# Euroopa Liidu C 135/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 135 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik18. aprill 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 135

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik18. aprill 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 135/01 | Komisjoni teatis — JUHENDDOKUMENT vangistuses sündinud ja kasvatatud elusate tiigrite, nende osade ja neist saadu ekspordi ja reekspordi ning asjaomase ELi-sisese kaubanduse kohta | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 135/01

Komisjoni teatis — JUHENDDOKUMENT vangistuses sündinud ja kasvatatud elusate tiigrite, nende osade ja neist saadu ekspordi ja reekspordi ning asjaomase ELi-sisese kaubanduse kohta

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 135/02 | Euro vahetuskurss — 17. aprill 2023 | 9 |
| 2023/C 135/03 | Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas
  (Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006
  artikli 64 lõikele 9)

   (
  1
  ) | 10 |
| 2023/C 135/04 | Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas
  (Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006
  artikli 64 lõikele 9)

   (
  1
  ) | 11 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 135/02

Euro vahetuskurss — 17. aprill 2023

9

2023/C 135/03

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas
  (Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006
  artikli 64 lõikele 9)

   (
  1
  )

(Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006

artikli 64 lõikele 9)

1

10

2023/C 135/04

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas
  (Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006
  artikli 64 lõikele 9)

   (
  1
  )

(Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006

artikli 64 lõikele 9)

1

11

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 135/05 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3. | 12 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 135/05

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 18.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/1

---

KOMISJONI TEATIS

JUHENDDOKUMENT

vangistuses sündinud ja kasvatatud elusate tiigrite, nende osade ja neist saadu ekspordi ja reekspordi ning asjaomase ELi-sisese kaubanduse kohta (1)

(2023/C 135/01)

Sisukord

| 1. | Taustteave ja põhjendus | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| a) | Vabas looduses elavate tiigrite kaitset ähvardavad ohud ning ELi osalemine kauplemises vangistuses sündinud ja kasvatatud elusate tiigrite, nende osade ja neist saaduga | 2 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Tiigrite, nende osade ja neist saaduga kauplemist reguleeriv rahvusvaheline ja ELi õigusraamistik | 3 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Meetmed ELi liikmesriikides | 4 |
| --- | --- | --- |

c)

| 2. | Juhenddokumendi eesmärk ja laad | 4 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Vangistuses sündinud ja kasvatatud elusate tiigrite, nende osade ja neist saadu eksporti ja reeksporti ning asjaomast ELi-sisest kaubandust käsitlevate ELi eeskirjade tõlgendamise juhised | 5 |
| --- | --- | --- |

3.

| a) | Loa- või sertifikaaditaotlused vastavalt määruse (EÜ) nr 338/97 artiklile 5 (eksport ja reeksport) | 5 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Sertifikaaditaotlused vastavalt määruse (EÜ) nr 338/97 artikli 8 lõikele 3 (ELi-sisene kaubandus) | 6 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Lisasoovitused liikmesriikidele | 7 |
| --- | --- | --- |

c)

LISA

| Tõendid, mis kinnitavad, et litsentsitud loomaaedade või aretus-/kaitseprogrammidega taotletavad eesmärgid ei kahjusta liigi kaitset ja on õiguspärased | 8 |
| --- | --- |

1.   Taustteave ja põhjendus

a)   Vabas looduses elavate tiigrite kaitset ähvardavad ohud ning ELi osalemine kauplemises vangistuses sündinud ja kasvatatud elusate tiigrite, nende osade ja neist saaduga

Olukorras, kus vabas looduses elab hinnanguliselt 3 900 tiigrit, ohustab kõnealuse liigi püsimist kõige enam ebaseaduslik kauplemine tiigrite, nende osade ja neist saaduga (2). Tiigrite osad ja tiigritest saadu on enamasti kõrges hinnas, mistõttu on vabas looduses elavate tiigrite salaküttimine eesmärgiga rahuldada nõudlus tiigrite osade ja tiigritest saadud toodete järele kaasa toonud populatsioonide kadumise muidu sobilikes Aasia elupaikades (3). Kõige viimasest üleilmsest konfiskeerimisanalüüsist, mis hõlmab 19 aastat ajavahemikus 2000–2018, on näha, et 1 142 konfiskeerimisjuhtu 32 maailma riigis/piirkonnas puudutas vähemalt 2 359 tiigrit (konfiskeeriti isend, selle osa või sellest saadu) (4). Viimastel aastatel on olnud üha rohkem tõendeid ka ebaseaduslikust ärilistel eesmärkidel kauplemisest vangistuses sündinud ja kasvatatud tiigritega (5). See raskendab täitmise tagamise alaseid jõupingutusi ning võib hõlbustada (ebaseaduslikult saadud) tiigriosade ja toodete kasutamist ning suurendada nõudlust turul.

CITESi seadusliku kaubanduse andmetest on näha, et aastatel 1975–2018 oli maailma 30 suurima tiigrite eksportija ja importija seas mitu ELi liikmesriiki (6). Nende andmete kohaselt on olemas Euroopa ja Aasia vahelised kaubateed, mille kaudu tiigreid (re)eksporditakse riikidesse, kus leidub asutusi, mis tegelevad tiigrite kasvatamisega ja väidetavalt osalevad ebaseaduslikus kauplemises tiigritega. CITESi 2013.–2018. aasta kaubandusandmetest nähtub, et vangistuses sündinud ja kasvatatud elusaid tiigreid, nende osi ja neist saadut (re)eksporditakse seaduslikult ärilistel eesmärkidel, sealhulgas Aasia riikidesse.

Ehkki enamikus ELi liikmesriikides on lubatud kasvatada ja hoida vangistuses tiigreid vaid litsentsitud loomaaedades ja päästekeskustes, (7) on mitmes ELi riigis lubatud teha seda ka eraviisiliselt (8) või tsirkustes ja rändnäitustel (9). Neli ELi liikmesriiki lubab praegu kasutada tiigreid tsirkustes ja võimaldab eraomanikel hankida litsents tiigrite pidamiseks eraviisiliselt (10). Asjaolu, et tiigrite vangistuses hoidmist ja kasvatamist käsitlevaid eeskirju ei ole ELi liikmesriikides ühtlustatud, loob võimaluse kaubitsemiseks ärilistel eesmärkidel (11).

2018. aastal avalikustas üks ELi liikmesriik tõendid kuritegelike organisatsioonide kohta, kuhu kuulusid erakasvatajad, vahendajad ja kauplejad, kes osalesid tiigrite vangistuses kasvatamises nende ebaseaduslikuks eksportimiseks Aasiasse (12). Viimastel aastatel on kinnitust leidnud ka tõendid kauplejate kohta, kes osalevad ELis vangistuses sündinud ja kasvatatud tiigrite müügis ja edasitoimetamises kõikjal ELis. Seda, et ELi sees ja (re)eksportimisel endiselt konfiskeeritakse vangistuses sündinud ja kasvatatud elusaid tiigreid, nende osi ja neist saadut, on näha näiteks EU-TWIXi (13) 2013.–2018. aasta konfiskeerimisandmetest. Peale selle vedas üks tsirkuseperekond 2019. aastal kümmet tiigrit läbi mitme ELi riigi väidetavalt nende toimetamiseks kolmanda riigi loomaaeda. Tehti kindlaks, et asjaomases piirkonnas ei olnud ühtki tegutsevat loomaaeda ning et kaubasaaja oli kolmandas riigis registreeritud ettevõtja, kes tegeles liha ja alkoholi importimisega (14).

b)   Tiigrite, nende osade ja neist saaduga kauplemist reguleeriv rahvusvaheline ja ELi õigusraamistik

Tiigrid (Panthera tigris) kuuluvad ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) I lisasse. Kehtivate CITESi eeskirjade kohaselt on keelatud ärilistel eesmärkidel toimuv rahvusvaheline kauplemine vabas looduses elavate tiigrite, nende osade ja neist saaduga, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse rangelt piiratud erandeid. Kauplemine vangistuses sündinud ja kasvatatud elusate tiigrite, nende osade ja neist saaduga on lubatud, kui on täidetud II lisas loetletud liikide suhtes kohaldatavad tingimused (CITESi artikli VII lõiked 4 ja 5 (15)).

2002. aastal võtsid CITESi osalised vastu resolutsiooni Conf. 12.5 (Rev. CoP18) tiigrite ja teiste I lisas loetletud Aasia suurte kaslaste kaitse ja nendega kauplemise kohta (16). Resolutsioonis Conf. 12.5 ärgitatakse konventsiooniosalisi ja teisi riike, milles on asutusi, kus hoitakse vangistuses tiigreid ja teisi Aasia suuri kaslasi, kandma hoolt selle eest, et sisse on seatud asjakohased ja rangelt rakendatavad majandamistavad ja kontrollid, sealhulgas vangistuses surevate Aasia suurte kaslaste kõrvaldamiseks, vältimaks isendite osade ja isenditest saadu sattumist neist asutustest või nende asutuste kaudu ebaseaduslikku kaubandusse. Samuti esitatakse resolutsioonis Conf. 12.5 üleskutse kõikidele konventsiooniosalistele, kelle jurisdiktsioonis asub salaküttimisele või ebaseaduslikule kauplemisele kaasa aitav seaduslik tiigrite ja teiste Aasia suurte kaslaste siseturg, võtma kõik vajalikud seadusandlikud, regulatiivsed ja täitemeetmed, et sulgeda oma siseturg tiigrite ja teiste Aasia suurte kaslastega ärilistel eesmärkidel kauplemise jaoks.

2007. aastal, CITESi osaliste konverentsi 14. kohtumisel (CoP14), võtsid konventsiooniosalised vastu otsuse 14.69 (17). Selles ärgitatakse konventsiooniosalisi – eelkõige neid, kes kasvatavad kaubanduslikes kogustes I lisas nimetatud Aasia suuri kaslasi – võtma meetmeid, et vähendada vangistuses kasvatavate tiigrite arvu tasemele, mis on vajalik ainult selleks, et toetada liigi püsimajäämist vabas looduses. Otsuses 14.69 on öeldud ka seda, et tiigreid ei tohiks kasvatada nende osade või neist saaduga kauplemiseks (18). 2016. aastal, CITESi osaliste konverentsi 17. kohtumisel (CoP17), võtsid konventsiooniosalised vastu otsuse 17.226 (19). Selle otsuse kohaselt peavad kõik osalised, kelle territooriumil on asutusi, kus hoitakse vangistuses Aasia suuri kaslasi, a) vaatama läbi selliste asutuste jaoks kehtestatud riiklikud majandamistavad ja kontrollid, et tagada nende tavade ja kontrollide piisavus, vältimaks Aasia suurte kaslaste sattumist neist asutustest või nende asutuste kaudu ebaseaduslikku kaubandusse; b) tagama kõigi sisse seatud majandamistavade ja kontrollide range rakendamise, et reguleerida Aasia suuri kaslasi vangistuses hoidvate asutuste tegevust, sealhulgas vangistuses surnud isendite kõrvaldamist, ning c) teavitama sekretariaati selle otsuse rakendamisel tehtud edusammudest.

CITESit rakendatakse ELis nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 (20) (alusmäärus) ja seonduva komisjoni määruse (EÜ) nr 865/2006 (21) kaudu (edaspidi koos „looduslike liikidega kauplemist käsitlevad ELi määrused“). Tiigrid kuuluvad alates 1997. aastast alusmääruse A lisasse; milles loetletud liikide kasutamine ärilistel eesmärkidel on üldjuhul keelatud (22).

Alusmääruse artikli 7 lõike 1 kohaselt kohaldatakse A lisas loetletud liikidest isendite suhtes, kes on sündinud ja kasvatatud vangistuses, EList eksportimisel ja reeksportimisel eeskirju, mida kohaldatakse B lisas loetletud liikide suhtes. Peale selle on vastavalt alusmääruse artikli 5 lõikele 4 mõni säte, mida kohaldatakse A lisas loetletud liikide suhtes, kohaldatav ka B lisas loetletud liikide suhtes ning seega ka selliste A lisas loetletud liikidest isendite suhtes, kes on sündinud ja kasvatatud vangistuses. See kehtib eeskätt alusmääruse artikli 5 lõike 2 puhul, milles on sätestatud, et hinnates taotlusi, mis on esitatud A lisas loetletud liikidest isendite eksportimiseks või reeksportimiseks EList, peab liikmesriigi korraldusasutus, olles konsulteerinud pädeva teadusasutusega, olema „veendunud, et ei ole muid liigi kaitsega seotud tegureid, mis räägiksid ekspordiloa väljaandmisele vastu“ (rõhuasetus lisatud).

Määruse (EÜ) nr 338/97 artikli 8 lõike 1 kohaselt on ELi-sisene ärilistel eesmärkidel kauplemine A lisas loetletud liikidega põhimõtteliselt keelatud. Selle määruse artikli 8 lõike 3 kohaselt võib liikmesriigi ametiasutus teha sellest keelust erandi vaid juhtumipõhiselt, kui on täidetud teatavad tingimused (mis on loetletud selle lõike punktides a–h ja komisjoni määruses (EÜ) nr 865/2006).

Tuleks märkida, et sõna „võib“ kasutamine määruse (EÜ) nr 338/97 artikli 8 lõikes 3 osutab sellele, et liikmesriik ei ole kohustatud andma ELi-siseseks kauplemiseks sertifikaati, isegi kui need tingimused on täidetud, välja arvatud juhul, kui ELi õigusega on ette nähtud teisiti. Teisisõnu ei saa lugeda, et artikli 8 lõige 3 annab taotlejale õiguse saada sertifikaat ELi-sisese kauplemise jaoks (23). Liikmesriik võib sertifikaadi väljaandmisest keelduda, kui see on vajalik liigi kaitsmiseks või selle säilimise tagamiseks ning kui keeldumisega ei minda selle eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

c)   Meetmed ELi liikmesriikides

Mõni ELi liikmesriik on rakendanud vangistuses sündinud ja kasvatatud tiigrite, nende osade ja neist saaduga ärilistel eesmärkidel kauplemise ning tiigrite pidamise eeskirjadega seoses ettevaatusabinõuna rangemaid siseriiklikke meetmeid. Näiteks on peatatud vangistuses sündinud ja kasvatatud elusate tiigrite, nende osade ja neist saadu ärilistel eesmärkidel (re)eksport kolmandatesse riikidesse. Neist rangematest meetmetest tehakse erandeid üksnes tiigrite kasvatamiseks litsentsitud loomaaedades ja/või liigi säilitamiseks. Rangemate meetmete hulka kuulub ka see, et on peatatud vangistuses sündinud ja kasvatatud elusate tiigrite, nende osade ja neist saadu jaoks ELi-sisese kauplemise sertifikaatide väljaandmine, välja arvatud teatavatel eesmärkidel, nagu kasvatamine, teadusuuringud ja haridustegevus litsentsitud loomaaedades. Kui sertifikaate siiski väljastatakse, antakse neid üksnes tehingupõhiselt. Peale selle on tugevdatud siseriiklikke õigusakte, mis käsitlevad vangistuses sündinud ja kasvatatud elusate tiigrite edasitoimetamist, pidamist ja kasutamist meelelahutuse otstarbel. Nende mõnes ELi liikmesriigis kehtestatud meetmete kõrval kavatsevad mitu teist ELi liikmesriiki tugevdada oma siseriiklikke õigusakte, mis käsitlevad tiigrite pidamist eraviisiliselt või tsirkustes.

Kehtestatud erinevad meetmed toovad kaasa erinevate tavade rakendamise ELis. Seepärast on vaja juhiseid, kandmaks hoolt selle eest, et kõik ELi liikmesriigid järgivad vangistuses sündinud ja kasvatatud elusate tiigrite, nende osade ja neist saadu eksportimisel ja reeksportimisel ning asjaomases ELi-siseses kaubanduses sarnast lähenemisviisi, mis on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 338/97 ning samuti ettevaatusprintsiibiga.

2.   Juhenddokumendi eesmärk ja laad

Juhenddokumente kasutatakse selleks, et anda liikmesriikidele teavet selle kohta, kuidas mõnes küsimuses tagada looduslike liikidega kauplemist käsitlevate ELi määruste täielik ja tulemuslik rakendamine. Liigipõhised juhised võetakse vastu üksnes väga spetsiifilistel asjaoludel ja vaid juhul, kui on vaja käsitleda mõnda konkreetset küsimust, näiteks kui tuntakse suurt muret liigi säilimise pärast. Nagu punktis 1 märgitud, on oht, et vangistuses sündinud ja kasvatatud elusad tiigrid, nende osad ja neist saadu sattuvad ärilistel eesmärkidel toimuvasse ebaseaduslikku kaubandusse, mille tulemusel elavneb tegevus tarneahelas tarbijaturgudel ja suureneb lõppkasutajate poolne nõudlus. Selleks et neid liigi kaitset kahjustavaid tagajärgi ära hoida, on vaja tõlgendada kitsalt määruseid, mis reguleerivad vangistuses sündinud ja kasvatatud elusate tiigrite, nende osade ja neist saaduga ärilistel eesmärkidel kauplemist kolmandate riikidega ja asjaomast ELi-sisest kaubandust.

Käesoleva teatise eesmärk on anda ELi liikmesriikide pädevatele asutustele juhiseid looduslike liikidega kauplemist käsitlevate ELi määruste tõlgendamise kohta, võttes arvesse kõnealuse liigi praegust kaitsestaatust ja muud asjakohast teavet, kandmaks hoolt selle eest, et kõik ELi liikmesriigid järgivad vangistuses sündinud ja kasvatatud elusate tiigrite, nende osade ja neist saadu eksportimisel ja reeksportimisel ning asjaomases ELi-siseses kaubanduses lähenemisviisi, mis on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 338/97 ja ettevaatusprintsiibiga.

Looduslike liikidega kauplemist käsitleva ELi õigusraamistiku tõlgendamisel tuleb arvesse võtta selle tingimusi ja eesmärke, ettevaatusprintsiipi ja viimast teavet asjaomase liigi kaitsestaatuse kohta, samuti muud asjakohast teavet, näiteks märke ebaseadusliku kauplemise toimumisest või suurenemisest.

Käesoleva juhenddokumendi koostas Euroopa Komisjon. CITESi pädevate korraldusasutuste eksperdirühm ja seega liikmesriikide pädevad asutused kiitsid juhenddokumendi projekti 2022. aastal peetud kirjaliku konsultatsiooni raames heaks.

Juhenddokumendiga soovitakse abistada liikmesriikide ametiasutusi määruste (EÜ) nr 338/97 ja (EÜ) nr 865/2006 kohaldamisel. Juhenddokument ei ole õiguslikult siduv, selle ainus eesmärk on anda teavet looduslike liikidega kauplemist käsitlevate määruste teatavate aspektide kohta ning meetmete kohta, mida peetakse parimaks tavaks. Sellega ei asendata, lisata ega muudeta kohaldatava liidu õiguse sätteid. Juhenddokumenti ei tohiks vaadelda eraldi; seda tuleb kasutada koos õigusaktidega, mitte eraldiseisva allikana. Liidu õiguse siduva tõlgendamise pädevus on ainult Euroopa Liidu Kohtul.

Komisjon avaldab juhenddokumendi oma veebisaidil ja selle võivad avaldada ka ELi liikmesriigid.

3.   Vangistuses sündinud ja kasvatatud elusate tiigrite, nende osade ja neist saadu eksporti ja reeksporti ning asjaomast ELi-sisest kaubandust käsitlevate ELi eeskirjade tõlgendamise juhised

Liidu õigusakte tuleb tõlgendada kooskõlas nende tingimuste ja eesmärkidega. Määruse (EÜ) nr 338/97 artiklis 1 on sätestatud, et määruse eesmärk on „kaitsta looduslikke looma- ja taimeliike ning tagada nende säilimine sel teel, et reguleeritakse nendega kauplemist“. Seepärast tuleb määruse sätteid tõlgendada viisil, mis on kooskõlas selle eesmärgiga.

Peale selle on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõikes 2 sätestatud, et liidu keskkonnapoliitika rajaneb ettevaatusprintsiibil. See tähendab, et kui tegevus või poliitika võib põhjustada üldsusele või keskkonnale tõsist või pöördumatut kahju, ei tohiks täieliku teadusliku kindluse puudumist kasutada sellise kahju tekkimist ärahoidvate kulutasuvate meetmete edasilükkamiseks. Selle põhimõtte eesmärk on tagada selliste riskide esinemise korral ennetavate otsuste vastuvõtmisega kõrgemal tasemel keskkonnakaitse.

Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu järjepidevale kohtupraktikale kohaldatakse ettevaatusprintsiipi muu hulgas liidu keskkonnaõigustiku, järelikult ka määruste (EÜ) nr 338/97 ja (EÜ) nr 865/2006 tõlgendamisel ja kohaldamisel. ELi liikmesriigid peaksid kohaldama ettevaatusprintsiipi määruse (EÜ) nr 338/97 kohase kaalutlusõiguse teostamisel (24).

a)   Loa- või sertifikaaditaotlused vastavalt määruse (EÜ) nr 338/97 artiklile 5 (eksport ja reeksport)

Käesoleva dokumendi punkti 1 alapunktis a kirjeldatud olukorras peaksid ELi liikmesriigid ettevaatusprintsiibist lähtudes ja juhul, kui ei ilmne veenvaid teaduslikke tõendeid vastupidisest, arvestama, et tiigrite kaitsega seoses esineb tõsiseid tegureid, mis ei võimalda välja anda ekspordilube ja reekspordisertifikaate.

Seetõttu ei peaks ELi liikmesriigid andma vangistuses sündinud ja kasvatatud elusate tiigrite, nende osade ja neist saadu jaoks välja ekspordilube ja reekspordisertifikaate, välja arvatud juhul, kui korraldusasutus on veendunud, et luba või sertifikaati kasutatakse eesmärgil, mis ei kahjusta asjaomase liigi kaitset, täpsemalt järgmistel juhtudel:

| (i) | vangistuses sündinud ja kasvatatud elus tiiger on mõeldud litsentsitud loomaiale (25) ja/või vahetamiseks litsentsitud loomaaedade vahel loomaaedade aretus- või kaitseprogrammi (26) raames, mitte kasutamiseks eeskätt ärilistel eesmärkidel; |
| --- | --- |

(i)

vangistuses sündinud ja kasvatatud elus tiiger on mõeldud litsentsitud loomaiale (25) ja/või vahetamiseks litsentsitud loomaaedade vahel loomaaedade aretus- või kaitseprogrammi (26) raames, mitte kasutamiseks eeskätt ärilistel eesmärkidel;

| (ii) | vangistuses sündinud ja kasvatatud elus tiiger viiakse isendi päästmiseks kolmandas riigis asuvasse ametlikult registreeritud varjupaika/päästekeskusesse, kui Euroopa Liidus ei ole ühtki sobivat varjupaika/päästekeskust või loomaaeda, tingimusel et looma hoitakse asjaomasele liigile sobivas aedikus. Enne ekspordiloa või reekspordisertifikaadi väljaandmist peaks liikmesriik saama sihtriigi CITESi korraldusasutustelt kinnituse selle kohta, et asjaomane varjupaik/päästekeskus on ametlikult registreeritud ning et sellel ei ole ühtki teadaolevat seost ebaseadusliku tegevuse ja ebaseadusliku kaubandusega. Otsustades loa või sertifikaadi väljaandmise üle, peaks korraldusasutus arvesse võtma asjaomases riigis esinevaid riske, mis on seotud ebaseadusliku kauplemisega elusate tiigrite, nende osade ja neist saaduga. Asjakohasel juhul tuleks hinnata muid olemasolevaid võimalusi, nagu need, millele on osutatud suunistes, mis on lisatud CITESi resolutsioonile 17.8 CITESis loetletud liikide ebaseaduslikult kaubeldud ja konfiskeeritud isendite kõrvaldamise kohta; |
| --- | --- |

(ii)

vangistuses sündinud ja kasvatatud elus tiiger viiakse isendi päästmiseks kolmandas riigis asuvasse ametlikult registreeritud varjupaika/päästekeskusesse, kui Euroopa Liidus ei ole ühtki sobivat varjupaika/päästekeskust või loomaaeda, tingimusel et looma hoitakse asjaomasele liigile sobivas aedikus. Enne ekspordiloa või reekspordisertifikaadi väljaandmist peaks liikmesriik saama sihtriigi CITESi korraldusasutustelt kinnituse selle kohta, et asjaomane varjupaik/päästekeskus on ametlikult registreeritud ning et sellel ei ole ühtki teadaolevat seost ebaseadusliku tegevuse ja ebaseadusliku kaubandusega. Otsustades loa või sertifikaadi väljaandmise üle, peaks korraldusasutus arvesse võtma asjaomases riigis esinevaid riske, mis on seotud ebaseadusliku kauplemisega elusate tiigrite, nende osade ja neist saaduga. Asjakohasel juhul tuleks hinnata muid olemasolevaid võimalusi, nagu need, millele on osutatud suunistes, mis on lisatud CITESi resolutsioonile 17.8 CITESis loetletud liikide ebaseaduslikult kaubeldud ja konfiskeeritud isendite kõrvaldamise kohta;

| (iii) | vangistuses sündinud ja kasvatatud elusat tiigrit, selle osa või sellest saadut kasutatakse seaduslikus uurimisprojektis, sealhulgas teadus- või (bio)meditsiinilises uuringus, teaduse arengu huvides või olulistel biomeditsiinilistel eesmärkidel, tingimusel et asjaomane liik on ainus sobiv liik; |
| --- | --- |

(iii)

vangistuses sündinud ja kasvatatud elusat tiigrit, selle osa või sellest saadut kasutatakse seaduslikus uurimisprojektis, sealhulgas teadus- või (bio)meditsiinilises uuringus, teaduse arengu huvides või olulistel biomeditsiinilistel eesmärkidel, tingimusel et asjaomane liik on ainus sobiv liik;

| (iv) | isendit kasutatakse õiguskaitse eesmärgil või kohtumenetluses; |
| --- | --- |

(iv)

isendit kasutatakse õiguskaitse eesmärgil või kohtumenetluses;

| (v) | vangistuses sündinud ja kasvatatud tiigri osa või sellest saadu toimetatakse edasi kui






  — | ese, mida tunnustatud asutused (nt muuseumid) vahetavad kui kultuuriväärtust või kunstiteost, või |
| --- | --- | --- |

(v)

vangistuses sündinud ja kasvatatud tiigri osa või sellest saadu toimetatakse edasi kui

—

ese, mida tunnustatud asutused (nt muuseumid) vahetavad kui kultuuriväärtust või kunstiteost, või

| — | ese, mille puhul asjaomase liikmesriigi korraldusasutus on veendunud, et tegemist on tunnustatud kunstiteosega, ning on kindel, et eseme väärtuse tõttu ei kasutata eset muuks otstarbeks, või |
| --- | --- |

—

ese, mille puhul asjaomase liikmesriigi korraldusasutus on veendunud, et tegemist on tunnustatud kunstiteosega, ning on kindel, et eseme väärtuse tõttu ei kasutata eset muuks otstarbeks, või

| — | ese, mis liigub perekonnareliikviana seoses perekonna ümberasumisega või pärandina ja mida ei müüda. |
| --- | --- |

—

ese, mis liigub perekonnareliikviana seoses perekonna ümberasumisega või pärandina ja mida ei müüda.

Kui ettevaatusprintsiibi või õigusakti eesmärkide valguses esineb mis tahes kahtlus või teaduslik ebakindlus, võivad liikmesriigid alati kasutada oma kaalutlusõigust, et keelduda loa väljaandmisest.

b)   Sertifikaaditaotlused vastavalt määruse (EÜ) nr 338/97 artikli 8 lõikele 3 (ELi-sisene kaubandus)

Nagu on selgitatud punkti 1 alapunktis b, võib liikmesriik sertifikaadi andmisest keelduda, kui see on vajalik liigi kaitsmiseks või selle säilimise tagamiseks ning kui keeldumisega ei minda selle eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Nii on see juhul, kui tehing ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 338/97 tingimuste ja eesmärkidega.

Käesoleva dokumendi punktis 1 kirjeldatud asjaolude tõttu ei peaks liikmesriigid kasutama määruse (EÜ) nr 338/97 artikli 8 lõike 3 punktis d sätestatud erandit selleks, et anda välja sertifikaat ELi-siseseks kauplemiseks vangistuses sündinud ja kasvatatud elusate tiigrite, nende osade ja neist saaduga. Liikmesriigid võivad kaaluda – lähtudes muu hulgas määruse (EÜ) nr 338/97 artikli 8 lõike 3 punktides e, f ja g sätestatud eranditest – sertifikaadi väljaandmist vaid eesmärkidel, mis ei kahjusta asjaomase liigi kaitset, järgmistel juhtudel:

| (vi) | vangistuses sündinud ja kasvatatud elus tiiger on mõeldud litsentsitud loomaaiale (27) ja/või vahetamiseks litsentsitud loomaaedade vahel loomaaedade aretus- või kaitseprogrammi raames, mitte kasutamiseks eeskätt ärilistel eesmärkidel; |
| --- | --- |

(vi)

vangistuses sündinud ja kasvatatud elus tiiger on mõeldud litsentsitud loomaaiale (27) ja/või vahetamiseks litsentsitud loomaaedade vahel loomaaedade aretus- või kaitseprogrammi raames, mitte kasutamiseks eeskätt ärilistel eesmärkidel;

| (vii) | vangistuses sündinud ja kasvatatud elus tiiger viiakse isendi päästmiseks ametlikult registreeritud asutusse, (28) tingimusel et looma hoitakse asjaomasele liigile sobivas aedikus ja seda ei kasutata tõuaretuseks. Enne sertifikaadi väljaandmist peaks liikmesriik saama sihtliikmesriigi CITESi korraldusasutustelt kinnituse selle kohta, et asjaomane asutus on ametlikult registreeritud ning et sellel ei ole ühtki teadaolevat seost ebaseadusliku tegevuse ja ebaseadusliku kaubandusega; |
| --- | --- |

(vii)

vangistuses sündinud ja kasvatatud elus tiiger viiakse isendi päästmiseks ametlikult registreeritud asutusse, (28) tingimusel et looma hoitakse asjaomasele liigile sobivas aedikus ja seda ei kasutata tõuaretuseks. Enne sertifikaadi väljaandmist peaks liikmesriik saama sihtliikmesriigi CITESi korraldusasutustelt kinnituse selle kohta, et asjaomane asutus on ametlikult registreeritud ning et sellel ei ole ühtki teadaolevat seost ebaseadusliku tegevuse ja ebaseadusliku kaubandusega;

| (viii) | vangistuses sündinud ja kasvatatud elusat tiigrit, selle osa või sellest saadut kasutatakse seaduslikus uurimisprojektis, sealhulgas teadus- või (bio)meditsiinilises uuringus, teaduse arengu huvides või olulistel biomeditsiinilistel eesmärkidel, tingimusel et asjaomane liik on ainus sobiv liik; |
| --- | --- |

(viii)

vangistuses sündinud ja kasvatatud elusat tiigrit, selle osa või sellest saadut kasutatakse seaduslikus uurimisprojektis, sealhulgas teadus- või (bio)meditsiinilises uuringus, teaduse arengu huvides või olulistel biomeditsiinilistel eesmärkidel, tingimusel et asjaomane liik on ainus sobiv liik;

| (ix) | isendit kasutatakse õiguskaitse eesmärgil või kohtumenetluses; |
| --- | --- |

(ix)

isendit kasutatakse õiguskaitse eesmärgil või kohtumenetluses;

| (x) | vangistuses sündinud ja kasvatatud tiigri osa või sellest saadu toimetatakse edasi kui






  — | ese, mida tunnustatud asutused (nt muuseumid) vahetavad kui kultuuriväärtust või kunstiteost, või |
| --- | --- | --- |

(x)

vangistuses sündinud ja kasvatatud tiigri osa või sellest saadu toimetatakse edasi kui

—

ese, mida tunnustatud asutused (nt muuseumid) vahetavad kui kultuuriväärtust või kunstiteost, või

| — | ese, mille puhul asjaomase liikmesriigi korraldusasutus on veendunud, et tegemist on tunnustatud kunstiteosega, ning on kindel, et eseme väärtuse tõttu ei kasutata eset muuks otstarbeks, või |
| --- | --- |

—

ese, mille puhul asjaomase liikmesriigi korraldusasutus on veendunud, et tegemist on tunnustatud kunstiteosega, ning on kindel, et eseme väärtuse tõttu ei kasutata eset muuks otstarbeks, või

| — | ese, mis on mõeldud kasutamiseks teadus- või haridustegevuses, mille eesmärk on liigi säilitamine või kaitse. |
| --- | --- |

—

ese, mis on mõeldud kasutamiseks teadus- või haridustegevuses, mille eesmärk on liigi säilitamine või kaitse.

Kui ettevaatusprintsiibi või õigusakti eesmärkide valguses esineb mis tahes kahtlus või teaduslik ebakindlus, võivad liikmesriigid alati kasutada oma kaalutlusõigust, et keelduda sertifikaadi väljaandmisest.

Kui ELi liikmesriigi siseriikliku õiguse sätted ei võimalda liikmesriigi ametiasutustel teostada määruse (EÜ) nr 338/97 artikli 8 lõikega 3 ette nähtud kaalutlusõigust ning keelduda rahuldamast vangistuses sündinud ja kasvatatud elusate tiigrite, nende osade ja neist saaduga ELis ärilistel eesmärkidel kauplemise sertifikaadi taotlusi (kui selles lõikes nimetatud tingimused on täidetud) ning kui isenditega kaubeldakse ELis mitteärilistel eesmärkidel, peaks liikmesriigi CITESi korraldusasutus järgima riskipõhist lähenemisviisi ja tagama ELi-siseste sertifikaatide taotluste käsitlemisel maksimaalse kontrolli.

Komisjoni määruse (EÜ) nr 865/2006 artiklis 66 on sätestatud, et enne ELi-sisese sertifikaadi väljaandmist tuleb iga elusisend märgistada. Elusate tiigrite märgistamiseks soovitatakse kasutada eelkõige mikrokiipi. Liikmesriigid peaksid kaaluma korraga kahe erineva identifitseerimis- või märgistamisviisi, sealhulgas asjakohasel juhul DNA-profiilide kasutamist. Sertifikaadis tuleks kirjeldada elusisendit ja/või isendi osa ja/või isendist saadut piisavalt üksikasjalikult, tagamaks, et sertifikaati saab kasutada üksnes konkreetse isendi puhul ning et seda ei saa kuritegelikult kasutada muude isendite puhul.

Sertifikaate ELi-siseseks kauplemiseks tuleks välja anda vaid tehingupõhiselt – nii et võimalik on ainult üks tehing –, et tagada sertifikaadi kehtivus üksnes selle 1. lahtris märgitud omaniku jaoks. Selle soovituse alus on määruse (EÜ) nr 865/2006 artikli 11 lõike 3 teine lõik, mis võimaldab liikmesriikidel „[o]lukorras, kus liigi säilitamisega seotud tegurid [mida on kirjeldatud käesoleva dokumenti punktis 1] takistavad isendispetsiifiliste sertifikaatide väljaandmist, [---] välja anda tehinguspetsiifilisi sertifikaate“.

c)   Lisasoovitused liikmesriikidele

Liikmesriikide CITESi korraldusasutustel soovitatakse koguda ja säilitada andmeid selle kohta, kui palju tiigreid hoitakse riigis vangistuses, sealhulgas litsentsitud loomaaedades, varjupaikades/päästekeskustes, tsirkustes ja rändnäitustel ning vajaduse korral eraviisiliselt. Kõigil neil asutustel tuleks paluda teavitada muudatustest tiigrite arvus, et ametiasutustel oleks ajakohane teave. Selle meetme rakendamiseks peaksid ELi liikmesriigid korraldama oma riigis kõigis neis asutustes korrapäraseid inventuure ja tegema nende inventuuridega seotud parimate tavade osas koostööd asjaomaste organisatsioonidega, nagu Euroopa Loomaaedade ja Akvaariumide Ühendus. Korraldusasutused peaksid tegema saadud andmed kättesaadavaks kõigile asjaomastele asutustele.

---

(1)  „Vangistuses sündinud ja kasvatatud tiigrid“ on käesolevas dokumendis tiigrid, kes vastavad määruse (EÜ) nr 865/2006 artiklis 54 sätestatud kriteeriumidele.

(2)  Goodrich, J., Lynam, A., Miquelle, D., Wibisono, H., Kawanishi, K., Pattanavibool, A., Htun, S., Tempa, T., Karki, J., Jhala, Y. ja Karanth, U. (2015), „Panthera tigris“, IUCNi punane raamat 2015: e.T15955A50659951.

(3)  Goodrich, J., Lynam, A., Miquelle, D., Wibisono, H., Kawanishi, K., Pattanavibool, A., Htun, S., Tempa, T., Karki, J., Jhala, Y. ja Karanth, U. (2015), „Panthera tigris“, IUCNi punane raamat 2015: e.T15955A50659951.

(4)  Wong, R. ja Krishnasamy, K. (2019), „Skin and Bones Unresolved: An Analysis of Tiger Seizures from 2000–2018“, TRAFFIC South East Asia Regional Office, Petaling Jaya, Selangor, Malaisia.

(5)  Peamiselt Tais ja Vietnamis, ent samuti Laoses, Malaisias ja Kambodžas. Vt Wong, R. ja Krishnasamy, K. (2019), „Skin and Bones Unresolved: An Analysis of Tiger Seizures from 2000–2018“, TRAFFIC South East Asia Regional Office, Petaling Jaya, Selangor, Malaisia. lk 1, 2, 13, 21, 28, 36, 37.

(6)  CITESi kaubanduse andmebaas, mis on kättesaadav aadressil https://trade.cites.org/

(7)  Austrias, Belgias, Bulgaarias, Iirimaal, Kreekas, Küprosel, Lätis, Madalmaades, Maltal, Portugalis, Rootsis, Rumeenias, Soomes, Taanis ja Ungaris on lubatud pidada ja kasvatada tiigreid üksnes seaduslikes ja litsentsitud loomaaedades.

(8)  Eestis, Horvaatias, Luksemburgis, Slovakkias ja Sloveenias on lubatud pidada ja/või kasvatada tiigreid eraviisiliselt.

(9)  Itaalias, Leedus ja Poolas on lubatud tiigreid pidada ja kasvatada tsirkustes ja rändnäitustel.

(10)  Hispaanias, Prantsusmaal, Saksamaal ja Tšehhi Vabariigis on lubatud pidada ja kasvatada tiigreid eraviisiliselt ja tsirkustes.

(11)  Musing, L. (2020), „Falling through the system: The role of the European Union captive tiger population in the trade in tigers“, TRAFFIC ja Maailma Looduse Fond, Cambridge, Ühendkuningriik.

(12)  SC70 (2018a), „Illegal tiger trade in the Czech Republic“, Inf. Doc. 24, CITESi alalise komitee 17. kohtumine, 1.–5. oktoober 2018, Rosa Khutor, Sotši (Vene Föderatsioon).

(13)  EU-TWIX on vahend, mis hõlbustab looduslike liikidega kaubitsemist käsitleva teabe vahetamist Euroopas. Tegemist on keskse andmebaasiga, mis hõlmab ELi liikmesriikide teatatud konfiskeerimisi ja kuritegusid. Vt https://www.eu-twix.org

(14)  https://tvn24.pl/magazyn-tvn24/bulion-z-kosci-jak-tygrysy-ida-na-czesci,243,4203

(15)  https://cites.org/eng/disc/text.php#VII

(16)  https://www.cites.org/sites/default/files/document/E-Res-12-05-R18.pdf

(17)  https://cites.org/eng/taxonomy/term/42069

(18)  CITESi teatises nr 2008/059 tiigrikasvatuse ja otsusega 14.69 seotud küsimuste kohta kutsuti osalisi üles järgima otsuse 14.69 kohaldatavuse üle otsustamisel CITESi sekretariaadi antud juhiseid. Neis juhistes on öeldud, et sekretariaadi meelest võib mõistet kaubandus tõlgendada selle otsuse kohaldamisel mõistena, mis hõlmab nii siseriiklikku kui ka rahvusvahelist kaubandust. Vt CITESi sekretariaadi teatise nr 2008/059 „Tiigrikasvatus“ lisa „Otsusega 14.69 seotud küsimused“: https://cites.org/sites/default/files/notif/E059.pdf

(19)  https://cites.org/eng/taxonomy/term/42047

(20)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/ALL/?uri=celex:31997R0338

(21)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/ALL/?uri=CELEX:32006R0865

(22)  Artikli 8 lõike 1 kohaselt on keelatud A lisas loetletud liikidest isendite ostmine, ostupakkumine, kommertseesmärkidel omandamine, kommertseesmärkidel üldsusele näitamine, kasutamine tulu saamiseks ning müük, müügiks hoidmine, müügiks pakkumine või müügiks transportimine.

(23)  Vt Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-510/99, punkt 34: „See säte lubab teha, ent ei kohusta tegema erandeid seal sätestatud keelust.“.

(24)  Täiendavaid kaalutlusi ettevaatusprintsiibi kohaldamise kohta leiab komisjoni 2. veebruari 2000. aasta teatisest ettevaatusprintsiibi kohta, KOM(2000) 1 – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=celex%3A52000DC0001

(25)  ELis peab litsentsitud loomaaed olema registreeritud kooskõlas nõukogu direktiiviga 1999/22/EÜ (ELi loomaaedade direktiiv). Kolmanda riigi litsentsitud loomaaed peab osalema tunnustatud aretusprogrammis. Vt ka lisa.

(26)  Nt Euroopa ohustatud liikide programm, Ameerika liigikaitse kava, Aasia ja Austraalia liigikaitsekorralduse programm või üleilmsed liigikaitsekorralduse kavad. Lisateavet leiab I lisast.

(27)  ELis peab litsentsitud loomaaed olema registreeritud kooskõlas nõukogu direktiiviga 1999/22/EÜ (ELi loomaaedade direktiiv).

(28)  Päästmiseks ametlikult registreeritud asutuste hulka kuuluvad päästekeskused, varjupaigad või loomaaiad.

---

LISA

Tõendid, mis kinnitavad, et litsentsitud loomaaedade või aretus-/kaitseprogrammidega taotletavad eesmärgid ei kahjusta liigi kaitset ja on õiguspärased

Käesoleva juhenddokumendi punkti 3 alapunktides a ja b on osutatud juhtudele, kus liikmesriigi CITESi korraldusasutus võib anda välja ekspordi- või reekspordiloa või ELi-sisese sertifikaadi, kui ta on veendunud, et luba või sertifikaati kasutatakse õiguspärastel eesmärkidel, mis ei kahjusta asjaomase liigi kaitset.

Selleks et tagada kõikjal ELis ühtlustatud lähenemisviisi rakendamine otsustamisel selle üle, kas litsentsitud loomaaedade (1) või aretus-/kaitseprogrammidega taotletavad eesmärgid, mis ei kahjusta liigi kaitset, on õiguspärased, esitatakse lisateave. Kuna ekspordilubade, reekspordilubade ja ELi-siseste sertifikaatide taotlused võivad erineda, peavad liikmesriigid üldjuhul hindama taotleja esitatud tõendeid juhtumipõhiselt.

Miinimumnõue on, et kõik taotlejad peavad esitama tõendid, mis kinnitavad järgmist:

| — | ELis asuv loomaaed on registreeritud kooskõlas nõukogu direktiiviga 1999/22/EÜ (2) (ELi loomaaedade direktiiv); |
| --- | --- |

—

ELis asuv loomaaed on registreeritud kooskõlas nõukogu direktiiviga 1999/22/EÜ (2) (ELi loomaaedade direktiiv);

| — | kolmanda riigi loomaaed osaleb tunnustatud aretusprogrammis (nt sellises aretus- või kaitseprogrammis, nagu Euroopa ohustatud liikide programm, Ameerika liigikaitse kava, Aasia ja Austraalia liigikaitsekorralduse programm või üleilmne liigikaitsekorralduse kava); |
| --- | --- |

—

kolmanda riigi loomaaed osaleb tunnustatud aretusprogrammis (nt sellises aretus- või kaitseprogrammis, nagu Euroopa ohustatud liikide programm, Ameerika liigikaitse kava, Aasia ja Austraalia liigikaitsekorralduse programm või üleilmne liigikaitsekorralduse kava);

| — | sihtriigi pädev asutus on varjupaiga/päästekeskuse registreerinud ja teeb selle üle järelevalvet. |
| --- | --- |

—

sihtriigi pädev asutus on varjupaiga/päästekeskuse registreerinud ja teeb selle üle järelevalvet.

Kui taotluses esitatud teave on ebaselge või kui esineb kahtlusi/muresid seoses asutuse või aretus-/kaitseprogrammiga taotletava eesmärgi õiguspärasusega, peaks korraldusasutus küsima üksikasjalikumat teavet.

---

(1)  Vt joonealune märkus 25.

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=celex:31999L0022

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 18.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/9

---

Euro vahetuskurss (1)

17. aprill 2023

(2023/C 135/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0981 |
| JPY | Jaapani jeen | 146,97 |
| DKK | Taani kroon | 7,4520 |
| GBP | Inglise nael | 0,88373 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,3163 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9812 |
| ISK | Islandi kroon | 149,70 |
| NOK | Norra kroon | 11,3640 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,345 |
| HUF | Ungari forint | 371,70 |
| PLN | Poola zlott | 4,6288 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9425 |
| TRY | Türgi liir | 21,2835 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6356 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4673 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6200 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7717 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4615 |
| KRW | Korea vonn | 1 444,13 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,8937 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,5433 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 299,22 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8558 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,449 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 37,753 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,3861 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,7526 |
| INR | India ruupia | 90,0607 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0981

JPY

Jaapani jeen

146,97

DKK

Taani kroon

7,4520

GBP

Inglise nael

0,88373

SEK

Rootsi kroon

11,3163

CHF

Šveitsi frank

0,9812

ISK

Islandi kroon

149,70

NOK

Norra kroon

11,3640

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,345

HUF

Ungari forint

371,70

PLN

Poola zlott

4,6288

RON

Rumeenia leu

4,9425

TRY

Türgi liir

21,2835

AUD

Austraalia dollar

1,6356

CAD

Kanada dollar

1,4673

HKD

Hongkongi dollar

8,6200

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7717

SGD

Singapuri dollar

1,4615

KRW

Korea vonn

1 444,13

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,8937

CNY

Hiina jüaan

7,5433

IDR

Indoneesia ruupia

16 299,22

MYR

Malaisia ringit

4,8558

PHP

Filipiini peeso

61,449

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

37,753

BRL

Brasiilia reaal

5,3861

MXN

Mehhiko peeso

19,7526

INR

India ruupia

90,0607

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 18.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/10

---

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas

(Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 (1)
  artikli 64 lõikele 9)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 135/03)

Loa andmise otsus

| Otsuse viide  (2) | Otsuse kuupäev | Aine nimetus | Loa hoidja | Loa number | Lubatud kasutus | Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev | Otsuse põhjendused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2023) 2259 | 11. aprill 2023 | Kroomtrioksiid
  EÜ nr 215-607-8, CASi nr 1333-82-0 | ORAs Oy, Isometsäntie 2, 26100 Rauma, Soome | REACH/23/11/0 | Metall- ja plastpindade elektrolüüspindamisel kasutatakse kroomtrioksiidi, et saavutada hügieenirakenduste funktsionaalsed pinnad | 31. detsember 2028 | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõike 4 kohaselt kaalub sotsiaal-majanduslik kasu üles aine kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevad riskid ning puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad. |
| ORAs Olesno Sp. z o.o, Lesna 2 46–300 Olesno, Poola | REACH/23/11/1 |
| ORAs Oy, Isometsäntie 2, 26100 Rauma, Soome | REACH/23/11/2 | Plastpindade eeltöötlemisel (nn söövitamisel) kasutatakse kroomtrioksiidi elektrolüüspindamise protsessides hügieenirakenduste jaoks |

Otsuse viide  (2)

Otsuse kuupäev

Aine nimetus

Loa hoidja

Loa number

Lubatud kasutus

Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev

Otsuse põhjendused

C(2023) 2259

11. aprill 2023

Kroomtrioksiid

EÜ nr 215-607-8, CASi nr 1333-82-0

ORAs Oy, Isometsäntie 2, 26100 Rauma, Soome

REACH/23/11/0

Metall- ja plastpindade elektrolüüspindamisel kasutatakse kroomtrioksiidi, et saavutada hügieenirakenduste funktsionaalsed pinnad

31. detsember 2028

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõike 4 kohaselt kaalub sotsiaal-majanduslik kasu üles aine kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevad riskid ning puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad.

ORAs Olesno Sp. z o.o, Lesna 2 46–300 Olesno, Poola

REACH/23/11/1

ORAs Oy, Isometsäntie 2, 26100 Rauma, Soome

REACH/23/11/2

Plastpindade eeltöötlemisel (nn söövitamisel) kasutatakse kroomtrioksiidi elektrolüüspindamise protsessides hügieenirakenduste jaoks

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(2)  Otsus on kättesaadav Euroopa Komisjoni veebisaidil aadressil Authorisation (europa.eu).

---

| 18.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/11

---

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas

(Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 (1)
  artikli 64 lõikele 9)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 135/04)

Loa andmise otsus

| Otsuse viide (2) | Otsuse kuupäev | Aine nimetus | Loa hoidja | Loa number | Lubatud kasutus | Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev | Otsuse põhjendused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2023) 2321 | 11. aprill 2023 | Kroomtrioksiid
  EÜ nr 215-607-8, CASi nr 1333-82-0 | Viega GmbH & Co. KG, Bielefelder Strasse 94, 57368 Lennestadt Elspe, Saksamaa | REACH/23/10/0 | Eri aluspindade elektrolüüspindamisel kasutatakse kroomtrioksiidi, et saavutada hügieenirakenduste vastupidavad funktsionaalsed pinnad ja läikiv hõbedane välimus | 31. detsember 2028 | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõike 4 kohaselt kaalub sotsiaal-majanduslik kasu üles aine kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevad riskid ning puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad. |
| REACH/23/10/1 | Plasti söövitamine kroomtrioksiidiga on elektrolüüspindamise protsesside eeltöötlusetapp hügieenirakenduste jaoks |

Otsuse viide (2)

Otsuse kuupäev

Aine nimetus

Loa hoidja

Loa number

Lubatud kasutus

Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev

Otsuse põhjendused

C(2023) 2321

11. aprill 2023

Kroomtrioksiid

EÜ nr 215-607-8, CASi nr 1333-82-0

Viega GmbH & Co. KG, Bielefelder Strasse 94, 57368 Lennestadt Elspe, Saksamaa

REACH/23/10/0

Eri aluspindade elektrolüüspindamisel kasutatakse kroomtrioksiidi, et saavutada hügieenirakenduste vastupidavad funktsionaalsed pinnad ja läikiv hõbedane välimus

31. detsember 2028

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõike 4 kohaselt kaalub sotsiaal-majanduslik kasu üles aine kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevad riskid ning puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad.

REACH/23/10/1

Plasti söövitamine kroomtrioksiidiga on elektrolüüspindamise protsesside eeltöötlusetapp hügieenirakenduste jaoks

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(2)  Otsus on kättesaadav Euroopa Komisjoni veebisaidil aadressil Authorisation (europa.eu).

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 18.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/12

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2023/C 135/05)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Ρομπόλα Κεφαλληνίας“

PDO-GR-A1240-AM01

Teate esitamise kuupäev: 18. jaanuar 2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJENDUSED

1.   Muudatus hõlmab kuiva valge veini alkoholisisalduse korrigeerimist

Eelkõige:

| — | naturaalse alkoholisisalduse vahemik on tõusnud 11,0–12,6 mahuprotsendilt 11,0–13,6 mahuprotsendini; |
| --- | --- |

—

naturaalse alkoholisisalduse vahemik on tõusnud 11,0–12,6 mahuprotsendilt 11,0–13,6 mahuprotsendini;

| — | maksimaalne tegelik alkoholisisaldus on tõusnud 12,5 mahuprotsendilt 13,5 mahuprotsendini; |
| --- | --- |

—

maksimaalne tegelik alkoholisisaldus on tõusnud 12,5 mahuprotsendilt 13,5 mahuprotsendini;

| — | maksimaalne üldalkoholisisaldus on tõusnud 12,5 mahuprotsendilt 13,5 mahuprotsendini; |
| --- | --- |

—

maksimaalne üldalkoholisisaldus on tõusnud 12,5 mahuprotsendilt 13,5 mahuprotsendini;

| — | minimaalseks tegelikuks alkoholisisalduseks on määratud 11,0 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

—

minimaalseks tegelikuks alkoholisisalduseks on määratud 11,0 mahuprotsenti.

Põhjendus: viimastel aastatel on äärmiselt kuumad ja kuivad ilmastikuolud sagenenud. Selle tagajärjel kaotavad viinamarjad niiskust ja küpsevad kiiresti, mistõttu on raske hoida veini alkoholisisaldust alla 12,5 mahuprotsendi.

Viimastel aastatel on maksimaalne temperatuur märkimisväärselt tõusnud just ajavahemikul maist kuni augustini, mis on viinamarjade arengu ja küpsemise seisukohast esmatähtsad kuud. See tähelepanek põhineb meteoblue veebisaidi meteoroloogilistel andmetel 1990.–2020. aasta kohta ning Robola piirkonna enda andmetel. Viimased on pärit kolmest ilmajaamast, mille rajasid Robola ühistu ja Joonia Ülikool ning mis on tegutsenud alates 2013. aastast.

Organoleptilised kontrollid näitavad, et Robola veinide omanäolisus säilib kui nende alkoholisisaldus on 12,5–13,6 mahuprotsenti, kusjuures paljudel juhtudel veinide kvaliteediomadused suurema alkoholisisalduse juures isegi paranevad.

Üldiselt on viinamarjasordil „Robola“ väikesed marjad. Igal marjal on kaks kuni kolm seemet, mis tähendab, et seemnete kaal moodustab marja kogukaalust keskmisest suurema osa. Sordi „Robola“ seemned hakkavad valmima pärast 12 Baumé kraadi. Viinamarjade pressimisel annavad valmimata seemned veinile rohelisi „ebaküpseid“ tanniine, mis on Robola puhul soovimatu omadus.

Pealegi, selleks et kasutada parimal viisil ära uusi veinivalmistusmeetodeid, nagu külmleotust ja tuua võimalikult hästi esile sordi omadused, peavad viinamarjad olema kenasti küpsed 12,5–13,0 Baumé kraadi juures.

Muudetud on jagu „Veini kirjeldus“.

2.   Kaitstud päritolunimetusega „Ρομπόλα Κεφαλληνίας“ seotud tehnilise toimiku ajakohastamine

Seoses tehniliste toimikute ajakohastamisega on tootespetsifikaadis tehtud järgmised muudatused:

| i) | laiendatud on jagu „Seos geograafilise piirkonnaga“, eelkõige osi „Geograafilise piirkonna üksikasjad“, „Toote üksikasjad“ ja „Põhjuslik seos“; |
| --- | --- |

i)

laiendatud on jagu „Seos geograafilise piirkonnaga“, eelkõige osi „Geograafilise piirkonna üksikasjad“, „Toote üksikasjad“ ja „Põhjuslik seos“;

| ii) | lisatud ja asendatud on liikmesriigi õigusnormid kaitstud päritolunimetusega veinide suhtes kohaldatavate nõuete ja kontrollide kohta; |
| --- | --- |

ii)

lisatud ja asendatud on liikmesriigi õigusnormid kaitstud päritolunimetusega veinide suhtes kohaldatavate nõuete ja kontrollide kohta;

| iii) | muudetud on pädevate kontrolliasutuste andmeid. |
| --- | --- |

iii)

muudetud on pädevate kontrolliasutuste andmeid.

Muudetud on jagusid „Seos geograafilisi piirkonnaga“, „Kohaldatavad nõuded“ ja „Kontrolliasutuste andmed“.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Ρομπόλα Κεφαλληνίας

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

4.   Veini(de) kirjeldus

Kuiv valge vein

LÜHIKIRJELDUS

Välimus: värvuselt rohekasvalge kuldkollaste varjunditega olenevalt veinivalmistusmeetodist ja villimise ajast.

Lõhn: keskmise tugevusega lillelise tsitruselõhnaga ning puuviljase virsiku-, sidruni- ja õunalõhnaga. Lõhna iseloomustavad mineraalsus ja teraselisus, milles avalduvad saarel kasvatatavale viinamarjasordile iseloomulikud omadused.

Maitse: suus maitseküllane iseloomuliku värskendava happesuse, süsinikdioksiidimullide ja pika järelmaitsega.

| — | Naturaalne alkoholisisaldus: 11,0–13,6 mahuprotsenti |
| --- | --- |

—

Naturaalne alkoholisisaldus: 11,0–13,6 mahuprotsenti

| — | Maksimaalne tegelik alkoholisisaldus: 13,5 mahuprotsenti |
| --- | --- |

—

Maksimaalne tegelik alkoholisisaldus: 13,5 mahuprotsenti

| — | Üldsuhkrusisaldus: kuni 4,0 grammi liitri kohta






  Üldised analüütilised omadused |
| --- | --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 13,5 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11 |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

—

Üldsuhkrusisaldus: kuni 4,0 grammi liitri kohta

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

13,5

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

1.   Viinapuude kujundamismeetodid

Viljelusviisid

Viinapuud kujundatakse karikakujulisse (gobelet) vormi või üheõlalisse vormi, jättes alles kuni kuus kahe pungaga võrset. Viinapuud hakkavad saaki andma rohkem kui neli aastat pärast pookimist. Viljelusmeetodid, mis ei kuulu piirkonna põliste traditsioonide hulka, ei ole lubatud.

2.   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritava

Selleks et kasutada kaitstud päritolunimetusega kuivade valgete veinide „Ρομπόλα Κεφαλληνίας“ (Kefalloniá Robola) puhul märget „Επιλεγμένος“ või „Réserve“:

| — | peab vein olema läbinud vähemalt üheaastase täieliku laagerdamisprotsessi, millest vähemalt kuus kuud peab vein olema tammevaatides ja kolm kuud pudelites. |
| --- | --- |

—

peab vein olema läbinud vähemalt üheaastase täieliku laagerdamisprotsessi, millest vähemalt kuus kuud peab vein olema tammevaatides ja kolm kuud pudelites.

Selleks et kasutada kaitstud päritolunimetusega kuivade valgete veinide „Ρομπόλα Κεφαλληνίας“ (Kefalloniá Robola) puhul märget „Ειδικά Επιλεγμένος“ või „Grande Réserve“:

| — | peab vein olema läbinud vähemalt kaheaastase täieliku laagerdamisprotsessi, millest vähemalt 12 kuud peab vein olema tammevaatides ja kuus kuud pudelites. |
| --- | --- |

—

peab vein olema läbinud vähemalt kaheaastase täieliku laagerdamisprotsessi, millest vähemalt 12 kuud peab vein olema tammevaatides ja kuus kuud pudelites.

3.   Valge veini valmistamine

Veinivalmistamisega seotud piirangud

Kaitstud päritolunimetusega valget veini „Ρομπόλα Κεφαλληνίας“ valmistatakse klassikalisel valge veini valmistamise meetodil. Viinamarjade purustamine ja viinamarjavirde veiniks töötlemine toimub veinitehastes, kus on asjakohased töövahendid nüüdisaegse valgete veinide tootmise tehnoloogia kasutamiseks. Viinamarju ei tohi purustada pidevpressiga. Alkoholkääritamise ajal peab temperatuur olema alla 20 °C.

5.2.   Maksimaalne saagi(ku)s

| 1. | Valmistoodangu maksimaalne saagis hektoliitrites hektari kohta
  56 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

1.

Valmistoodangu maksimaalne saagis hektoliitrites hektari kohta

56 hektoliitrit hektari kohta

| 2. | Viinamarjade maksimaalne saagikus kilogrammides hektari kohta
  8 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

2.

Viinamarjade maksimaalne saagikus kilogrammides hektari kohta

8 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetusega veinide „Ρομπόλα Κεφαλληνίας“ tootmise piirkond asub vähemalt 50 meetri kõrgusel merepinnast järgmiste kohalike omavalitsusüksuste piires: Omala, Davgata, Dilinata, Troianata ja Faraklata. Hõlmatud on ka alad, mis asuvad Argostoli-Porose maakonnamaantee ääres Kefalloniá maakonna Moussata ja Vlachata kohalikus omavalitsusüksuses.

7.   Veiniviinamarjasordid

„Robola Β“

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Ajalooline, kultuuriline, ühiskondlik ja majanduslik seos

I.   Ajalooline seos

Vein „Ρομπόλα Κεφαλληνίας“ on saare tähtsaim toode. See esindab kohalikke tooteid ning on pidepunktiks kohalikele elanikele ja Kefalloniá saarelt väljarännanutele kogu maailmas.

Kefalloniá saare viinamarjakasvatuse juured ulatuvad kaugele ajalukku ja sellest räägitakse igasuguseid legende. Kefalos olevat tulnud elama oma emamaa kolooniasse, sest tegemist oli Ateenale kuuluva maaga. Niipea kui ta oli saarele jõudnud, istutas ta maha kaasa võetud viinapuu, et see meenutaks talle tema kodumaad. Aja jooksul sai sellest Ateenale kuulunud maast Thiniamaa, mille järgi saar sai oma nime.

Mis puudutab hilisemaid aastaid, siis esimene kirjalik tõend „Robola“ viljelemise kohta pärineb 1520. aasta dokumendist, mis käsitleb kirikuvara inventuuri. Veidi hiljem mainitakse seda uuesti 25. jaanuari 1544. aasta kirjas kelleltki Guglielmo Defaranalt saare roomakatoliku piiskopile. 1557. aastal mainis Itaalia rändur Pellegrino Brocardi taas Robolat – nii seda sorti viinamarja kui ka sellest valmistatud veini, mida ta kõvasti kiitis.

Kuigi mõned spekuleerivad, et see sort on seotud Itaalia valgete viinamarjade sortidega, on kindlam eeldada, et tegemist on kohaliku viinamarjasordiga. Hiljutised arheoloogilised uuringud on näidanud, et viinamarjakasvatusega on Kreekas tegeletud juba neoliitikumist alates. Lisaks pani kogu Vahemere piirkonna varajane koloniseerimine kreeklaste poolt aluse viinamarjakasvatuse edasisele arengule.

„Robola“ viljelemine on sestsaadik järginud saare käekäiku ja arengut. 1836. aastal sõnas Kefalloniá saare 19. sajandi tuntud kirjamees Andreas Laskaratos oma 1836. aasta kanoonilise teose „Lixouri“ II raamatu punktis 54: „Andestage mulle kõik, mida olen öelnud, sest olen joonud Robola veini.“ Seda viinamarjasorti iseloomustab see, et selle viljelemine on olnud juba ammustest aegadest kohaliku maakultuuri alus.

II.   Kultuuriline, ühiskondlik ja majanduslik seos

Kaitstud päritolunimetusega vein „Ρομπόλα Κεφαλληνίας“ on Kreeka ainus kaitstud päritolunimetusega vein, mis ei ole oma nime saanud üksnes piirkonna, vaid ka viinamarjasordi järgi. „Robola“ on kõige laialdasemalt istutatud sort Kefalloniá saarel. See sort kasvab jõudsalt üldiselt kehvadel, viljatutel muldadel, mis on mõnel pool nii kehvad, et itaallased panid veinile nimeks „Vino di Sasso“, mis tähendab kiviveini.

Ainose mäe nõlvadel on veel palju pookimata viinapuid, mis on eriti vanad. Vein „Ρομπόλα Κεφαλληνίας“ on tihedalt põimunud saare kultuuri, kohaliku köögi ja kohalike elanike igapäevaelu ning turismiga.

8.2.   Geograafiline piirkond ja toote geograafiline päritolu

Geograafiline piirkond ja toote geograafiline päritolu

Maastik

Robola piirkonna maastik on valdavalt eelmäestikuline, lubjakivine, viljatu, kruusane ja kaldu. Viinamarjasort on aga sellise maastikuga täielikult kohanenud ja annab veini, millel on nimetatud iseloomulikud omadused.

Seda tüüpi maastikul on saagikus väike: 5 000 – 6 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Kliima

Piirkonna kliima toimel valmivad viinamarjad varakult, 15.–18. augustil, mis aitab toota kvaliteetset toorainet. Varajane valmimine hoiab ära septembri alguse vihmasadudest tingitud haigused, näiteks hallituse (botrytis) ja mädaniku, millele „Robola“ on eriti vastuvõtlik.

Piirkonnas sajab talvel palju, keskmiselt 1 200 millimeetrit aastas. Suved on väga kuivad, kuid see ei põhjusta hävingut, sest Ainose mäelt puhuva niiske maatuule tõttu on suveõhtud üsna jahedad. Kõik need tegurid võimaldavad taimedel päevase kuumašokiga toime tulla.

Topograafia

Kefalloniá saare topograafia on mägine. Seal on suured kõrguste erinevused, järsud nõlvad ja märkimisväärne püstloodsus. Selle kõige kõrgem koht, Ainose mäe kõrgeim tipp Megas Soros, asub 1 628 meetri kõrgusel.

Ainose mäele on rajatud rahvuspark. See on suures osas kaetud saare kohalike Kreeka nulgudega (Abies cephalonica), eriti idapoolsel küljel.

Rahvuspark asub saare edelaosas ja ulatub loodest kagusse. Üldiselt on Ainose mäe tipud ühtmoodi põhja-loodesuunalised. Need on Roudi (1 125 m), Manolati (1 000 m), Vrochonas (946 m), Xerakias (1 068 m), Merovigli (994 m), Agia Dynati (1 131 m) ja Kalon Oros (901 m). Teised tipud on kagu-idasuunalised, sealhulgas pigem eraldiseisvad mäed Atros (895 m), Kokkini Rachi (1 082 m) ja Avgo (929 m).

Mäeahelikud, orud ja tasandikud asuvad kolmel põhiteljel: i) loode-kagu telg, ii) kirde-edela telg ja iii) põhja-lõuna telg väikeste kõrvalekalletega. Need teljed vastavad geoloogilistele kurdudele ehk riketele, mille ulatuses on moodustunud järsud kallakud, näiteks järsud rannajooned, samuti riketele, mille puhul kivimite mehaaniline pinge on soodustanud selektiivset korrosiooni, mille toimel on tekkinud palju kuristikke ja orge.

Tänu oma tektoonilisele asukohale on Kefalloniá geoloogiliselt rikas saar, mis on oma arvukate ja väga mitmekesiste geoloogiliste moodustistega suurepärane näide geoloogiliste protsesside mõjust. Saarele on iseloomulik, et suurem osa selle pinnast on kaetud lubjakiviga.

Eespool mainitud omadused esinevad ka Robola piirkonnas. Robola viinamarjaistandused asuvad Kefalloniá saare sisemaal, saare eelmäestikulisel maastikul, mille kõrgus merepinnast on alla 1 000 meetri ning mis on morfoloogiliselt mitmekesine ja erineb saarelisest maastikust. Sellel lainjal eelmäestikulisel maastikul on moodustunud kaks poljet (nõgu). Üks asub Omalas ja teine Troianatas.

8.3.   Toote üksikasjad ja põhjuslik seos

I.   Toote üksikasjad

Ilmastikuolud, piirkonna mullatüübid, kasvatatav viinamarjasort ning kasutatavad viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise meetodid aitavad kaasa kaitstud päritolunimetusega veinide „Ρομπόλα Κεφαλληνίας“ kvaliteediomaduste kujunemisele.

Kaitstud päritolunimetusega veini „Ρομπόλα Κεφαλληνίας“ toodetakse üksnes Kreeka kohalikust viinamarjasordist „Robola“. „Robola“ on haiguste ja ka põua suhtes eriti tundlik. Ta vajab oma väärtuste avaldumiseks sobivaid tingimusi. Joonia mere Kefalloniá saar on selle peamine kasvatuspiirkond. Seal toodetakse ka kaitstud päritolunimetusega veine „Ρομπόλα Κεφαλληνίας“.

Hoolimata oma haavatavusest, mis nõuab viljatut ja eelistatavalt mägist maastikku, on see saagikas. Seetõttu on heade Robola viinamarjade saamiseks vaja piirata saagikust piirkonna teatavates osades. Kuna see sort oksüdeerub kergesti, vajab sellest veini valmistamine, mis tavaliselt toimub täielikult roostevabast terasest mahutites, samasugust hoolt.

Kaitstud päritolunimetusega veinid „Ρομπόλα Κεφαλληνίας“ on värvuselt rohekasvalged kuldkollaste varjunditega olenevalt veinivalmistusmeetodist ja villimise ajast. Lõhn varieerub vastavalt veini tüübile ja laagerdumisele. Iseloomulikud lõhnad on keskmise tugevusega lilleline tsitruselõhn ning puuviljane virsiku-, sidruni- ja õunalõhn. Veinid on värske ja tugeva happesusega ning täidlased, pika järelmaitsega. Lõhna iseloomustab ka nn Euroopa mineraalsus, milles avalduvad saarel kasvatatavale viinamarjasordile iseloomulikud omadused.

II.   Põhjuslik seos

Piirkonna eriomadused on järgmised: viinamarjaistanduste lääne-edelapoolsus, Ainose mäe ja selle nulumetsade lähedus ning mere lähedus. Need omadused, viinamarjasort ja kasutatavad veinivalmistusmeetodid tagavad kaitstud päritolunimetusega veinide „Ρομπόλα Κεφαλληνίας“ ainulaadsuse.

Robola piirkond on eelmäestikuline, järskude nõlvadega ja seda iseloomustavad lubjakivi, kruus ja viljatud mullad. Selle kliimat iseloomustavad suur sademete hulk talvel ning kuumad ja kuivad suvepäevad. Neile on aga vastukaaluks erakordselt jahedad ööd. Seda nähtust põhjustab meretuul, mis puhub läbi viinamarjaistanduste üles Ainose mäe tippu. Joonia meri kustutab Robola piirkonna janu, samal ajal kui võluloorina kerkiv suveööde niiskus annab Ainose mäe rahvuspargi mitmekesisele loodusmaastikule elu hinguse. Tänu sellele haruldasele mäe ja mere kombinatsioonile pakub Robola maa inimkonnale oma aaret.

„Robola“ viljelemise meetodid on jäänud aastate jooksul suuresti samaks, sest põllumajandusettevõtete vorm ei ole muutunud.

Maavaldused on väikesed. Kasutatavad põllumajandussisendid on üldiselt mahedad, nagu ka traditsioonilised haiguste vastu võitlemise meetodid, mille puhul kasutatakse peamiselt vasksulfaati. Kogu piirkonnale on iseloomulik, et umbrohutõrjeks ei kasutata herbitsiide, vaid rohimist, mõnikord isegi käsitsi.

Võttes arvesse viljatut mulda, nõlvu ja suvise niiskuse puudumist, kujundatakse viinapuud madalasse karikakujulisse vormi, jättes alles neli kuni viis võrset. Igale võrsele jäetakse kaks punga.

Eespool kirjeldatud tingimuste tõttu on taimelehtede areng piiratud. Selleks et varjata taimede sisemisi osi ja kaitsta viinamarju päikesekiirte eest, kasutavad tootjad traditsioonilist varte sissepoole väänamise ja sidumise meetodit. Kohalike hulgas on see tuntud kui koutsouniama.

Kõik eelnimetatu on ühendatud leebete viljelustavadega, mida tootjad on järginud sajandeid. Selle tulemusel on veinid „Ρομπόλα Κεφαλληνίας“ eriliste omadustega, sealhulgas väga omapäraste lõhnadega, millele lisanduvad lõikav teraselisus, iseloomulik happesus, tasakaalustatus ja püsiv maitse.

Kokkuvõtteks võib öelda, et kaitstud päritolunimetusega vein „Ρομπόλα Κεφαλληνίας“ on saare tähtsaim toode. See kohalik tipptoode on pidepunktiks kohalikele elanikele ja Kefalloniá saarelt pärit inimestele kogu maailmas.

Viinapuud kannavad kahvatukollaseid õhukese kestaga ümaraid viinamarju. Need on tavaliselt järskude ning kehvade lubjakivi- ja kruusamuldadega kaetud mägedega eriti hästi kohastunud ning kasvavad keskkonnas, mida iseloomustavad rohkete sademetega talved ja kuivad suved. Tulemuseks on eriomased lõhnanüansid, lõikav teraselisus, iseloomulik happesus, tasakaalustatus ja püsiv maitse.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Erandid

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Erand määratletud geograafilises piirkonnas tootmise nõudest

Tingimuse kirjeldus:

Komisjoni määruse (EL) 2019/33 artikli 5 lõige 1

(millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 veinisektori kaitstud päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste nimetuste kaitsetaotluste, vastuväite esitamise menetluse, kasutuspiirangute, tootespetsifikaatide muutmise, tühistamise ning märgistamise ja esitlusviisi osas)

Erandid

Õigusraamistik:

Liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Erand määratletud geograafilises piirkonnas tootmise nõudest

Tingimuse kirjeldus:

Põllumajandusministri 10. novembri 1976. aasta otsus nr 386323/3803 (Kreeka valitsuse ametlik väljaanne, II köide, nr 1407, 25. november 1976) viinamarjade töötlemise kohta väljaspool kaitstud päritolunimetusega veinide valmistamispiirkonda.

Otsusega antakse õigus kaitstud päritolunimetusega veinide „Ρομπόλα Κεφαλληνίας“ valmistamiseks viinamarju purustada ja viinamarjavirret veiniks muuta mis tahes Kefalloniá saare veinitehases, tingimusel et järgitakse kaitstud päritolunimetusega veinide tootmise nõudeid.

Veini märgistamisega seotud lisasätted

Õigusraamistik:

Liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

I.   Teatavatele tootmismeetoditele viitavad väljendid

Ministri 9. juuni 2005. aasta otsuse nr 280557, millega kehtestatakse päritolunimetusega ja hea kvaliteediga kohalike veinide valmimise, laagerdamise ja turuleviimise aeg ning nende veinide märgistusel kasutatavad väljendid, mis osutavad nende tootmis- või valmistusmeetodile (Kreeka valitsuse ametlik väljaanne, II köide, nr 818, 15. juuni 2005), artiklis 1 viidatakse järgmiste märgete kasutamise tingimustele:

| — | „ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ“ või „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ“ (NOOR VEIN) |
| --- | --- |

—

„ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ“ või „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ“ (NOOR VEIN)

| — | „ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ või „ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (VAADIS VALMINUD) |
| --- | --- |

—

„ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ või „ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (VAADIS VALMINUD)

| — | „ΠΑΛΑΙΩΜΕΝΟΣ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ või „ΠΑΛΑΙΩΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (VAADIS LAAGERDATUD) |
| --- | --- |

—

„ΠΑΛΑΙΩΜΕΝΟΣ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ või „ΠΑΛΑΙΩΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (VAADIS LAAGERDATUD)

II.   Aastakäigu märkimine märgistusele

Kui veinide märgistusel kasutatakse väljendeid „ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ“ või „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ“ (NOOR VEIN) on aastakäigu märkimine kohustuslik, nagu on sätestatud ministri 9. juuni 2005. aasta otsuse nr 280557, millega kehtestatakse päritolunimetusega ja hea kvaliteediga kohalike veinide valmimise, laagerdamise ja turuleviimise aeg ning nende veinide märgistusel kasutatavad väljendid, mis osutavad nende tootmis- või valmistusmeetodile (Kreeka valitsuse ametlik väljaanne, II köide, nr 818, 15. juuni 2005) artikli 1 lõikes 2.

III.   Traditsioonilised nimetused

| — | Traditsioonilised nimetused vastavalt ministri 7. veebruari 2002. aasta otsusele nr 235309 päritolunimetuse või geograafilise tähisega seotud veinide traditsiooniliste nimetuste heakskiitmise kohta.
  Eespool nimetatud ministri otsuse kohaselt võib kaitstud päritolunimetusega veinide „Ρομπόλα Κεφαλληνίας“ märgistuses kasutada järgmisi traditsioonilisi nimetusi:
  ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΛΕΥΚΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ / Blanc de blancs (valge vein valgetest viinamarjadest), ΟΙΝΟΣ ΛΟΦΩΝ / Vin de collines (küngastelt pärit vein), ΟΙΝΟΣ ΠΛΑΓΙΩΝ / Vin de côteaux (nõlvadelt pärit vein), ΑΠΟ ΝΗΣΙΩΤΙΚΟ(ΥΣ) ΑΜΠΕΛΩΝΑ(ΕΣ) / Vin de vignobles insulaires (saare viinamarjaistandustest pärit vein), ΑΠΟ ΟΡΕΙΝΟ(ΥΣ) ΑΜΠΕΛΩΝΑ(ΕΣ) Ή ΑΠΟ ΟΡΕΙΝΑ ΚΡΑΣΑΜΠΕΛΑ / Vin de vignobles montagneux (mäe viinamarjaistandustest pärit vein). |
| --- | --- |

—

Traditsioonilised nimetused vastavalt ministri 7. veebruari 2002. aasta otsusele nr 235309 päritolunimetuse või geograafilise tähisega seotud veinide traditsiooniliste nimetuste heakskiitmise kohta.

Eespool nimetatud ministri otsuse kohaselt võib kaitstud päritolunimetusega veinide „Ρομπόλα Κεφαλληνίας“ märgistuses kasutada järgmisi traditsioonilisi nimetusi:

ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΛΕΥΚΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ / Blanc de blancs (valge vein valgetest viinamarjadest), ΟΙΝΟΣ ΛΟΦΩΝ / Vin de collines (küngastelt pärit vein), ΟΙΝΟΣ ΠΛΑΓΙΩΝ / Vin de côteaux (nõlvadelt pärit vein), ΑΠΟ ΝΗΣΙΩΤΙΚΟ(ΥΣ) ΑΜΠΕΛΩΝΑ(ΕΣ) / Vin de vignobles insulaires (saare viinamarjaistandustest pärit vein), ΑΠΟ ΟΡΕΙΝΟ(ΥΣ) ΑΜΠΕΛΩΝΑ(ΕΣ) Ή ΑΠΟ ΟΡΕΙΝΑ ΚΡΑΣΑΜΠΕΛΑ / Vin de vignobles montagneux (mäe viinamarjaistandustest pärit vein).

| — | Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 112 kohased traditsioonilised nimetused, mis on seotud päritolunimetuse või geograafilise tähisega.
  Kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 113 ning elektroonilises andmebaasis E-Bacchus kindlaks määratud ja registreeritud kujul võib kaitstud päritolunimetusega veinide „Ρομπόλα Κεφαλληνίας“ märgistusel kasutada järgmisi traditsioonilisi nimetusi, kui need vastavad ELi ja liikmesriigi õigusaktide asjakohastele tingimustele:
  Ονομασία Προέλευσης Ανωτέρας Ποιότητας (ΟΠΑΠ) (päritolunimetuse ja hea kvaliteediga (SQDO)) kaitstud päritolunimetuse asemel, Αγρέπαυλη (Agrepavlis), Αμπέλι (Ampeli), Αμπελώνας(ες) (Ampelonas(es)), Αρχοντικό (Archontiko), Ειδικά επιλεγμένος (spetsiaalselt valitud), Επιλογή või Επιλεγμένος (valik või valitud), Κάστρο (Kastro), Κτήμα (Ktima), Μετόχι (Metochi), Μοναστήρι (Monastiri), Ορεινό Κτήμα (Oreino Ktima), Ορεινοί Αμπελώνες (Oreinoi Ampelones) ja Πύργος (Pyrgos). |
| --- | --- |

—

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 112 kohased traditsioonilised nimetused, mis on seotud päritolunimetuse või geograafilise tähisega.

Kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 113 ning elektroonilises andmebaasis E-Bacchus kindlaks määratud ja registreeritud kujul võib kaitstud päritolunimetusega veinide „Ρομπόλα Κεφαλληνίας“ märgistusel kasutada järgmisi traditsioonilisi nimetusi, kui need vastavad ELi ja liikmesriigi õigusaktide asjakohastele tingimustele:

Ονομασία Προέλευσης Ανωτέρας Ποιότητας (ΟΠΑΠ) (päritolunimetuse ja hea kvaliteediga (SQDO)) kaitstud päritolunimetuse asemel, Αγρέπαυλη (Agrepavlis), Αμπέλι (Ampeli), Αμπελώνας(ες) (Ampelonas(es)), Αρχοντικό (Archontiko), Ειδικά επιλεγμένος (spetsiaalselt valitud), Επιλογή või Επιλεγμένος (valik või valitud), Κάστρο (Kastro), Κτήμα (Ktima), Μετόχι (Metochi), Μοναστήρι (Monastiri), Ορεινό Κτήμα (Oreino Ktima), Ορεινοί Αμπελώνες (Oreinoi Ampelones) ja Πύργος (Pyrgos).

Veini märgistamisega seotud lisasätted

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Määruse (EL) 2019/33, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 veinisektori kaitstud päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste nimetuste kaitsetaotluste, vastuväite esitamise menetluse, kasutuspiirangute, tootespetsifikaatide muutmise, tühistamise ning märgistamise ja esitlusviisi osas, artikli 53 lõiked 1, 2 ja 6.

Link tootespetsifikaadile

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafh_rompola_kef170122.pdf

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---