# Euroopa Liidu C 149/28.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 149 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik28. aprill 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 149

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik28. aprill 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2022–202317.–20. oktoobri 2022. aasta istungid
  18. oktoobril 2022. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2020. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud
  ELTs L 45, 14.2.2023 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2022–202317.–20. oktoobri 2022. aasta istungid
  18. oktoobril 2022. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2020. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud
  ELTs L 45, 14.2.2023 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

18. oktoobril 2022. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2020. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud

ELTs L 45, 14.2.2023 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 18. oktoober 2022 |
| 2023/C 149/01 | Euroopa Parlamendi 18. oktoobri 2022. aasta resolutsioon komisjoni 7. septembri 2022. aasta rakendusmääruse (EL) 2022/1480 kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 2-fenüülfenooli (sealhulgas selle soolad, näiteks naatriumsool), 8-hüdroksükinoliini, amidosulfurooni, bifenoksi, kloormekvaadi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflufenikaani, dimetakloori, etofeenproksi, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, parafiinõlide, parafiinõli, penkonasooli, pikloraami, propakvisafopi, prosulfokarbi, kvisalofop-P-etüüli, kvisalofop-P-tefurüüli, väävli, tetrakonasooli, triallaadi, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (2022/2785(RSP)) | 2 |
| 2023/C 149/02 | Euroopa Parlamendi 18. oktoobri 2022. aasta resolutsioon Rumeenia ja Bulgaaria Schengeni alaga ühinemise kohta (2022/2852(RSP)) | 11 |
| | Neljapäev, 20. oktoober 2022 |
| 2023/C 149/03 | Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2022. aasta resolutsioon õigusriigi kohta Maltal viis aastat pärast Daphne Caruana Galizia mõrvamist (2022/2866(RSP)) | 15 |
| 2023/C 149/04 | Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2022. aasta resolutsioon LGBTIQ+ kogukonna liikmete vastu suunatud vaenukuritegude sagenemise kohta kogu Euroopas, arvestades hiljutist homofoobset mõrva Slovakkias (2022/2894(RSP)) | 22 |
| 2023/C 149/05 | Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2022. aasta resolutsioon Egiptuses Sharm el Sheikhis toimuva 2022. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP27) kohta (2022/2673(RSP)) | 28 |
| 2023/C 149/06 | Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2022. aasta resolutsioon kultuurialase solidaarsuse kohta Ukrainaga ja ühise erakorralise reageerimismehhanismi kohta kultuurielu taastamiseks Euroopas (2022/2759(RSP)) | 52 |
| 2023/C 149/07 | Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2022. aasta resolutsioon riigipöörde järgse olukorra kohta Burkina Fasos (2022/2865(RSP)) | 55 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 18. oktoober 2022

2023/C 149/01

Euroopa Parlamendi 18. oktoobri 2022. aasta resolutsioon komisjoni 7. septembri 2022. aasta rakendusmääruse (EL) 2022/1480 kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 2-fenüülfenooli (sealhulgas selle soolad, näiteks naatriumsool), 8-hüdroksükinoliini, amidosulfurooni, bifenoksi, kloormekvaadi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflufenikaani, dimetakloori, etofeenproksi, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, parafiinõlide, parafiinõli, penkonasooli, pikloraami, propakvisafopi, prosulfokarbi, kvisalofop-P-etüüli, kvisalofop-P-tefurüüli, väävli, tetrakonasooli, triallaadi, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (2022/2785(RSP))

2

2023/C 149/02

Euroopa Parlamendi 18. oktoobri 2022. aasta resolutsioon Rumeenia ja Bulgaaria Schengeni alaga ühinemise kohta (2022/2852(RSP))

11

Neljapäev, 20. oktoober 2022

2023/C 149/03

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2022. aasta resolutsioon õigusriigi kohta Maltal viis aastat pärast Daphne Caruana Galizia mõrvamist (2022/2866(RSP))

15

2023/C 149/04

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2022. aasta resolutsioon LGBTIQ+ kogukonna liikmete vastu suunatud vaenukuritegude sagenemise kohta kogu Euroopas, arvestades hiljutist homofoobset mõrva Slovakkias (2022/2894(RSP))

22

2023/C 149/05

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2022. aasta resolutsioon Egiptuses Sharm el Sheikhis toimuva 2022. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP27) kohta (2022/2673(RSP))

28

2023/C 149/06

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2022. aasta resolutsioon kultuurialase solidaarsuse kohta Ukrainaga ja ühise erakorralise reageerimismehhanismi kohta kultuurielu taastamiseks Euroopas (2022/2759(RSP))

52

2023/C 149/07

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2022. aasta resolutsioon riigipöörde järgse olukorra kohta Burkina Fasos (2022/2865(RSP))

55

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 18. oktoober 2022 |
| 2023/C 149/08 | Euroopa Parlamendi 18. oktoobri 2022. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Laima Liucija Andrikienė kontrollikoja liikmeks (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE)) | 60 |
| 2023/C 149/09 | Euroopa Parlamendi 18. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 805/2004 kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise osas, et kohandada seda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD)) | 61 |
| 2023/C 149/10 | Euroopa Parlamendi 18. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE)) | 62 |
| | Kolmapäev, 19. oktoober 2022 |
| 2023/C 149/11 | Euroopa Parlamendi 19. oktoobri 2022. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2022 kohta: tulude ajakohastamine (omavahendid) ja muud tehnilised kohandused (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD)) | 107 |
| 2023/C 149/12 | Euroopa Parlamendi 19. oktoobri 2022. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve projekti kohta (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD)) | 109 |
| 2023/C 149/13 | Euroopa Parlamendi 19. oktoobril 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kasutamist meretranspordis ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD)) | 125 |
| 2023/C 149/14 | Euroopa Parlamendi 19. oktoobril 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu ja millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/94/EL (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD)) | 199 |
| | Neljapäev, 20. oktoober 2022 |
| 2023/C 149/15 | P9_TA(2022)0369Erisätted 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral ***IEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral (COM(2022)0362 – C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral | 299 |
| 2023/C 149/16 | Euroopa Parlamendi 20. oktoobril 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus välisriikide aladel, mille Venemaa on okupeerinud, väljaantud Venemaa reisidokumentide mittetunnustamise kohta (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))Muudatusettepanek 1 | 300 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 18. oktoober 2022

2023/C 149/08

Euroopa Parlamendi 18. oktoobri 2022. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Laima Liucija Andrikienė kontrollikoja liikmeks (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE))

60

2023/C 149/09

Euroopa Parlamendi 18. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 805/2004 kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise osas, et kohandada seda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD))

61

2023/C 149/10

Euroopa Parlamendi 18. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE))

62

Kolmapäev, 19. oktoober 2022

2023/C 149/11

Euroopa Parlamendi 19. oktoobri 2022. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2022 kohta: tulude ajakohastamine (omavahendid) ja muud tehnilised kohandused (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD))

107

2023/C 149/12

Euroopa Parlamendi 19. oktoobri 2022. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve projekti kohta (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD))

109

2023/C 149/13

Euroopa Parlamendi 19. oktoobril 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kasutamist meretranspordis ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD))

125

2023/C 149/14

Euroopa Parlamendi 19. oktoobril 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu ja millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/94/EL (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD))

199

Neljapäev, 20. oktoober 2022

2023/C 149/15

P9_TA(2022)0369Erisätted 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral ***IEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral (COM(2022)0362 – C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral

299

2023/C 149/16

Euroopa Parlamendi 20. oktoobril 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus välisriikide aladel, mille Venemaa on okupeerinud, väljaantud Venemaa reisidokumentide mittetunnustamise kohta (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))Muudatusettepanek 1

300

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

28.4.2023

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2022–2023

17.–20. oktoobri 2022. aasta istungid

18. oktoobril 2022. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2020. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud

  ELTs L 45, 14.2.2023.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 18. oktoober 2022

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/2

---

P9_TA(2022)0363

Aktiivained, sh 8-hüdroksükinoliin, klorotoluroon ja difenokonasool

Euroopa Parlamendi 18. oktoobri 2022. aasta resolutsioon komisjoni 7. septembri 2022. aasta rakendusmääruse (EL) 2022/1480 kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 2-fenüülfenooli (sealhulgas selle soolad, näiteks naatriumsool), 8-hüdroksükinoliini, amidosulfurooni, bifenoksi, kloormekvaadi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflufenikaani, dimetakloori, etofeenproksi, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, parafiinõlide, parafiinõli, penkonasooli, pikloraami, propakvisafopi, prosulfokarbi, kvisalofop-P-etüüli, kvisalofop-P-tefurüüli, väävli, tetrakonasooli, triallaadi, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (2022/2785(RSP))

(2023/C 149/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. septembri 2022. aasta rakendusmäärust (EL) 2022/1480, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 2-fenüülfenooli (sealhulgas selle soolad, näiteks naatriumsool), 8-hüdroksükinoliini, amidosulfurooni, bensulfurooni, bifenoksi, kloormekvaadi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflufenikaani, dimetakloori, esfenvaleraadi, etofeenproksi, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fenpürasamiini, fludioksoniili, flufenatseedi, flumetraliini, fostiasaadi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, parafiinõlide, parafiinõli, penkonasooli, pikloraami, proheksadiooni, propakvisafopi, prosulfokarbi, kvisalofop-P-etüüli, kvisalofop-P-tefurüüli, naatrium-5-nitroguaiakolaadi, naatrium-o-nitrofenolaadi, naatrium-p-nitrofenolaadi, väävli, tebufenpüraadi, tetrakonasooli, triallaadi, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. septembri 2022. aasta rakendusmäärust (EL) 2022/1480, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 2-fenüülfenooli (sealhulgas selle soolad, näiteks naatriumsool), 8-hüdroksükinoliini, amidosulfurooni, bensulfurooni, bifenoksi, kloormekvaadi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflufenikaani, dimetakloori, esfenvaleraadi, etofeenproksi, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fenpürasamiini, fludioksoniili, flufenatseedi, flumetraliini, fostiasaadi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, parafiinõlide, parafiinõli, penkonasooli, pikloraami, proheksadiooni, propakvisafopi, prosulfokarbi, kvisalofop-P-etüüli, kvisalofop-P-tefurüüli, naatrium-5-nitroguaiakolaadi, naatrium-o-nitrofenolaadi, naatrium-p-nitrofenolaadi, väävli, tebufenpüraadi, tetrakonasooli, triallaadi, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (2), eriti selle artikli 17 esimest lõiku ja artiklit 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (2), eriti selle artikli 17 esimest lõiku ja artiklit 21,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2015. aasta rakendusmäärust (EL) 2015/408, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) artikli 80 lõiget 7 ja kehtestatakse asendamisele kuuluvate ainete loetelu (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2015. aasta rakendusmäärust (EL) 2015/408, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) artikli 80 lõiget 7 ja kehtestatakse asendamisele kuuluvate ainete loetelu (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (4) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (4) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 10. oktoobri 2019. aasta, 26. novembri 2020. aasta ja 6. oktoobri 2021. aasta resolutsioone, milles esitatakse vastuväide toimeainete klorotolurooni ja difenokonasooli heakskiidu kehtivusaja varasematele pikendamistele (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. oktoobri 2019. aasta, 26. novembri 2020. aasta ja 6. oktoobri 2021. aasta resolutsioone, milles esitatakse vastuväide toimeainete klorotolurooni ja difenokonasooli heakskiidu kehtivusaja varasematele pikendamistele (6),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et toimeaine 8-hüdroksükinoliin kiideti komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 993/2011 (7) heaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et toimeaine 8-hüdroksükinoliin kiideti komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 993/2011 (7) heaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009;

| B. | arvestades, et klorotoluroon kanti nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (8) I lisasse 1. märtsil 2006 komisjoni direktiiviga 2005/53/EÜ (9) ja on loetud määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heakskiidetuks ning klorotolurooni heakskiitmise menetlemine komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (10) alusel on kestnud alates 2013. aastast; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et klorotoluroon kanti nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (8) I lisasse 1. märtsil 2006 komisjoni direktiiviga 2005/53/EÜ (9) ja on loetud määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heakskiidetuks ning klorotolurooni heakskiitmise menetlemine komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (10) alusel on kestnud alates 2013. aastast;

| C. | arvestades, et toimeaine difenokonasool kanti nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse 1. jaanuaril 2009. aastal komisjoni direktiiviga 2008/69/EÜ (11) ning on loetud määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heakskiidetuks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et toimeaine difenokonasool kanti nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse 1. jaanuaril 2009. aastal komisjoni direktiiviga 2008/69/EÜ (11) ning on loetud määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heakskiidetuks;

| D. | arvestades, et 8-hüdroksükinoliini heakskiidu kehtivusaega on juba pikendatud ühe aasta võrra komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1449 (12) ja nüüd uuesti rakendusmäärusega (EL) 2022/1480, millega pikendatakse heakskiidu kehtivusaega 31. detsembrini 2023; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 8-hüdroksükinoliini heakskiidu kehtivusaega on juba pikendatud ühe aasta võrra komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1449 (12) ja nüüd uuesti rakendusmäärusega (EL) 2022/1480, millega pikendatakse heakskiidu kehtivusaega 31. detsembrini 2023;

| E. | arvestades, et klorotolurooni heakskiidu kehtivusaega on juba pikendatud ühe aasta võrra komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 533/2013 (13) ja seejärel alates 2017. aastast ühe aasta kaupa komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2017/1511 (14), (EL) 2018/1262 (15), (EL) 2019/1589 (16), (EL) 2020/1511 (17), (EL) 2021/1449 ning nüüd jälle ühe aasta võrra komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/1480, millega heakskiidu kehtivusaega pikendatakse 31. oktoobrini 2023, mis tähendab, et esialgset heakskiidu kehtivusaega pikendatakse seitsmendat korda; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et klorotolurooni heakskiidu kehtivusaega on juba pikendatud ühe aasta võrra komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 533/2013 (13) ja seejärel alates 2017. aastast ühe aasta kaupa komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2017/1511 (14), (EL) 2018/1262 (15), (EL) 2019/1589 (16), (EL) 2020/1511 (17), (EL) 2021/1449 ning nüüd jälle ühe aasta võrra komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/1480, millega heakskiidu kehtivusaega pikendatakse 31. oktoobrini 2023, mis tähendab, et esialgset heakskiidu kehtivusaega pikendatakse seitsmendat korda;

| F. | arvestades, et difenokonasooli heakskiidu kehtivusaega on juba kolm korda ühe aasta võrra pikendatud rakendusmäärustega (EL) 2019/1589, (EL) 2020/1511 ja (EL) 2021/1449 ning nüüd uuesti rakendusmäärusega (EL) 2022/1480, millega pikendatakse heakskiidu kehtivusaega 31. detsembrini 2023; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et difenokonasooli heakskiidu kehtivusaega on juba kolm korda ühe aasta võrra pikendatud rakendusmäärustega (EL) 2019/1589, (EL) 2020/1511 ja (EL) 2021/1449 ning nüüd uuesti rakendusmäärusega (EL) 2022/1480, millega pikendatakse heakskiidu kehtivusaega 31. detsembrini 2023;

| G. | arvestades, et komisjon ei ole pikendamise põhjuseid selgitanud, vaid on piirdunud järgmise märkusega: „Kuna kõnealuste toimeainete hindamine on taotlejatest sõltumatutel põhjustel hilinenud, aegub nende ainete heakskiit tõenäoliselt enne heakskiidu pikendamist käsitleva otsuse vastuvõtmist.“; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjon ei ole pikendamise põhjuseid selgitanud, vaid on piirdunud järgmise märkusega: „Kuna kõnealuste toimeainete hindamine on taotlejatest sõltumatutel põhjustel hilinenud, aegub nende ainete heakskiit tõenäoliselt enne heakskiidu pikendamist käsitleva otsuse vastuvõtmist.“;

8-hüdroksükinoliin

| H. | arvestades, et 2015. aastal esitas Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) riskihindamise komitee arvamuse, mille kohaselt tuleks 8-hüdroksükinoliin klassifitseerida 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks (18); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2015. aastal esitas Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) riskihindamise komitee arvamuse, mille kohaselt tuleks 8-hüdroksükinoliin klassifitseerida 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks (18);

| I. | arvestades, et 2016. aastal tuvastas Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) oma vastastikuses eksperdihinnangus 8-hüdroksükinoliini pestitsiidina kasutamise riskihindamise kohta mitu andmelünka ja kaks probleemset valdkonda: ühelt poolt tuleb 8-hüdroksükinoliin klassifitseerida 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks; teiselt poolt ei vasta see aine kummalegi nende heakskiitmise ajutise korra kriteeriumile (punkt 3.6.5, milles käsitletakse inimeste tervist endokriinseid häireid põhjustavate omaduste arvessevõtuks), kuna olemasolevates uuringutes (19) täheldati klassifitsieerimise käigus kahjulikku mõju endokriinorganitele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2016. aastal tuvastas Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) oma vastastikuses eksperdihinnangus 8-hüdroksükinoliini pestitsiidina kasutamise riskihindamise kohta mitu andmelünka ja kaks probleemset valdkonda: ühelt poolt tuleb 8-hüdroksükinoliin klassifitseerida 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks; teiselt poolt ei vasta see aine kummalegi nende heakskiitmise ajutise korra kriteeriumile (punkt 3.6.5, milles käsitletakse inimeste tervist endokriinseid häireid põhjustavate omaduste arvessevõtuks), kuna olemasolevates uuringutes (19) täheldati klassifitsieerimise käigus kahjulikku mõju endokriinorganitele;

| J. | arvestades, et 2017. aastal lisati 8-hüdroksükinoliin komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/2065 (20) asendamisele kuuluvate ainete loetellu, kuna seda peetakse endokriinseid häireid põhjustavate omadustega aineks, mis võib avaldada inimestele kahjulikku mõju, ja kuna see on klassifitseeritud reproduktiivtoksiliseks aineks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (21); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2017. aastal lisati 8-hüdroksükinoliin komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/2065 (20) asendamisele kuuluvate ainete loetellu, kuna seda peetakse endokriinseid häireid põhjustavate omadustega aineks, mis võib avaldada inimestele kahjulikku mõju, ja kuna see on klassifitseeritud reproduktiivtoksiliseks aineks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (21);

Klorotoluroon

| K. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt on klorotoluroonil järgmine ühtlustatud klassifikatsioon: väga mürgine veeorganismidele, väga mürgine veeorganismidele, pikaajalise toimega, arvatavasti põhjustab vähktõbe (kantserogeensus, 2. ohukategooria) ja arvatavasti kahjustab loodet (reproduktiivtoksilisus, 2. ohukategooria); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt on klorotoluroonil järgmine ühtlustatud klassifikatsioon: väga mürgine veeorganismidele, väga mürgine veeorganismidele, pikaajalise toimega, arvatavasti põhjustab vähktõbe (kantserogeensus, 2. ohukategooria) ja arvatavasti kahjustab loodet (reproduktiivtoksilisus, 2. ohukategooria);

| L. | arvestades, et teadusväljaannetes on klorotolurooni seostatud endokriinseid häireid põhjustavate omadustega (22); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et teadusväljaannetes on klorotolurooni seostatud endokriinseid häireid põhjustavate omadustega (22);

| M. | arvestades, et 2015. aastal lisati klorotoluroon rakendusmäärusega (EL) 2015/408 asendamisele kuuluvate ainete loetellu, kuna seda peetakse inimestele kahjulikku mõju avaldada võivate endokriinseid häireid põhjustavate omadustega aineks ja kuna see täidab püsiva ja toksilise aine kriteeriumid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 2015. aastal lisati klorotoluroon rakendusmäärusega (EL) 2015/408 asendamisele kuuluvate ainete loetellu, kuna seda peetakse inimestele kahjulikku mõju avaldada võivate endokriinseid häireid põhjustavate omadustega aineks ja kuna see täidab püsiva ja toksilise aine kriteeriumid;

| N. | arvestades, et Euroopa Parlament on oma 10. oktoobri 2019. aasta, 26. novembri 2020. aasta ja 6. oktoobri 2021. aasta resolutsioonides juba esitanud vastuväite klorotolurooni heakskiidu kehtivusaja eelmistele pikendamistele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Parlament on oma 10. oktoobri 2019. aasta, 26. novembri 2020. aasta ja 6. oktoobri 2021. aasta resolutsioonides juba esitanud vastuväite klorotolurooni heakskiidu kehtivusaja eelmistele pikendamistele;

| O. | arvestades, et komisjon viitab oma vastustes (23) eelmistele vastuväidetele klorotolurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisele üksnes „enne komisjoni määruse (EL) 2018/605 (24) vastuvõtmist tehtud mõjuhinnangu aluseks olevale uuringule“, milles „ei leitud, et klorotoluroon oleks võimalik endokriinfunktsiooni kahjustav kemikaal“, kuid ei tunnista, et see uuring ei toonud kaasa klorotolurooni eemaldamist asendamisele kuuluvate ainete loetelust; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjon viitab oma vastustes (23) eelmistele vastuväidetele klorotolurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisele üksnes „enne komisjoni määruse (EL) 2018/605 (24) vastuvõtmist tehtud mõjuhinnangu aluseks olevale uuringule“, milles „ei leitud, et klorotoluroon oleks võimalik endokriinfunktsiooni kahjustav kemikaal“, kuid ei tunnista, et see uuring ei toonud kaasa klorotolurooni eemaldamist asendamisele kuuluvate ainete loetelust;

| P. | arvestades, et pärast komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/2100 (25) ja määruse (EL) 2018/605 vastuvõtmist tegi komisjon Euroopa Toiduohutusametile ja Euroopa Kemikaaliametile ülesandeks töötada välja ühtlustatud suunised, et tagada liidu poolt vastu võetud endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide kriteeriumide järjepidev kohaldamine liidus biotsiidide ja pestitsiidide hindamisel; arvestades, et suunised, millesse on lisatud uued OECD katse, avaldati 2018. aasta juunis (26), kuid neid ei ole kasutatud klorotolurooni endokriinseid häireid põhjustavate omaduste hindamiseks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et pärast komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/2100 (25) ja määruse (EL) 2018/605 vastuvõtmist tegi komisjon Euroopa Toiduohutusametile ja Euroopa Kemikaaliametile ülesandeks töötada välja ühtlustatud suunised, et tagada liidu poolt vastu võetud endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide kriteeriumide järjepidev kohaldamine liidus biotsiidide ja pestitsiidide hindamisel; arvestades, et suunised, millesse on lisatud uued OECD katse, avaldati 2018. aasta juunis (26), kuid neid ei ole kasutatud klorotolurooni endokriinseid häireid põhjustavate omaduste hindamiseks;

| Q. | arvestades, et klorotolurooni ei ole seega nõuetekohaselt hinnatud, nii et seda ei oleks enam vaja pidada endokriinfunktsiooni kahjustavaks aineks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et klorotolurooni ei ole seega nõuetekohaselt hinnatud, nii et seda ei oleks enam vaja pidada endokriinfunktsiooni kahjustavaks aineks;

| R. | arvestades, et klorotolurooni kasutusaja pikendamise hindamisaruande projekt oleks tulnud esitada 2016. aastaks, kuid see esitati alles kolm aastat hiljem, st 2019. aastal, ning veel kolm aastat hiljem ei ole EFSA seda tõenäoliselt ikka hinnanud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et klorotolurooni kasutusaja pikendamise hindamisaruande projekt oleks tulnud esitada 2016. aastaks, kuid see esitati alles kolm aastat hiljem, st 2019. aastal, ning veel kolm aastat hiljem ei ole EFSA seda tõenäoliselt ikka hinnanud;

Difenokonasool

| S. | arvestades, et difenokonasooli kasutamist ainsa ainena ja kombinatsioonis eri asoolidega, nagu penkonasool, kahtlustatakse seenetüve Aspergillus fumigatus triasooliresistentsuse tekitamises (27); |
| --- | --- |

S.

arvestades, et difenokonasooli kasutamist ainsa ainena ja kombinatsioonis eri asoolidega, nagu penkonasool, kahtlustatakse seenetüve Aspergillus fumigatus triasooliresistentsuse tekitamises (27);

| T. | arvestades, et Aspergillus fumigatuse triasooliresistentsus on kasvav rahvatervise probleem (28); arvestades, et mitme uuringu (29) andmed viitavad kindlalt sellele, et põllumajanduslikud asoolid põhjustavad kliinilistes tingimustes ravi ebaõnnestumist patsientidel, kellele ei ole varem asooli manustatud; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Aspergillus fumigatuse triasooliresistentsus on kasvav rahvatervise probleem (28); arvestades, et mitme uuringu (29) andmed viitavad kindlalt sellele, et põllumajanduslikud asoolid põhjustavad kliinilistes tingimustes ravi ebaõnnestumist patsientidel, kellele ei ole varem asooli manustatud;

| U. | arvestades, et üks neljast COVID-19-ga seotud terviseprobleemide tõttu intensiivravil viibinud patsiendist on nakatunud Aspergillus fumigatusega, kellest 15 %-l on diagnoositud Aspergillus fumigatuse resistentne variant; arvestades, et need patsiendid on peaaegu ravimatud ja nende ellujäämismäär on hinnanguliselt vaid 20 % (30); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et üks neljast COVID-19-ga seotud terviseprobleemide tõttu intensiivravil viibinud patsiendist on nakatunud Aspergillus fumigatusega, kellest 15 %-l on diagnoositud Aspergillus fumigatuse resistentne variant; arvestades, et need patsiendid on peaaegu ravimatud ja nende ellujäämismäär on hinnanguliselt vaid 20 % (30);

| V. | arvestades, et seenevastaste ravimite suhtes resistentsust põhjustavate ainete heakskiidu kehtivusaja pikendamine ei ole tervise seisukohast vastuvõetav; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et seenevastaste ravimite suhtes resistentsust põhjustavate ainete heakskiidu kehtivusaja pikendamine ei ole tervise seisukohast vastuvõetav;

Üldised märkused seoses heakskiidu kehtivusaja pikendamisega

| W. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 eesmärk on tagada nii inimeste kui ka loomade tervise ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse ning samal ajal kaitsta liidu põllumajanduse konkurentsivõimet; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas rasedate, imikute ja laste kaitsele; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 eesmärk on tagada nii inimeste kui ka loomade tervise ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse ning samal ajal kaitsta liidu põllumajanduse konkurentsivõimet; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas rasedate, imikute ja laste kaitsele;

| X. | arvestades, et kohaldada tuleks ettevaatuspõhimõtet, ja arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 märgitakse, et taimekaitsevahendite koostises tuleks kasutada ainult selliseid aineid, mille puhul on tõendatud, et need on taimekasvatusele selgelt kasulikud ning nende kasutamine ei avalda eeldatavalt kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele ega lubamatut mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kohaldada tuleks ettevaatuspõhimõtet, ja arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 märgitakse, et taimekaitsevahendite koostises tuleks kasutada ainult selliseid aineid, mille puhul on tõendatud, et need on taimekasvatusele selgelt kasulikud ning nende kasutamine ei avalda eeldatavalt kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele ega lubamatut mõju keskkonnale;

| Y. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 viidatakse, et ohutuse huvides peaks toimeaine heakskiidu kehtivusaeg olema ajaliselt piiratud; arvestades, et heakskiidu kehtivusaeg peaks olema proportsionaalne selliste ainete kasutamisest tulenevate võimalike ohtudega, kuid praegusel juhul on selge, et selline proportsionaalsus puudub; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 viidatakse, et ohutuse huvides peaks toimeaine heakskiidu kehtivusaeg olema ajaliselt piiratud; arvestades, et heakskiidu kehtivusaeg peaks olema proportsionaalne selliste ainete kasutamisest tulenevate võimalike ohtudega, kuid praegusel juhul on selge, et selline proportsionaalsus puudub;

| Z. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklit 17 ei saa tõlgendada nii, et see võimaldab pikendada toimeaine heakskiitu määramata ajaks, vaid seda tuleks mõista pigem nii, et sellega nähakse ette piiratud ja erakorraline pikendamine mõne kuu või kuni aasta võrra, et vältida fütosanitaartoodete turustamise ja müügi katkemist, võttes nõuetekohaselt arvesse nõuet saavutada inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge tase, mis on nii määruse (EÜ) nr 1107/2009 peamine eesmärk kui ka aluspõhimõte, mis on sätestatud liidu esmases õiguses, nimelt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 35 ja 37 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 168 ja 191; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklit 17 ei saa tõlgendada nii, et see võimaldab pikendada toimeaine heakskiitu määramata ajaks, vaid seda tuleks mõista pigem nii, et sellega nähakse ette piiratud ja erakorraline pikendamine mõne kuu või kuni aasta võrra, et vältida fütosanitaartoodete turustamise ja müügi katkemist, võttes nõuetekohaselt arvesse nõuet saavutada inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge tase, mis on nii määruse (EÜ) nr 1107/2009 peamine eesmärk kui ka aluspõhimõte, mis on sätestatud liidu esmases õiguses, nimelt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 35 ja 37 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 168 ja 191;

| AA. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 praegune tõlgendus komisjoni poolt on vastuolus kõnealuse määruse üldeesmärkide ja kaasseadusandjate kavatsusega; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 praegune tõlgendus komisjoni poolt on vastuolus kõnealuse määruse üldeesmärkide ja kaasseadusandjate kavatsusega;

| AB. | arvestades, et komisjonil ja liikmesriikidel on võimalus ja kohustus tegutseda vastavalt ettevaatuspõhimõttele, kui on tuvastatud võimalik kahjulik mõju tervisele, kuigi selle kohta puudub veel teaduslik kindlus, võttes ajutisi riskijuhtimismeetmeid, mis on vajalikud inimeste tervise kaitse kõrge taseme tagamiseks; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et komisjonil ja liikmesriikidel on võimalus ja kohustus tegutseda vastavalt ettevaatuspõhimõttele, kui on tuvastatud võimalik kahjulik mõju tervisele, kuigi selle kohta puudub veel teaduslik kindlus, võttes ajutisi riskijuhtimismeetmeid, mis on vajalikud inimeste tervise kaitse kõrge taseme tagamiseks;

| AC. | arvestades, et täpsemalt on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 21 sätestatud, et komisjonil on õigus toimeaine heakskiit igal ajal läbi vaadata, eelkõige juhul, kui ta leiab uute teaduslike ja tehniliste teadmiste valguses, et on tõendeid selle kohta, et aine ei vasta enam määruse artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele, ning arvestades, et läbivaatamine võib kaasa tuua aine heakskiidu tagasivõtmise või muutmise; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et täpsemalt on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 21 sätestatud, et komisjonil on õigus toimeaine heakskiit igal ajal läbi vaadata, eelkõige juhul, kui ta leiab uute teaduslike ja tehniliste teadmiste valguses, et on tõendeid selle kohta, et aine ei vasta enam määruse artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele, ning arvestades, et läbivaatamine võib kaasa tuua aine heakskiidu tagasivõtmise või muutmise;

| AD. | arvestades, et kolme toimeaine lugemine asendamisele kuuluvateks aineteks ei aidanud kaasa riskide maandamisele, kuna liikmesriigid rakendasid määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 50 sätestatud kohustuslikku asenduskava puudulikult; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et kolme toimeaine lugemine asendamisele kuuluvateks aineteks ei aidanud kaasa riskide maandamisele, kuna liikmesriigid rakendasid määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 50 sätestatud kohustuslikku asenduskava puudulikult;

| AE. | arvestades, et komisjon on oma strateegias „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegias lubanud vähendada 2030. aastaks keemiliste pestitsiidide üldist kasutamist ja nendega seotud riske 50 % ning ohtlikumate pestitsiidide kasutamist 50 %; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et komisjon on oma strateegias „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegias lubanud vähendada 2030. aastaks keemiliste pestitsiidide üldist kasutamist ja nendega seotud riske 50 % ning ohtlikumate pestitsiidide kasutamist 50 %;

| AF. | arvestades, et ohtlikumad pestitsiidid on määratletud kui pestitsiidid, mis sisaldavad toimeaineid, mis vastavad määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktides 3.6.2–3.6.5 ja 3.8.2 sätestatud piirkriteeriumidele või mis on loetud asendamisele kuuluvateks aineteks vastavalt kõnealuse lisa punktis 4 sätestatud kriteeriumidele, ning nende hulgas on toimeained 8-hüdroksükinoliin, klorotoluroon ja difenokonasool ning etofeenproks; flufenatseet, lenatsiil, nikosulfuroon, nikosulfuroon ja trialaat, mille puhul pikendatakse rakendusmäärusega (EL) 2022/1480 nende kõigi heakskiidu kehtivusaega ühe aasta võrra, ilma et sellega seotud riske nõuetekohaselt uuesti hinnataks; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et ohtlikumad pestitsiidid on määratletud kui pestitsiidid, mis sisaldavad toimeaineid, mis vastavad määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktides 3.6.2–3.6.5 ja 3.8.2 sätestatud piirkriteeriumidele või mis on loetud asendamisele kuuluvateks aineteks vastavalt kõnealuse lisa punktis 4 sätestatud kriteeriumidele, ning nende hulgas on toimeained 8-hüdroksükinoliin, klorotoluroon ja difenokonasool ning etofeenproks; flufenatseet, lenatsiil, nikosulfuroon, nikosulfuroon ja trialaat, mille puhul pikendatakse rakendusmäärusega (EL) 2022/1480 nende kõigi heakskiidu kehtivusaega ühe aasta võrra, ilma et sellega seotud riske nõuetekohaselt uuesti hinnataks;

| AG. | arvestades, et kõnesolevate kõige ohtlikumate keemiliste pestitsiidide heakskiidu kehtivusaja pidev pikendamine, ilma et nende ohtlikke omadusi nõuetekohaselt, täielikult ja õigeaegselt uuesti hinnataks, on vastuolus Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisega; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et kõnesolevate kõige ohtlikumate keemiliste pestitsiidide heakskiidu kehtivusaja pidev pikendamine, ilma et nende ohtlikke omadusi nõuetekohaselt, täielikult ja õigeaegselt uuesti hinnataks, on vastuolus Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisega;

| AH. | arvestades, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 4 lõikele 7 ja II lisa punktile 3.6.4 ei või toimeainet heaks kiita, kui see on 1B kategooria reproduktiivtoksiline, välja arvatud juhul, kui taotluses esitatud dokumenteeritud tõendite põhjal on toimeaine vajalik, et ohjata tõsist ohtu taimetervisele, mida ei ole võimalik piirata muude kättesaadavate vahenditega, sealhulgas kemikaalivabade meetoditega, mille puhul tuleb võtta riskimaandamismeetmeid, et tagada inimeste ja keskkonna kokkupuute minimeerimine toimeainega; või kui inimeste kokkupuude taimekaitsevahendis sisalduva kõnealuse toimeainega on realistlikes kavandatud kasutustingimustes tühine, st toodet kasutatakse suletud süsteemides või muudes tingimustes, mis välistavad kokkupuute inimestega, ning kui asjaomase toimeaine jäägid toidus ja söödas ei ületa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 (31) artikli 18 lõike 1 punkti b kohaselt kehtestatud vaikeväärtust; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 4 lõikele 7 ja II lisa punktile 3.6.4 ei või toimeainet heaks kiita, kui see on 1B kategooria reproduktiivtoksiline, välja arvatud juhul, kui taotluses esitatud dokumenteeritud tõendite põhjal on toimeaine vajalik, et ohjata tõsist ohtu taimetervisele, mida ei ole võimalik piirata muude kättesaadavate vahenditega, sealhulgas kemikaalivabade meetoditega, mille puhul tuleb võtta riskimaandamismeetmeid, et tagada inimeste ja keskkonna kokkupuute minimeerimine toimeainega; või kui inimeste kokkupuude taimekaitsevahendis sisalduva kõnealuse toimeainega on realistlikes kavandatud kasutustingimustes tühine, st toodet kasutatakse suletud süsteemides või muudes tingimustes, mis välistavad kokkupuute inimestega, ning kui asjaomase toimeaine jäägid toidus ja söödas ei ületa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 (31) artikli 18 lõike 1 punkti b kohaselt kehtestatud vaikeväärtust;

| AI. | arvestades, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 4 lõikele 7 ja II lisa punktile 3.6.5 ei või toimeainet heaks kiita, kui leitakse, et sellel on endokriinseid häireid põhjustavad omadused, mis võivad avaldada inimestele kahjulikku mõju, välja arvatud juhul, kui taotluses esitatud dokumenteeritud tõendite põhjal on toimeaine vajalik, et ohjata tõsist ohtu taimetervisele, mida ei ole võimalik piirata muude kättesaadavate vahenditega, sealhulgas mittekeemiliste meetoditega; millisel juhul tuleb võtta riskimaandamismeetmeid, et tagada inimeste ja keskkonna kokkupuute minimeerimine toimeainega, või kui inimeste kokkupuude taimekaitsevahendis sisalduva kõnealuse toimeainega on realistlikes kavandatud kasutustingimustes tühine, st toodet kasutatakse suletud süsteemides või muudes tingimustes, mis välistavad kokkupuute inimestega, ning kui asjaomase toimeaine jäägid toidus ja söödas ei ületa määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 18 lõike 1 punkti b kohaselt kehtestatud vaikeväärtust; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 4 lõikele 7 ja II lisa punktile 3.6.5 ei või toimeainet heaks kiita, kui leitakse, et sellel on endokriinseid häireid põhjustavad omadused, mis võivad avaldada inimestele kahjulikku mõju, välja arvatud juhul, kui taotluses esitatud dokumenteeritud tõendite põhjal on toimeaine vajalik, et ohjata tõsist ohtu taimetervisele, mida ei ole võimalik piirata muude kättesaadavate vahenditega, sealhulgas mittekeemiliste meetoditega; millisel juhul tuleb võtta riskimaandamismeetmeid, et tagada inimeste ja keskkonna kokkupuute minimeerimine toimeainega, või kui inimeste kokkupuude taimekaitsevahendis sisalduva kõnealuse toimeainega on realistlikes kavandatud kasutustingimustes tühine, st toodet kasutatakse suletud süsteemides või muudes tingimustes, mis välistavad kokkupuute inimestega, ning kui asjaomase toimeaine jäägid toidus ja söödas ei ületa määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 18 lõike 1 punkti b kohaselt kehtestatud vaikeväärtust;

| AJ. | arvestades, et on vastuvõetamatu, kui toimeaineid, mis tõenäoliselt vastavad toimeainete piirkriteeriumidele, lubatakse liidus jätkuvalt kasutada, seades sellega ohtu inimeste tervise ja keskkonnaseisundi; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et on vastuvõetamatu, kui toimeaineid, mis tõenäoliselt vastavad toimeainete piirkriteeriumidele, lubatakse liidus jätkuvalt kasutada, seades sellega ohtu inimeste tervise ja keskkonnaseisundi;

| AK. | arvestades, et taotlejad saavad ära kasutada komisjoni töömeetoditega tekitatud automaatset süsteemi, millega tagatakse toimeainete heakskiidu kehtivusaja viivitamatu pikendamine juhul, kui riskide ümberhindamist ei ole veel lõpule viidud, ning pikendada meelega ümberhindamisprotsessi, esitades mittetäielikke andmeid ning nõudes rohkem erandeid ja eritingimusi, mis aga põhjustab keskkonnale ja inimtervisele lubamatuid ohte, kuna selle aja jooksul kokkupuude ohtliku ainega jätkub; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et taotlejad saavad ära kasutada komisjoni töömeetoditega tekitatud automaatset süsteemi, millega tagatakse toimeainete heakskiidu kehtivusaja viivitamatu pikendamine juhul, kui riskide ümberhindamist ei ole veel lõpule viidud, ning pikendada meelega ümberhindamisprotsessi, esitades mittetäielikke andmeid ning nõudes rohkem erandeid ja eritingimusi, mis aga põhjustab keskkonnale ja inimtervisele lubamatuid ohte, kuna selle aja jooksul kokkupuude ohtliku ainega jätkub;

| AL. | arvestades, et parlament palus oma 13. septembri 2018. aasta resolutsioonis komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et määruse artikli 17 kohast heakskiidu kehtivusaja menetluslikku pikendamist menetluse kestel ei kasutata selliste toimeainete puhul, mis on mutageensed, kantserogeensed, reproduktiivtoksilised ja kuuluvad seega 1A või 1B kategooriasse, või nende toimeainete puhul, millel on endokriinfunktsiooni kahjustavad omadused ning mis kahjustavad inimesi või loomi, näiteks praegu niisugused ained nagu flumioksasiin, tiaklopriid, klorotoluroon ja dimoksüstrobiin; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et parlament palus oma 13. septembri 2018. aasta resolutsioonis komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et määruse artikli 17 kohast heakskiidu kehtivusaja menetluslikku pikendamist menetluse kestel ei kasutata selliste toimeainete puhul, mis on mutageensed, kantserogeensed, reproduktiivtoksilised ja kuuluvad seega 1A või 1B kategooriasse, või nende toimeainete puhul, millel on endokriinfunktsiooni kahjustavad omadused ning mis kahjustavad inimesi või loomi, näiteks praegu niisugused ained nagu flumioksasiin, tiaklopriid, klorotoluroon ja dimoksüstrobiin;

| AM. | arvestades, et pärast mitme toimeaine, sealhulgas 8-hüdroksükinoliini, klorotolurooni ja difenokonasooli heakskiidu kehtivusaja varasemaid pikendamisi 2021. aastal rakendusmääruse (EL) 2021/1449 alusel on pikendatud ainult ühe kõnealuse rakendusmäärusega hõlmatud 39 aine puhul, samas kui määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel on pikendatud koguni 46 toimeaine heakskiidu kehtivusaega, paljusid neist kolmandat, neljandat, viiendat, kuuendat või isegi seitsmendat korda; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et pärast mitme toimeaine, sealhulgas 8-hüdroksükinoliini, klorotolurooni ja difenokonasooli heakskiidu kehtivusaja varasemaid pikendamisi 2021. aastal rakendusmääruse (EL) 2021/1449 alusel on pikendatud ainult ühe kõnealuse rakendusmäärusega hõlmatud 39 aine puhul, samas kui määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel on pikendatud koguni 46 toimeaine heakskiidu kehtivusaega, paljusid neist kolmandat, neljandat, viiendat, kuuendat või isegi seitsmendat korda;

| AN. | arvestades, et komisjoni lähenemisviis pikendada 46 toimeaine heakskiidu kehtivusaega sama rakendusaktiga piirab liikmesriikide võimalusi komitees vastu seista mõnedele erilist muret tekitavatele toimeainetele, sealhulgas 8-hüdroksükinoliin, klorotoluroon ja difenokonasool; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et komisjoni lähenemisviis pikendada 46 toimeaine heakskiidu kehtivusaega sama rakendusaktiga piirab liikmesriikide võimalusi komitees vastu seista mõnedele erilist muret tekitavatele toimeainetele, sealhulgas 8-hüdroksükinoliin, klorotoluroon ja difenokonasool;

| AO. | arvestades, et valitsusvälised organisatsioonid Pesticide Action Network Europe ja Pollinis on esitanud vaidemenetluse taotlused, et vaidlustada toimeainete dimoksüstrobiini ja boskaliidi heakskiidu kehtivusaja korduv pikendamine; arvestades, et dimoksüstrobiini puhul on esitatud tühistamishagi (32); |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et valitsusvälised organisatsioonid Pesticide Action Network Europe ja Pollinis on esitanud vaidemenetluse taotlused, et vaidlustada toimeainete dimoksüstrobiini ja boskaliidi heakskiidu kehtivusaja korduv pikendamine; arvestades, et dimoksüstrobiini puhul on esitatud tühistamishagi (32);

| 1. | on seisukohal, et rakendusmäärus (EL) 2022/1480 ületab määruses (EÜ) nr 1107/2009 ette nähtud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et rakendusmäärus (EL) 2022/1480 on vastuolus liidu õigusega, sest sellega eiratakse ettevaatuspõhimõtet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab teravalt hukka pikad viivitused lubade uuendamisel ja endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide kindlakstegemisel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et otsus pikendada 8-hüdroksükinoliini, klorotolurooni ja difenokonasooli heakskiidu kehtivusaegu ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisas sätestatud ohutuskriteeriumidega ning see ei tugine ei tõenditele nende ainete kasutamise ohutuse kohta ega ka tõendatud tungivale vajadusele neid aineid liidus toiduainete tootmisel kasutada; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub komisjonil rakendusmääruse (EL) 2022/1480 kehtetuks tunnistada ja esitada komiteele uue eelnõu, milles võetakse arvesse teaduslikke tõendeid kõikide asjaomaste ainete, eelkõige 8-hüdroksükinoliini, klorotolurooni ja difenokonasooli kahjulike omaduste kohta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni üles esitama rakendusmääruste eelnõusid üksnes selliste ainete heakskiidu kehtivusaja pikendamiseks, mille puhul teaduse hetkeseisu kohaselt ei ole alust eeldada, et komisjonil tuleks teha ettepanek jätta asjaomase toimeaine luba uuendamata; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub komisjonil ainete heakskiit tagasi võtta, kui on tõendatud või põhjendatud kahtlus, et need ei vasta määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud ohutuskriteeriumidele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni üles edaspidi nõuetekohaselt põhjendama oma otsuseid toimeainete heakskiidu kehtivusaja pikendamise kohta ning lõpetama selliste pikendamisettepanekute menetlemise paketina, et suurendada liikmesriikide kontrolli selliste otsuste üle; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub liikmesriike üles tagama heakskiidu nõuetekohase ja õigeaegse ümberhindamise selliste toimeainete puhul, mille osas nad on andmeid esitavad liikmesriigid, ja tagama, et praegustele viivitustele leitakse nii kiiresti kui võimalik tõhus lahendus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  ELT L 233, 8.9.2022, lk 43.

(2)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(3)  ELT L 67, 12.3.2015, lk 18.

(4)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(5)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 183.

(6)  Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete amidosulfurooni, beeta-tsüflutriini, bifenoksi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflubensurooni, diflufenikaani, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, pikloraami, prosulfokarbi, püriproksüfeeni, metüültiofanaadi, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT C 202, 28.5.2021, lk 7);

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni 16. oktoobri 2020. aasta rakendusmääruse (EL) 2020/1511 kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete amidosulfurooni, bifenoksi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflufenikaani, fenoksapropP, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, parafiinõlide, pikloraami, prosulfokarbi, väävli, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT C 425, 20.10.2021, lk 87);

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2021. aasta resolutsioon komisjoni 3. septembri 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/1449 kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 2-fenüülfenooli (sealhulgas selle soolad, näiteks naatriumsool), 8-hüdroksükinoliini, amidosulfurooni, bifenoksi, kloormekvaadi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflufenikaani, dimetakloori, etofeenproksi, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, parafiinõlide, parafiinõli, penkonasooli, pikloraami, propakvisafopi, prosulfokarbi, kvisalofop-P-etüüli, kvisalofop-P-tefurüüli, väävli, tetrakonasooli, triallaadi, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT C 132, 24.3.2022, lk 65).

(7)  Komisjoni 6. oktoobri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 993/2011, millega kiidetakse heaks toimeaine 8-hüdroksükinoliin vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 263, 7.10.2011, lk 1).

(8)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

(9)  Komisjoni 16. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/53/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, arvates toimeainete hulka klorotaloniili, klorotolurooni, tsüpermetriini, daminosiidi ja metüültiofanaadi (ELT L 241, 17.9.2005, lk 51).

(10)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

(11)  Komisjoni 1. juuli 2008. aasta direktiiv 2008/69/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeainete klofentesiin, dikamba, difenokonasool, diflubensuroon, imasakviin, lenatsiil, oksadiasoon, pikloraam ja püriproksüfeen lisamisega (ELT L 172, 2.7.2008, lk 9).

(12)  Komisjoni 3. septembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1449, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 2-fenüülfenooli (sealhulgas selle soolad, näiteks naatriumsool), 8-hüdroksükinoliini, amidosulfurooni, bifenoksi, kloormekvaadi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflufenikaani, dimetakloori, etofeenproksi, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, parafiinõlide, parafiinõli, penkonasooli, pikloraami, propakvisafopi, prosulfokarbi, kvisalofop-P-etüüli, kvisalofop-P-tefurüüli, väävli, tetrakonasooli, triallaadi, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 313, 6.9.2021, lk 20).

(13)  Komisjoni 10. juuni 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 533/2013, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 1-metüültsüklopropeeni, klorotaloniili, klorotolurooni, tsüpermetriini, daminosiidi, forkloorfenurooni, indoksakarbi, metüültiofanaadi ja tribenurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 159, 11.6.2013, lk 9).

(14)  Komisjoni 30. augusti 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1511, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 1-metüültsüklopropeeni, beeta-tsüflutriini, klorotaloniili, klorotolurooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dimeteenamiid-p, flufenatseedi, flurtamooni, forkloorfenurooni, fostiasaadi, indoksakarbi, iprodiooni, MCPA, MCPB, siltiofaami, metüültiofanaadi ja tribenurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 224, 31.8.2017, lk 115).

(15)  Komisjoni 20. septembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1262, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 1-metüültsüklopropeeni, beeta-tsüflutriini, klorotaloniili, klorotolurooni, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dimeteenamiid-p, diurooni, fludioksoniili, flufenatseedi, flurtamooni, fostiasaadi, indoksakarbi, MCPA, MCPB, prosulfokarbi, metüültiofanaadi ja tribenurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 238, 21.9.2018, lk 62).

(16)  Komisjoni 26. septembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1589, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete amidosulfurooni, beeta-tsüflutriini, bifenoksi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflubensurooni, diflufenikaani, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, pikloraami, prosulfokarbi, püriproksüfeeni, metüültiofanaadi, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 248, 27.9.2019, lk 24).

(17)  Komisjoni 16. oktoobri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1511, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete amidosulfurooni, bifenoksi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflufenikaani, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, parafiinõlide, pikloraami, prosulfokarbi, väävli, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 344, 19.10.2020, lk 18).

(18)  Riskihindamise komitee 5. juuni 2015. aasta arvamus, millega tehakse ettepanek kinoliin-8-ooli (8-hüdroksükinoliin) ühtse klassifikatsiooni ja märgistuse kohta ELi tasandil, https://echa.europa.eu/documents/10162/fb6bbac1-35b5-bf75-8592-0ccd93ad2615

(19)  EFSA, „Toimeaine 8-hüdroksükinoliini pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitlev vastastikune hindamine“, EFSA Journal 2016; 14(6):4493, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2016.4493

(20)  Komisjoni 13. novembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2065, millega kinnitatakse toimeaine 8-hüdroksükinoliini heakskiitmise tingimused, nagu need on sätestatud rakendusmääruses (EL) nr 540/2011, ning millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/408 seoses toimeaine 8-hüdroksükinoliini lisamisega asendamisele kuuluvate ainete loetellu (ELT L 295, 14.11.2017, lk 40).

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

(22)  Vt muu hulgas: Hong, M., Ping, Z., Jian, X., „Testicular toxicity and mechanisms of chlorotoluron compounds in the mouse“ (Testikulaarne toksilisus ja klorotolurooni ühendite mehhanism hiirtes), Toxicology Mechanisms and Methods 2007; 17(8):483-8.

(23)  Komisjoni järelmeede Euroopa Parlamendi muule kui seadusandlikule resolutsioonile komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete amidosulfurooni, beeta-tsüflutriini, bifenoksi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflubensurooni, diflufenikaani, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, pikloraami, prosulfokarbi, püriproksüfeeni, metüültiofanaadi, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega, SP(2019)669, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2019/2826(RSP)&l=en;

Komisjoni järelmeetmed seoses Euroopa Parlamendi muu kui seadusandliku resolutsiooniga komisjoni 16. oktoobri 2020. aasta rakendusmääruse (EL) 2020/1511 kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete amidosulfurooni, bifenoksi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflufenikaani, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, parafiinõlide, pikloraami, prosulfokarbi, väävli, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega, SP(2021)129, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2020/2853(RSP)&l=en;

Komisjoni järelmeetmed seoses Euroopa Parlamendi muu kui seadusandliku resolutsiooniga komisjoni 3. septembri 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/1449 kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 2-fenüülfenooli (sealhulgas selle soolad, näiteks naatriumsool), 8-hüdroksükinoliini, amidosulfurooni, bifenoksi, kloormekvaadi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflufenikaani, dimetakloori, etofeenproksi, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, parafiinõlide, parafiinõli, penkonasooli, pikloraami, propakvisafopi, prosulfokarbi, kvisalofop-P-etüüli, kvisalofop-P-tefurüüli, väävli, tetrakonasooli, triallaadi, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega, SP(2021)735https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2021/2869(RSP)&l=en.

(24)  Komisjoni 19. aprilli 2018. aasta määrus (EL) 2018/605, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa ja sätestatakse teaduslikud kriteeriumid endokriinsüsteemi häireid põhjustavate omaduste kindlakstegemiseks (ELT L 101, 20.4.2018, lk 33).

(25)  Komisjoni 4. septembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/2100, millega sätestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kindlaksmääramise teaduslikud kriteeriumid (ELT L 301, 17.11.2017, lk 1).

(26)  EFSA and ECHA Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (EU) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009 (EFSA ja ECHA suunised endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide kindlakstegemiseks määruste (EL) nr 528/2012 ja (EÜ) nr 1107/2009 kontekstis), EFSA Journal 2018, 16(6):5311, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311.

(27)  Verweij, P.E., Lucas, J.A., Arendrup, M.C., Bowyer, P., Brinkmann, A.J.F., Denning, D.W., Dyer, P.S., Fisher, M.C., Geenen, P.L., Gisi, U., Hermann, D., Hoogendijk, A., Kiers, E., Lagrou, K., Melchers, W.J.G., Rhodes, J., Rietveld, A.G., Schoustra, S.E., Stenzel, K., Zwaan, B.J. ja Fraaije, B.A., „The one health problem of azole resistance in Aspergillus fumigatus: current insights and future research agenda“, Fungal Biology Reviews, Volume 34, Issue 4, 2020, lk 202–214, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1749461320300415.

(28)  Cao, D., Wang, F., Yu, S., Dong, S., Wu, R., Cui, N., Ren, J., Xu, T., Wang, S., Wang, M., Fang, H. ja Yu, Y., „Prevalence of Azole-Resistant Aspergillus fumigatus is Highly Associated with Azole Fungicide Residues in the Fields“, Environmental Science & Technology, 2021, 55(5), 3041–3049, https://www.researchgate.net/publication/349087541_Prevalence_of_AzoleResistant_Aspergillus_fumigatus_is_Highly_Associated_with_Azole_Fungicide_Residues_in_the_Fields

(29)  Berger, S., El Chazli, Y., Babu, A.F., Coste, A.T.,“„Azole Resistance in Aspergillus fumigatus: A Consequence of Antifungal Use in Agriculture?“, Frontiers in Microbiology 2017; 8: 1024, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5461301/

(30)  https://huisarts.bsl.nl/levensbedreigende-schimmel-ontdekt-bij-kwart-coronapatienten-op-ic/

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

(32)  Kohtuasi T-412/22, PAN Europe vs. komisjon, https://curia.europa.eu/juris/fiche.jsf?id=T%3B412%3B22%3BRD%3B1%3BP%3B1%3BT2022%2F0412%2FP&nat=or&mat=or&pcs=Oor&jur=C%2CT%2CF&num=T412%252F22&for=&jge=&dates=&language=en&pro=&cit=none%252CC%252CCJ%252CR%252C2008E%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252Ctrue%252Cfalse%252Cfalse&oqp=&td=%3BALL&avg=&lgrec=en&lg=&cid=13059188

---

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/11

---

P9_TA(2022)0364

Rumeenia ja Bulgaaria ühinemine Schengeni alaga

Euroopa Parlamendi 18. oktoobri 2022. aasta resolutsioon Rumeenia ja Bulgaaria Schengeni alaga ühinemise kohta (2022/2852(RSP))

(2023/C 149/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Schengeni acquis’ Euroopa Liidu raamistikku integreerimise protokolli (11997D/PRO/02), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Schengeni acquis’ Euroopa Liidu raamistikku integreerimise protokolli (11997D/PRO/02),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 67 lõiget 2, milles on sätestatud, et liit moodustab vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala, mis tagab isikutele piirikontrolli puudumise sisepiiridel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 67 lõiget 2, milles on sätestatud, et liit moodustab vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala, mis tagab isikutele piirikontrolli puudumise sisepiiridel,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 21 lõiget 1, milles sätestatakse, et igal liidu kodanikul on õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 21 lõiget 1, milles sätestatakse, et igal liidu kodanikul on õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil,

| — | võttes arvesse 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, sealhulgas selle artiklit 45, milles on sätestatud, et igal liidu kodanikul on õigus liikmesriikide territooriumil vabalt liikuda ja elada, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, sealhulgas selle artiklit 45, milles on sätestatud, et igal liidu kodanikul on õigus liikmesriikide territooriumil vabalt liikuda ja elada,

| — | võttes arvesse 29. septembri 2010. aasta ja 8. juuli 2011. aasta nõukogu otsuse eelnõusid 14142/10 ja 14142/1/10 Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. septembri 2010. aasta ja 8. juuli 2011. aasta nõukogu otsuse eelnõusid 14142/10 ja 14142/1/10 Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias,

| — | võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2011. aasta otsuse eelnõu 14302/3/11 Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise raamistiku kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2011. aasta otsuse eelnõu 14302/3/11 Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise raamistiku kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias,

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta seisukohta, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta seisukohta, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (1),

| — | võttes arvesse justiits- ja siseküsimuste nõukogu 9. ja 10. juuni 2011. aasta, 22. ja 23. septembri 2011. aasta, 25. ja 26. oktoobri 2012. aasta, 7. ja 8. märtsi 2013. aasta ning 5. ja 6. detsembri 2013. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse justiits- ja siseküsimuste nõukogu 9. ja 10. juuni 2011. aasta, 22. ja 23. septembri 2011. aasta, 25. ja 26. oktoobri 2012. aasta, 7. ja 8. märtsi 2013. aasta ning 5. ja 6. detsembri 2013. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse oma 13. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta Schengeni alaga (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta Schengeni alaga (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 9. detsembri 2011. aasta ja 2. märtsi 2012. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 9. detsembri 2011. aasta ja 2. märtsi 2012. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta otsust (EL) 2017/1908, mis käsitleb viisainfosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ teatavate sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta otsust (EL) 2017/1908, mis käsitleb viisainfosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ teatavate sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2018. aasta otsust (EL) 2018/934, mis käsitleb Schengeni infosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ ülejäänud sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2018. aasta otsust (EL) 2018/934, mis käsitleb Schengeni infosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ ülejäänud sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2021. aasta teatist „Täielikult toimiva ja vastupidava Schengeni ala loomise strateegia“ (COM(2021)0277), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2021. aasta teatist „Täielikult toimiva ja vastupidava Schengeni ala loomise strateegia“ (COM(2021)0277),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/399, mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (COM(2021)0891), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/399, mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (COM(2021)0891),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. mai 2022. aasta teatist „Schengeni olukorda käsitlev aruanne (2022)“ (COM(2022)0301), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. mai 2022. aasta teatist „Schengeni olukorda käsitlev aruanne (2022)“ (COM(2022)0301),

| — | võttes arvesse nõukogu 9. juuni 2022. aasta määrust (EL) 2022/922, mis käsitleb Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks hindamis- ja järelevalvemehhanismi kehtestamist ja toimimist ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1053/2013 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. juuni 2022. aasta määrust (EL) 2022/922, mis käsitleb Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks hindamis- ja järelevalvemehhanismi kehtestamist ja toimimist ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1053/2013 (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2022. aasta otsuse eelnõu 10624/22 Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Horvaatia Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2022. aasta otsuse eelnõu 10624/22 Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Horvaatia Vabariigis,

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2018. aasta resolutsiooni Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Bulgaarias ja Rumeenias ning kontrolli kaotamise kohta sisepiiridel nii maal, merel kui ka õhuruumis (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2018. aasta resolutsiooni Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Bulgaarias ja Rumeenias ning kontrolli kaotamise kohta sisepiiridel nii maal, merel kui ka õhuruumis (6),

| — | võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni olukorra kohta Schengeni alal pärast COVID-19 puhangut (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni olukorra kohta Schengeni alal pärast COVID-19 puhangut (7),

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni Schengeni ala toimimist käsitleva aastaaruande kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni Schengeni ala toimimist käsitleva aastaaruande kohta (8),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Bulgaaria ja Rumeenia võtsid Schengeni acquis’ vastu Euroopa Liiduga ühinemisel 2007. aastal; arvestades, et Bulgaaria teatas 2008. aastal valmisolekust Schengeni ala liikmesriikide ekspertidest koosneva Schengeni hindamise töörühma (SCH-EVAL) läbiviidava hindamise alustamiseks; arvestades, et Rumeenia teatas 2007. ja 2008. aastal valmisolekust alustada SCH-EVALi teostatavaid hindamisi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Bulgaaria ja Rumeenia võtsid Schengeni acquis’ vastu Euroopa Liiduga ühinemisel 2007. aastal; arvestades, et Bulgaaria teatas 2008. aastal valmisolekust Schengeni ala liikmesriikide ekspertidest koosneva Schengeni hindamise töörühma (SCH-EVAL) läbiviidava hindamise alustamiseks; arvestades, et Rumeenia teatas 2007. ja 2008. aastal valmisolekust alustada SCH-EVALi teostatavaid hindamisi;

| B. | arvestades, et SCH-EVALi ekspertide tasandil ja nõukogu 9. ja 10. juuni 2011. aasta järeldustes kinnitati Schengeni hindamisprotsessi lõpuleviimist Bulgaarias ja Rumeenias ning nende kahe riigi valmisolekut Schengeni acquis’ kõigi sätete rakendamiseks; arvestades, et nõukogu kinnitas oma 8. juuli 2011. aasta otsuse eelnõus, et Schengeni acquis’ kohaldamiseks vajalikud tingimused on täidetud kõikides valdkondades, nimelt andmekaitse, õhupiiride, maismaapiiride, politseikoostöö, Schengeni infosüsteemi, merepiiride ja viisade vallas; arvestades, et lisaks Euroopa Liidu välispiiride haldamise probleemile tähendas Schengeni hindamisprotsess seda, et mõlemad riigid restruktureerivad põhjalikult oma piirivalvesüsteemid ja investeerivad õiguskaitsealase võimekuse suurendamisse; arvestades, et 2005. aasta ühinemisakti kohaselt on Schengeni hindamisprotsessi edukas läbiviimine ainuke eeltingimus Schengeni acquis’ täiemahuliseks kohaldamiseks, sealhulgas kontrolli kaotamiseks sisepiiridel nii maal, merel kui ka õhuruumis; arvestades, et Bulgaaria ja Rumeenia valmisolekut Schengeni acquis’ täiemahuliseks kohaldamiseks on korduvalt tunnustanud nii nõukogus esindatud riigipead ja valitsusjuhid kui ka komisjon ja Euroopa Parlament, viimati komisjoni Schengeni olukorda käsitlevas aruandes (2022) ja Euroopa Parlamendi 8. juuli 2021. aasta resolutsioonis Schengeni ala toimimist käsitleva aastaaruande kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et SCH-EVALi ekspertide tasandil ja nõukogu 9. ja 10. juuni 2011. aasta järeldustes kinnitati Schengeni hindamisprotsessi lõpuleviimist Bulgaarias ja Rumeenias ning nende kahe riigi valmisolekut Schengeni acquis’ kõigi sätete rakendamiseks; arvestades, et nõukogu kinnitas oma 8. juuli 2011. aasta otsuse eelnõus, et Schengeni acquis’ kohaldamiseks vajalikud tingimused on täidetud kõikides valdkondades, nimelt andmekaitse, õhupiiride, maismaapiiride, politseikoostöö, Schengeni infosüsteemi, merepiiride ja viisade vallas; arvestades, et lisaks Euroopa Liidu välispiiride haldamise probleemile tähendas Schengeni hindamisprotsess seda, et mõlemad riigid restruktureerivad põhjalikult oma piirivalvesüsteemid ja investeerivad õiguskaitsealase võimekuse suurendamisse; arvestades, et 2005. aasta ühinemisakti kohaselt on Schengeni hindamisprotsessi edukas läbiviimine ainuke eeltingimus Schengeni acquis’ täiemahuliseks kohaldamiseks, sealhulgas kontrolli kaotamiseks sisepiiridel nii maal, merel kui ka õhuruumis; arvestades, et Bulgaaria ja Rumeenia valmisolekut Schengeni acquis’ täiemahuliseks kohaldamiseks on korduvalt tunnustanud nii nõukogus esindatud riigipead ja valitsusjuhid kui ka komisjon ja Euroopa Parlament, viimati komisjoni Schengeni olukorda käsitlevas aruandes (2022) ja Euroopa Parlamendi 8. juuli 2021. aasta resolutsioonis Schengeni ala toimimist käsitleva aastaaruande kohta;

| C. | arvestades, et oma 29. septembri 2010. aasta otsuse eelnõus tegi nõukogu ettepaneku Bulgaarias ja Rumeenias täielikult kohaldada Schengeni acquis’d ning kaotada kontroll sisepiiridel nii maal, merel kui ka õhuruumis; arvestades, et oma 8. juuni 2011. aasta seisukohas kiitis Euroopa Parlament selle otsuse heaks ja palus nõukogul parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb oma eelnõu oluliselt muuta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et oma 29. septembri 2010. aasta otsuse eelnõus tegi nõukogu ettepaneku Bulgaarias ja Rumeenias täielikult kohaldada Schengeni acquis’d ning kaotada kontroll sisepiiridel nii maal, merel kui ka õhuruumis; arvestades, et oma 8. juuni 2011. aasta seisukohas kiitis Euroopa Parlament selle otsuse heaks ja palus nõukogul parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb oma eelnõu oluliselt muuta;

| D. | arvestades, et nõukogu otsuse vastuvõtmist justiits- ja siseküsimuste nõukogus on korduvalt edasi lükatud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nõukogu otsuse vastuvõtmist justiits- ja siseküsimuste nõukogus on korduvalt edasi lükatud;

| E. | arvestades, et nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta otsusega anti Bulgaariale ja Rumeeniale passiivne juurdepääs viisainfosüsteemile; arvestades, et oma 18. aprilli 2018. aasta otsuse eelnõus tegi nõukogu ettepaneku kohaldada täielikult Schengeni infosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ ülejäänud sätted mõlemas liikmesriigis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta otsusega anti Bulgaariale ja Rumeeniale passiivne juurdepääs viisainfosüsteemile; arvestades, et oma 18. aprilli 2018. aasta otsuse eelnõus tegi nõukogu ettepaneku kohaldada täielikult Schengeni infosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ ülejäänud sätted mõlemas liikmesriigis;

| F. | arvestades, et ei 2005. aasta ühinemisaktis ega Schengeni hindamismehhanismis ei tehta ettepanekut kaotada kontroll sisepiiridel maal, merel ja õhuruumis eri aegadel; arvestades, et kõik varasemad Schengeni ala laienemised kinnitati üheainsa õigusaktiga; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ei 2005. aasta ühinemisaktis ega Schengeni hindamismehhanismis ei tehta ettepanekut kaotada kontroll sisepiiridel maal, merel ja õhuruumis eri aegadel; arvestades, et kõik varasemad Schengeni ala laienemised kinnitati üheainsa õigusaktiga;

| G. | arvestades, et nõukogu konsulteeris parlamendiga oma otsuse eelnõu teemal, mis käsitleb Schengeni acquis’ sätete täielikku kohaldamist Horvaatia Vabariigis (10624/22); arvestades, et Euroopa Parlamendis on töö selle nõukogu otsuse eelnõuga pooleli; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nõukogu konsulteeris parlamendiga oma otsuse eelnõu teemal, mis käsitleb Schengeni acquis’ sätete täielikku kohaldamist Horvaatia Vabariigis (10624/22); arvestades, et Euroopa Parlamendis on töö selle nõukogu otsuse eelnõuga pooleli;

| H. | arvestades, et Schengeni ala kehtiv korraldus on ainulaadne ja üks Euroopa Liidu suurimaid saavutusi, mis hõlbustab isikute vaba liikumist Schengeni alal ilma kontrollideta sisepiiridel; arvestades, et see on saanud võimalikuks tänu sellistele eri kompensatsioonimeetmetele nagu Schengeni infosüsteemi rajamine teabevahetuse parandamiseks ja hindamismehhanismi loomine, et kontrollida Schengeni acquis’ rakendamist liikmesriikides ja suurendada vastastikust usaldust Schengeni ala toimimise suhtes; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Schengeni ala kehtiv korraldus on ainulaadne ja üks Euroopa Liidu suurimaid saavutusi, mis hõlbustab isikute vaba liikumist Schengeni alal ilma kontrollideta sisepiiridel; arvestades, et see on saanud võimalikuks tänu sellistele eri kompensatsioonimeetmetele nagu Schengeni infosüsteemi rajamine teabevahetuse parandamiseks ja hindamismehhanismi loomine, et kontrollida Schengeni acquis’ rakendamist liikmesriikides ja suurendada vastastikust usaldust Schengeni ala toimimise suhtes;

| I. | arvestades, et kõik Schengeni alasse kuuluvad liikmesriigid on kohustatud järgima Schengeni acquis’d, sealhulgas seoses põhiõigustega vastavalt Schengeni piirieeskirjade (9) artiklile 4; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõik Schengeni alasse kuuluvad liikmesriigid on kohustatud järgima Schengeni acquis’d, sealhulgas seoses põhiõigustega vastavalt Schengeni piirieeskirjade (9) artiklile 4;

| J. | arvestades, et Schengeni alal liidu sisepiiridel piirikontrolli säilitamine või taaskehtestamine mõjutab oluliselt Euroopa kodanike, eelkõige liikuvate töötajate ja kõigi nende elu, kes saavad kasu ELi-sisese vaba liikumise põhimõttest, ja õõnestab tõsiselt nende usaldust Euroopa institutsioonide ja integratsiooni vastu; arvestades, et see toob kaasa otsesed tegevus- ja investeerimiskulud piiriüleste ja liikuvate töötajate, turistide, maanteeveofirmade ja avaliku sektori haldusasutuste jaoks, mis mõjuks halvasti liikmesriikide majandusele ja ELi siseturu toimimisele, sealhulgas keskkonnale suure hulga piiriületuspunktides ootavate ja aeglaselt liikuvate veoautode tõttu; arvestades, et Bulgaaria ja Rumeenia suhtes sisepiiridel toimuva kontrolli säilitamine kahjustab eelkõige ELi võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ning mõlema liikmesriigi eksporti ja importi ning vedusid mõningatesse Euroopa lõunaosa suurimatesse tsiviil- ja kaubasadamatesse ja neist sadamatest välja ning see tähendab kasumite kaotamist ja kulude kasvu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Schengeni alal liidu sisepiiridel piirikontrolli säilitamine või taaskehtestamine mõjutab oluliselt Euroopa kodanike, eelkõige liikuvate töötajate ja kõigi nende elu, kes saavad kasu ELi-sisese vaba liikumise põhimõttest, ja õõnestab tõsiselt nende usaldust Euroopa institutsioonide ja integratsiooni vastu; arvestades, et see toob kaasa otsesed tegevus- ja investeerimiskulud piiriüleste ja liikuvate töötajate, turistide, maanteeveofirmade ja avaliku sektori haldusasutuste jaoks, mis mõjuks halvasti liikmesriikide majandusele ja ELi siseturu toimimisele, sealhulgas keskkonnale suure hulga piiriületuspunktides ootavate ja aeglaselt liikuvate veoautode tõttu; arvestades, et Bulgaaria ja Rumeenia suhtes sisepiiridel toimuva kontrolli säilitamine kahjustab eelkõige ELi võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ning mõlema liikmesriigi eksporti ja importi ning vedusid mõningatesse Euroopa lõunaosa suurimatesse tsiviil- ja kaubasadamatesse ja neist sadamatest välja ning see tähendab kasumite kaotamist ja kulude kasvu;

| K. | arvestades, et Schengeni acquis’ sätete täielik kohaldamine Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias tugevdaks Schengeni ala ja aitaks tagada kõigile selle kodanikele võrdsed õigused; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Schengeni acquis’ sätete täielik kohaldamine Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias tugevdaks Schengeni ala ja aitaks tagada kõigile selle kodanikele võrdsed õigused;

| 1. | tuletab meelde, et kõik vajalikud tingimused Schengeni acquis’ täielikuks kohaldamiseks olid Bulgaarias ja Rumeenias täidetud juba 2011. aastal; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on hämmastunud selle üle, et nõukogu ei ole 11 aasta jooksul võtnud vastu otsust Schengeni acquis’ täieliku kohaldamise kohta Bulgaariale ja Rumeeniale, vaatamata komisjoni ja Euroopa Parlamendi korduvatele selleteemalistele pöördumistele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kordab oma 11. detsembri 2018. aasta resolutsioonis esitatud pikaajalist seisukohta Schengeni acquis’ täieliku kohaldamise toetamise kohta Bulgaaria ja Rumeenia suhtes; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt Rumeenia ja Bulgaaria valmisoleku üle korraldada vabatahtlikult teabekogumismissioon, mis väljendab nende poolt lojaalse koostöö ja vastastikuse usalduse põhimõtet, hoolimata asjaolust, et nad on juba täitnud kõik õiguslikud nõuded ja puudub alus edasisteks hindamisteks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab tungivalt, et nõukogu teeks kõik vajaliku, et võtta 2022. aasta lõpuks vastu otsus Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia suhtes ja tagada seega mõlemas liikmesriigis 2023. aasta alguses isikute kontrolli kaotamine kõikidel sisepiiridel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  ELT C 380 E, 11.12.2012, lk 160.

(2)  ELT C 94 E, 3.4.2013, lk 13.

(3)  ELT L 269, 19.10.2017, lk 39.

(4)  ELT L 165, 2.7.2018, lk 37.

(5)  ELT L 160, 15.6.2022, lk 1.

(6)  ELT C 388, 13.11.2020, lk 18.

(7)  ELT C 362, 8.9.2021, lk 77.

(8)  ELT C 99, 1.3.2022, lk 158.

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/399, mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 77, 23.3.2016, lk 1).

---

Neljapäev, 20. oktoober 2022

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/15

---

P9_TA(2022)0371

Õigusriik Maltal viis aastat pärast Daphne Caruana Galizia mõrvamist

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2022. aasta resolutsioon õigusriigi kohta Maltal viis aastat pärast Daphne Caruana Galizia mõrvamist (2022/2866(RSP))

(2023/C 149/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2, 4, 5, 6, 7, 9 ja 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2, 4, 5, 6, 7, 9 ja 10,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 20, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 20,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artikleid 6, 7, 8, 10, 11, 12 ja 47, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artikleid 6, 7, 8, 10, 11, 12 ja 47,

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2017. aasta (1), 28. märtsi 2019. aasta (2), 16. detsembri 2019. aasta (3) ja 29. aprilli 2021. aasta (4) resolutsioone õigusriigi kohta Maltal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2017. aasta (1), 28. märtsi 2019. aasta (2), 16. detsembri 2019. aasta (3) ja 29. aprilli 2021. aasta (4) resolutsioone õigusriigi kohta Maltal,

| — | võttes arvesse demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste järelevalverühma korraldatud kuulamisi, arvamuste vahetusi ja delegatsioonide visiite alates selle rühma loomisest kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis 15. novembril 2017. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste järelevalverühma korraldatud kuulamisi, arvamuste vahetusi ja delegatsioonide visiite alates selle rühma loomisest kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis 15. novembril 2017. aastal,

| — | võttes arvesse demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste järelevalverühma esimehe ja Malta peaministri kirjavahetust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste järelevalverühma esimehe ja Malta peaministri kirjavahetust,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 26. juuni 2019. aasta resolutsiooni 2293 (2019) Daphne Caruana Galizia mõrvamise ja õigusriigi kohta Maltal ja mujal ning kogu tõe väljaselgitamise tagamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 26. juuni 2019. aasta resolutsiooni 2293 (2019) Daphne Caruana Galizia mõrvamise ja õigusriigi kohta Maltal ja mujal ning kogu tõe väljaselgitamise tagamise kohta,

| — | võttes arvesse raportit Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsiooni 2293 (2019) järelmeetmete kohta, mille parlamentaarse assamblee õigusküsimuste ja inimõiguste komitee kinnitas 8. detsembril 2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse raportit Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsiooni 2293 (2019) järelmeetmete kohta, mille parlamentaarse assamblee õigusküsimuste ja inimõiguste komitee kinnitas 8. detsembril 2020,

| — | võttes arvesse Veneetsia komisjoni 8. oktoobri 2020. aasta arvamust nr 993/2020 kümne õigusakti ja seaduseelnõu kohta, millega rakendatakse arvamuses CDL-AD(2020)006 käsitletud seadusandlikke ettepanekuid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Veneetsia komisjoni 8. oktoobri 2020. aasta arvamust nr 993/2020 kümne õigusakti ja seaduseelnõu kohta, millega rakendatakse arvamuses CDL-AD(2020)006 käsitletud seadusandlikke ettepanekuid,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku aruannet pärast tema 11.–16. oktoobri 2021. aasta visiiti Maltale, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku aruannet pärast tema 11.–16. oktoobri 2021. aasta visiiti Maltale,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 23. septembri 2022. aasta kirja Malta peaministrile ja Malta peaministri 4. oktoobri 2022. aasta vastust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 23. septembri 2022. aasta kirja Malta peaministrile ja Malta peaministri 4. oktoobri 2022. aasta vastust,

| — | võttes arvesse komisjoni 2022. aasta aruannet õigusriigi olukorra kohta (COM(2022)0500), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2022. aasta aruannet õigusriigi olukorra kohta (COM(2022)0500),

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni (LIBE) aruannet pärast selle komisjoni õigusriigi delegatsiooni 23.–25. mai 2022. aasta lähetust Maltale Vallettasse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni (LIBE) aruannet pärast selle komisjoni õigusriigi delegatsiooni 23.–25. mai 2022. aasta lähetust Maltale Vallettasse,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et liit rajaneb ELi lepingu artiklis 2 sätestatud ühistel väärtustel, milleks on inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine – ELi liikmesriikide ühistel väärtustel, mille peavad liiduga ühinemisel omaks võtma ka kandidaatriigid, sest need moodustavad osa Kopenhaageni kriteeriumidest, ja mida ei saa pärast ühinemist eirata ega ümber mõtestada; arvestades, et demokraatia, õigusriik ja põhiõigused on üksteist vastastikku tugevdavad väärtused, mille õõnestamine võib tekitada süsteemse ohu liidule ning selle kodanike õigustele ja vabadustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit rajaneb ELi lepingu artiklis 2 sätestatud ühistel väärtustel, milleks on inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine – ELi liikmesriikide ühistel väärtustel, mille peavad liiduga ühinemisel omaks võtma ka kandidaatriigid, sest need moodustavad osa Kopenhaageni kriteeriumidest, ja mida ei saa pärast ühinemist eirata ega ümber mõtestada; arvestades, et demokraatia, õigusriik ja põhiõigused on üksteist vastastikku tugevdavad väärtused, mille õõnestamine võib tekitada süsteemse ohu liidule ning selle kodanike õigustele ja vabadustele;

| B. | arvestades, et õigusriik ning demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste ning ELi aluslepingutes ja rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates aktides sätestatud väärtuste ja põhimõtete järgimine on liidu ja selle liikmesriikide kohustus, mida tuleb täita; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et õigusriik ning demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste ning ELi aluslepingutes ja rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates aktides sätestatud väärtuste ja põhimõtete järgimine on liidu ja selle liikmesriikide kohustus, mida tuleb täita;

| C. | arvestades, et põhiõiguste harta on ELi esmase õiguse osa; arvestades, et väljendusvabadus ning meediavabadus ja meedia mitmekesisus on sätestatud põhiõiguste harta artiklis 11 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 10; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et põhiõiguste harta on ELi esmase õiguse osa; arvestades, et väljendusvabadus ning meediavabadus ja meedia mitmekesisus on sätestatud põhiõiguste harta artiklis 11 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 10;

| D. | arvestades, et kohtusüsteemi sõltumatus on sätestatud ELi lepingu artikli 19 lõikes 1, põhiõiguste harta artiklis 47 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 6 ning see on võimude lahususe demokraatliku põhimõtte oluline eeldus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kohtusüsteemi sõltumatus on sätestatud ELi lepingu artikli 19 lõikes 1, põhiõiguste harta artiklis 47 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 6 ning see on võimude lahususe demokraatliku põhimõtte oluline eeldus;

| E. | arvestades, et ajakirjanike ja eelkõige, kuid mitte ainult uurivate ajakirjanike vastu esitatakse nii ELis kui ka kolmandates riikides üha rohkem üldsuse osalemise vastaseid strateegilisi hagisid, mille ainus eesmärk on takistada nende tööd, vältida avalikku kontrolli ja ära hoida ametiasutuste vastutusele võtmist; arvestades, et see mõjub meediavabadusele pärssivalt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ajakirjanike ja eelkõige, kuid mitte ainult uurivate ajakirjanike vastu esitatakse nii ELis kui ka kolmandates riikides üha rohkem üldsuse osalemise vastaseid strateegilisi hagisid, mille ainus eesmärk on takistada nende tööd, vältida avalikku kontrolli ja ära hoida ametiasutuste vastutusele võtmist; arvestades, et see mõjub meediavabadusele pärssivalt;

| F. | arvestades, et liikmesriigid peaksid ergutama varajase hoiatamise ja kiirreageerimismehhanismide loomist, et tagada ajakirjanike ja teiste meediaosaliste viivitamatu juurdepääs kaitsemeetmetele, kui neid ähvardatakse; arvestades, et sellised mehhanismid peaksid alluma kodanikuühiskonna sisulisele järelevalvele ning tagama anonüümseks jääda soovivate rikkumisest teatajate ja allikate kaitse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liikmesriigid peaksid ergutama varajase hoiatamise ja kiirreageerimismehhanismide loomist, et tagada ajakirjanike ja teiste meediaosaliste viivitamatu juurdepääs kaitsemeetmetele, kui neid ähvardatakse; arvestades, et sellised mehhanismid peaksid alluma kodanikuühiskonna sisulisele järelevalvele ning tagama anonüümseks jääda soovivate rikkumisest teatajate ja allikate kaitse;

| G. | arvestades, et karistamatuse vältimiseks on liikmesriigid kohustatud tegema kõik vajaliku ajakirjanike ja teiste meediaosaliste vastu suunatud kuritegude toimepanijate vastutuselevõtmiseks; arvestades, et uurimistes ja süüdistuste esitamisel tuleks arvesse võtta kõiki nende kuritegudega seotud tegelikke ja potentsiaalseid rolle, nagu kavandajad, takkakihutajad, toimepanijad ja kaasosalised, ning igast rollist tulenevat kriminaalvastutust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et karistamatuse vältimiseks on liikmesriigid kohustatud tegema kõik vajaliku ajakirjanike ja teiste meediaosaliste vastu suunatud kuritegude toimepanijate vastutuselevõtmiseks; arvestades, et uurimistes ja süüdistuste esitamisel tuleks arvesse võtta kõiki nende kuritegudega seotud tegelikke ja potentsiaalseid rolle, nagu kavandajad, takkakihutajad, toimepanijad ja kaasosalised, ning igast rollist tulenevat kriminaalvastutust;

| H. | arvestades, et korruptsioonijuhtumeid uurinud Malta ajakirjanik ja blogipidaja Daphne Caruana Galizia mõrvati 16. oktoobril 2017. aastal autopommiga; arvestades, et teda oli ahistatud ja ta oli saanud arvukalt ähvardusi telefonikõnede, kirjade ja tekstsõnumite teel ning tema maja oli tabanud süütamisrünnak; arvestades, et end palgamõrvariks tunnistanud mees kinnitas 16. märtsil 2021 kohtus, et kaks aastat enne Daphne Caruana Galizia mõrva oli olemas veel üks, varasem plaan tema mõrvamiseks ründevintpüssiga AK-47; arvestades, et ülejäänud kaks palgamõrvas süüdistatud meest tunnistasid nende üle peetud kohtuprotsessi esimesel päeval 14. oktoobril 2022 end süüdi ja mõisteti 40 aastaks vangi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et korruptsioonijuhtumeid uurinud Malta ajakirjanik ja blogipidaja Daphne Caruana Galizia mõrvati 16. oktoobril 2017. aastal autopommiga; arvestades, et teda oli ahistatud ja ta oli saanud arvukalt ähvardusi telefonikõnede, kirjade ja tekstsõnumite teel ning tema maja oli tabanud süütamisrünnak; arvestades, et end palgamõrvariks tunnistanud mees kinnitas 16. märtsil 2021 kohtus, et kaks aastat enne Daphne Caruana Galizia mõrva oli olemas veel üks, varasem plaan tema mõrvamiseks ründevintpüssiga AK-47; arvestades, et ülejäänud kaks palgamõrvas süüdistatud meest tunnistasid nende üle peetud kohtuprotsessi esimesel päeval 14. oktoobril 2022 end süüdi ja mõisteti 40 aastaks vangi;

| I. | arvestades, et Malta ametivõimude juhitud ja Europoli abiga toimunud mõrvauurimiste tulemusel on tuvastatud, kohtukutse saanud ja kohtu alla antud mitu kahtlusalust ja üks võimalik mõrva kavandaja, Dubais asuva ettevõtte 17 Black Ltd. omanik ja Malta suurima elektriga varustaja, äriühingu ElectroGas Malta Ltd. endine juhatuseliige, kes vahistati 20. novembril 2019. aastal ilmselt Maltalt põgenemise katsel; arvestades, et uurimisse oli kaasatud ka Ameerika Ühendriikide föderaalne uurimisbüroo (FBI); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Malta ametivõimude juhitud ja Europoli abiga toimunud mõrvauurimiste tulemusel on tuvastatud, kohtukutse saanud ja kohtu alla antud mitu kahtlusalust ja üks võimalik mõrva kavandaja, Dubais asuva ettevõtte 17 Black Ltd. omanik ja Malta suurima elektriga varustaja, äriühingu ElectroGas Malta Ltd. endine juhatuseliige, kes vahistati 20. novembril 2019. aastal ilmselt Maltalt põgenemise katsel; arvestades, et uurimisse oli kaasatud ka Ameerika Ühendriikide föderaalne uurimisbüroo (FBI);

| J. | arvestades, et Araabia Ühendemiraate kasutati väidetavalt selleks, et varjata korruptsiooniga seotud tehinguid, mille paljastamisega Daphne Caruana Galizia enne oma mõrva tegeles; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Araabia Ühendemiraate kasutati väidetavalt selleks, et varjata korruptsiooniga seotud tehinguid, mille paljastamisega Daphne Caruana Galizia enne oma mõrva tegeles;

| K. | arvestades, et Dubais asuv äriühing 17 Black Ltd. kanti loetellu kui äriühing, millelt pidid raha saama Panamas asuvad äriühingud, mis kuulusid Malta endise peaministri endisele kantseleiülemale ja endisele turismiministrile, varem energeetikaministrile; arvestades, et jätkuvalt tuleb päevavalgele 17 Black Ltd. seoseid arvukate Malta riiklike projektidega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Dubais asuv äriühing 17 Black Ltd. kanti loetellu kui äriühing, millelt pidid raha saama Panamas asuvad äriühingud, mis kuulusid Malta endise peaministri endisele kantseleiülemale ja endisele turismiministrile, varem energeetikaministrile; arvestades, et jätkuvalt tuleb päevavalgele 17 Black Ltd. seoseid arvukate Malta riiklike projektidega;

| L. | arvestades, et Malta endise peaministri kantseleiülem ja endine turismiminister, kes varem oli energeetikaminister, samuti nende perekonnad on märkimisväärses korruptsioonis osalemise tõttu USA välisministeeriumi poolt arvele võetud ning seega on neil keelatud Ameerika Ühendriikidesse siseneda; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Malta endise peaministri kantseleiülem ja endine turismiminister, kes varem oli energeetikaminister, samuti nende perekonnad on märkimisväärses korruptsioonis osalemise tõttu USA välisministeeriumi poolt arvele võetud ning seega on neil keelatud Ameerika Ühendriikidesse siseneda;

| M. | arvestades, et Daphne Caruana Galizia paljastuse kohaselt vahendas Pilatus Bank Malta ja Aserbaidžaani riikliku taustaga isikutega seotud kahtlasi tehinguid; arvestades, et Malta politseivolinik teatas 2020. aasta augustis avalikult, et peatselt esitatakse süüdistused Pilatus Banki kuritegelikus tegevuses osalejate vastu; arvestades, et 26 kuud hiljem on süüdistus esitatud ainult ühe isiku vastu ja uurimine näib olevat seiskunud; arvestades, et asjaga seotud isikutel lubati vabalt riigist väljuda ja riiki siseneda, kuigi nende kohta olid avaldatud vahistamismäärused; arvestades, et Malta hasartmänguameti endisel järelevalveametnikul lubati koos endise peaministriga Maltalt puhkusereisile sõita, kuigi tema suhtes kehtis Euroopa vahistamismäärus, seejärel aga peeti ta Itaaliasse saabumisel kinni; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Daphne Caruana Galizia paljastuse kohaselt vahendas Pilatus Bank Malta ja Aserbaidžaani riikliku taustaga isikutega seotud kahtlasi tehinguid; arvestades, et Malta politseivolinik teatas 2020. aasta augustis avalikult, et peatselt esitatakse süüdistused Pilatus Banki kuritegelikus tegevuses osalejate vastu; arvestades, et 26 kuud hiljem on süüdistus esitatud ainult ühe isiku vastu ja uurimine näib olevat seiskunud; arvestades, et asjaga seotud isikutel lubati vabalt riigist väljuda ja riiki siseneda, kuigi nende kohta olid avaldatud vahistamismäärused; arvestades, et Malta hasartmänguameti endisel järelevalveametnikul lubati koos endise peaministriga Maltalt puhkusereisile sõita, kuigi tema suhtes kehtis Euroopa vahistamismäärus, seejärel aga peeti ta Itaaliasse saabumisel kinni;

| N. | arvestades, et Mossack-Fonseca õigusbürooga seotud ja nüüdseks tegevuse lõpetanud ettevõtte Nexia BT kahele partnerile, kelle kohta Daphne Caruana Galizia ja Panama dokumendid paljastasid, et nad kavandasid rahapesu struktuure korruptsiooni hõlbustamiseks, on esitatud ainult mõned süüdistused ning ElectroGasi skandaal on süüdistustest välja jäetud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Mossack-Fonseca õigusbürooga seotud ja nüüdseks tegevuse lõpetanud ettevõtte Nexia BT kahele partnerile, kelle kohta Daphne Caruana Galizia ja Panama dokumendid paljastasid, et nad kavandasid rahapesu struktuure korruptsiooni hõlbustamiseks, on esitatud ainult mõned süüdistused ning ElectroGasi skandaal on süüdistustest välja jäetud;

| O. | arvestades, et ElectroGas Malta Ltd. ja Malta valitsuse vahel sõlmitud veeldatud maagaasi varustuskindluse lepingut, millele kirjutas alla endine turismiminister, kes oli sel ajal, 2015. aastal, energeetikaminister, hoiti aastaid salajas ning Daphne Caruana Galizia sihtasutus ja üks meediaväljaanne paljastasid selle alles 2022. aasta septembris; arvestades, et praegust peaprokuröri on kritiseeritud selle eest, et ta oma endises ametis, peaprokuröri asetäitjana, hõlbustas lepingu sõlmimist ilma valitsuse või parlamendi edasise heakskiiduta; arvestades, et enne oma mõrvamist uuris Daphne Caruana Galizia suurt hulka äriühingu ElectroGas Malta Ltd. sisedokumente, mida oli seni varjatud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ElectroGas Malta Ltd. ja Malta valitsuse vahel sõlmitud veeldatud maagaasi varustuskindluse lepingut, millele kirjutas alla endine turismiminister, kes oli sel ajal, 2015. aastal, energeetikaminister, hoiti aastaid salajas ning Daphne Caruana Galizia sihtasutus ja üks meediaväljaanne paljastasid selle alles 2022. aasta septembris; arvestades, et praegust peaprokuröri on kritiseeritud selle eest, et ta oma endises ametis, peaprokuröri asetäitjana, hõlbustas lepingu sõlmimist ilma valitsuse või parlamendi edasise heakskiiduta; arvestades, et enne oma mõrvamist uuris Daphne Caruana Galizia suurt hulka äriühingu ElectroGas Malta Ltd. sisedokumente, mida oli seni varjatud;

| P. | arvestades, et üks väidetav kaasosaline ja mõned kohtumenetluses kasutatud salvestised on viidanud, et Malta endise peaministri kantseleiülem oli mõrva kavandamise ja rahastamisega seotud; arvestades, et 20. märtsil 2021 ta vahistati ning talle ja mitmele äripartnerile esitati süüdistus rahapesus, pettuses, korruptsioonis ja võltsimises seoses eraldi juhtumiga, mida Daphne Caruana Galizia uuris; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et üks väidetav kaasosaline ja mõned kohtumenetluses kasutatud salvestised on viidanud, et Malta endise peaministri kantseleiülem oli mõrva kavandamise ja rahastamisega seotud; arvestades, et 20. märtsil 2021 ta vahistati ning talle ja mitmele äripartnerile esitati süüdistus rahapesus, pettuses, korruptsioonis ja võltsimises seoses eraldi juhtumiga, mida Daphne Caruana Galizia uuris;

| Q. | arvestades, et 2019. aasta lõpus algatati Daphne Caruana Galizia mõrva avalik sõltumatu uurimine, mis jõudis lõpule 29. juulil 2021; arvestades, et avaliku uurimise nõukogu avaldas aruande koos järelduste ja soovitustega õigusriigi tugevdamise, ajakirjandusvabaduse austamise, väljendusvabaduse ja ajakirjanike kaitse, põhiseadusliku tasandi õigusreformi ja meediavabadust käsitlevate seadusandlike ettepanekute kohta; arvestades, et uurimisnõukogu leidis ühtlasi, et „kuigi puuduvad tõendid selle kohta, et riik kui selline oleks Caruana Galizia mõrvas mingit rolli mänginud, [...] peaks riik mõrva eest vastutust kandma, kuna oli loonud karistamatuse õhkkonna, mis lähtus Castille’i (5) administratsiooni kõrgeimalt tasandilt ja mille kombitsad ulatusid teistesse üksustesse, näiteks reguleerivatesse asutustesse ja politseisse, mis tõi kaasa õigusriigi kokkuvarisemise“; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 2019. aasta lõpus algatati Daphne Caruana Galizia mõrva avalik sõltumatu uurimine, mis jõudis lõpule 29. juulil 2021; arvestades, et avaliku uurimise nõukogu avaldas aruande koos järelduste ja soovitustega õigusriigi tugevdamise, ajakirjandusvabaduse austamise, väljendusvabaduse ja ajakirjanike kaitse, põhiseadusliku tasandi õigusreformi ja meediavabadust käsitlevate seadusandlike ettepanekute kohta; arvestades, et uurimisnõukogu leidis ühtlasi, et „kuigi puuduvad tõendid selle kohta, et riik kui selline oleks Caruana Galizia mõrvas mingit rolli mänginud, [...] peaks riik mõrva eest vastutust kandma, kuna oli loonud karistamatuse õhkkonna, mis lähtus Castille’i (5) administratsiooni kõrgeimalt tasandilt ja mille kombitsad ulatusid teistesse üksustesse, näiteks reguleerivatesse asutustesse ja politseisse, mis tõi kaasa õigusriigi kokkuvarisemise“;

| R. | arvestades, et Malta valitsus on teinud nende soovituste järgimiseks mitu reformiettepanekut, sealhulgas seaduseelnõu meediavabaduse tugevdamiseks ja ettepaneku üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide vastase seaduse kohta; arvestades, et Maltal jätkub 2020. aastal algatatud kohtusüsteemireformide elluviimine; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Malta valitsus on teinud nende soovituste järgimiseks mitu reformiettepanekut, sealhulgas seaduseelnõu meediavabaduse tugevdamiseks ja ettepaneku üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide vastase seaduse kohta; arvestades, et Maltal jätkub 2020. aastal algatatud kohtusüsteemireformide elluviimine;

| S. | arvestades, et viimase meedia mitmekesisuse seire käigus hinnati üldist ohtu meedia mitmekesisusele Maltal keskmiseks, kuid ohtu toimetusautonoomiale ja poliitilisele sõltumatusele peeti suureks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et viimase meedia mitmekesisuse seire käigus hinnati üldist ohtu meedia mitmekesisusele Maltal keskmiseks, kuid ohtu toimetusautonoomiale ja poliitilisele sõltumatusele peeti suureks;

| T. | arvestades, et ametiasutused on esitanud Malta uudistekanali The Shift News vastu 40 eraldi apellatsioonkaebust seoses teabevabaduse kohaste päringutega, mis puudutavad avaliku sektori kulutusi sõltumatule meediale; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ametiasutused on esitanud Malta uudistekanali The Shift News vastu 40 eraldi apellatsioonkaebust seoses teabevabaduse kohaste päringutega, mis puudutavad avaliku sektori kulutusi sõltumatule meediale;

| U. | arvestades, et Malta ametivõimude algatatud kohtureformi mainiti 2021. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Malta ametivõimude algatatud kohtureformi mainiti 2021. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus;

| V. | arvestades, et rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise meetmeid hindav eksperdikomitee (Moneyval) on tunnistanud Malta märkimisväärset edu rahapesuvastase töökonna standardite järgimisel, pidanud riiki nõuetele vastavaks ja eemaldanud selle 12 kuu möödumisel nn hallist nimekirjast; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise meetmeid hindav eksperdikomitee (Moneyval) on tunnistanud Malta märkimisväärset edu rahapesuvastase töökonna standardite järgimisel, pidanud riiki nõuetele vastavaks ja eemaldanud selle 12 kuu möödumisel nn hallist nimekirjast;

| W. | arvestades, et parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste järelevalverühm väljendas aruandes sama komisjoni õigusriigi töörühma 23.–25. mai 2022. aasta Malta-visiidi kohta muret muu hulgas Daphne Caruana Galizia mõrva järelmeetmete ja avaliku uurimise soovituste rakendamise aegluse pärast, tunnistades samas, et kohtumenetlus on veel pooleli; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste järelevalverühm väljendas aruandes sama komisjoni õigusriigi töörühma 23.–25. mai 2022. aasta Malta-visiidi kohta muret muu hulgas Daphne Caruana Galizia mõrva järelmeetmete ja avaliku uurimise soovituste rakendamise aegluse pärast, tunnistades samas, et kohtumenetlus on veel pooleli;

| 1. | avaldab austust viie aasta eest mõrvatud Daphne Caruana Galiziale ja tema olulisele tööle korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse, maksupettuse ja rahapesu paljastamisel ning sellise ebaseadusliku tegevusega seotud isikute vastutusele võtmisel; mõistab teravalt hukka ajakirjanike tegevuse kriminaliseerimise, nende ründamise ja tapmise, sealhulgas Ján Kuciaki ja tema kihlatu Martina Kušnírová mõrvamise 21. veebruaril 2018, Viktoria Marinova mõrva 6. oktoobril 2018, Kreeka ajakirjaniku George Karaivazi mõrva 9. aprillil 2021 ja Madalmaade ajakirjaniku Peter R. de Vriesi mõrva 15. juulil 2021, ning rõhutab nende olulist rolli tõe paljastamisel, demokraatia kaitsmisel ja karistamatuse kultuuri lõpetamisel; avaldab austust kõigile viimastel aastatel Euroopas tapetud ajakirjanikele; rõhutab taas sõltumatu meedia ja aktiivse kodanikuühiskonna tähtsust, kuna need on õigusemõistmise, demokraatia ja õigusriigi tugisambad; märgib, et ajakirjanike mõrvamine ei puuduta ainult üht liikmesriiki, vaid ka Euroopa Liitu tervikuna; on kindlalt veendunud, et demokraatliku õigusriigi kaitsmine on riikide ja parteide piire ületav ühine kohustus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnustab Daphne Caruana Galizia mõrva käsitlevas kohtumenetluses tehtud edusamme, avaldades samas sügavat kahetsust, et see on siiani, pärast seda kui veel kaks palgamõrvarit end süüdi tunnistas, viinud mõrva toimepanemisega seoses vaid kolme süüdimõistmiseni; kordab seetõttu oma nõudmist viia lõpule mõrva peamiste motiivide uurimine ja lõpetada kriminaalkohtumenetlus võimalikult kiiresti, tuues mis tahes tasandil mõrvaga seotud isikud kohtu ette; kordab oma nõudmist kaasata Europol täielikult ja pidevalt mõrvauurimise ja sellega seotud uurimiste kõigisse aspektidesse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks, et Malta praegune peaminister vabandas avalikult riigivõimu puuduste pärast, mis võisid Daphne Caruana Galizia mõrvale kaasa aidata; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab murettekitavaks, et aasta pärast avaliku uurimise aruande avaldamist on selle soovituste rakendamise protsess puudulik; märgib, et Malta valitsus on osa soovituste järgimiseks esitanud rea reforme, sealhulgas seadusandlikke ettepanekuid; märgib, et Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik rõhutas, et Malta ametivõimud peavad tagama, et avaliku uurimise aruande alusel algatatud seadusandlik töö vastab rahvusvahelistele standarditele ning on avalikuks kontrolliks ja osalemiseks täielikult avatud; kutsub Malta valitsust üles viivitamata rakendama kõiki avaliku uurimise aruandes esitatud soovitusi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab heameelt Malta rahapesu andmebüroo jõupingutuste üle ja rõhutab, et on oluline, et kõrgetasemeliste finants- ja majanduskuritegude, eelkõige korruptsiooni ja rahapesu eest karistataks rangelt; peab siiski šokeerivaks, et süüdistuste esitamisel korruptsiooni ja rahapesu eest, mida Daphne Caruana Galizia enne oma mõrva uuris ja millega olid seotud kõrgeima poliitilise tasandi kahtlusalused, ei ole edusamme tehtud; on mures ka Malta õiguskaitse ja õigusemõistmise institutsioonilise läbikukkumise pärast ning nõuab tungivalt, et vastutavad ametiasutused tooksid kohtu ette kõik isikud, kes on seotud ühe või mitme praegu uuritava või teatatud juhtumiga; on väga mures hiljutiste paljastuste pärast, et kõrgete poliitiliste ametnikega seotud isikute vastu väljastatud Euroopa vahistamismäärused on korduvalt tulemusetuks jäänud; kutsub Malta ametivõime üles tegelema kõrgemal tasandil aset leidnud korruptsioonijuhtumite uurimise kestuse probleemiga, sealhulgas lõplike kohtuotsuste saavutamisel tulemuslikumalt tegutsema; rõhutab institutsioonilise sõltumatuse tähtsust õigusriigi nõuetekohaseks toimimiseks; kutsub Malta ametivõime üles tegema edusamme juhtumite uurimisel, kus toonased ametiisikud on väidetavalt üritanud tõendeid varjata ning uurimist ja kohtumenetlust takistada; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunneb muret selle pärast, et Pilatus Banki ametnike vastu algatatud uurimis- ja kohtumenetlustes ei ole edu saavutatud ning et Malta ametiasutused on püüdnud neid menetlusi pidurdada; võtab teadmiseks rahvusvahelise investeerimisvaidluste lahendamise keskuse 14. septembri 2022. aasta ajutised meetmed (6), mis lükkavad Malta ametiasutuste uurimised edasi; kutsub Malta ametivõime üles eraldama lisavahendeid, et uurida viivituse põhjusi ja tagada, et õigusemõistmine edasi liiguks; kutsub asjaomaseid Euroopa asutusi üles Pilatus Banki juhtumi edenemist tähelepanelikult jälgima; tunneb samuti muret edusammude puudumise pärast kahe Nexia BT partneri suhtes ning kutsub komisjoni ja Moneyvali üles juhtumit jälgima; väljendab lisaks muret väidetava rahapesu ja korruptsiooni pärast seoses ElectroGasi tehinguga ning kutsub komisjoni üles kasutama kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid, et hinnata, kas kohaldatavat Euroopa õigust on järgitud; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunneb heameelt üldise kuritegevuse uurimiseks ja selle eest süüdistuste esitamiseks kättesaadavaks tehtud lisajõudude üle, kohtunike ametissenimetamise menetluse uuendamise ning peaprokuröri ametikoha ja rolli reformi üle; kutsub Malta parlamenti üles jõudma kokkuleppele peakohtuniku ametisse nimetamise depolitiseerimises, kaasates nimetamisprotsessi kohtusüsteemi ning võttes arvesse kohtunike ametisse nimetamise Euroopa standardeid ja Veneetsia komisjoni arvamust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab kahetsusväärseks Malta kohtusüsteemi tõhususe vähenemist ja nõuab lahenduste leidmist menetluste kestuse lühendamiseks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, kui oluline on Araabia Ühendemiraatide valduses olev teave korruptsiooniga seotud äriühingute tehingute kohta ning seoses käimasolevate uurimistega; märgib, et Araabia Ühendemiraadid on kantud rahapesuvastase töökonna halli nimekirja; kohustub jälgima Araabia Ühendemiraatide ja Malta jätkuvat koostööd, et tagada süüdistuste esitamiseks vajaliku teabe nõuetekohane taotlemine ja edastamine, ning märgib, et see koostöö peaks mõjutama Araabia Ühendemiraatide positsiooni rahapesuvastastes reguleerivates asutustes; kutsub uuesti komisjoni ja Malta ametiasutusi üles kasutama kõiki nende käsutuses olevaid vahendeid, et tagada koostöö ja nõuetekohane õigusabi kõigis uurimistes; kutsub Araabia Ühendemiraate üles tegema uurimise hõlbustamiseks kiiresti koostööd Malta ametivõimudega ja ELiga üldiselt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt selle üle, et Malta valitsus on hiljuti edastanud kohtuasju Euroopa Prokuratuurile; on siiski veendunud, et juhtumite koguarv on võrreldes teiste liikmesriikidega ikka suhteliselt väike ning et Malta süsteem kuritegude avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks on endiselt läbipaistmatu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab tõsist muret teadete pärast, et Malta ametiasutused ei tee käimasolevates uurimistes Euroopa Prokuratuuriga koostööd; võtab eelkõige teadmiseks väited käimasoleva uurimise kohta, mis puudutab ELi rahastatavat projekti, millega on seotud väidetav Daphne Caruana Galizia mõrva kavandaja ja Dubais asuva ettevõtte 17 Black Ltd. omanik; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab muret karistamatuse pärast, mida on võimaldatud endise peaministri administratsiooni võtmeisikutele, sealhulgas endisele peaministrile endale, tema kantseleiülemale ja endisele turismiministrile, kes varem oli energeetikaminister; |
| --- | --- |

12.

| 13. | võtab teadmiseks Malta valitsuse esitatud ettepanekud meediavabaduse parandamiseks; nõuab tungivalt, et Malta ametivõimud tagaksid kavandatud reformide vastavuse Euroopa ja rahvusvahelistele ajakirjanike kaitse standarditele, eelkõige seoses nii avalikkuses kui ka veebis toimuva ajakirjanike ähvardamise ja ahistamise ennetamise ja selle eest karistamisega, ning viiksid need reformid kiiresti ellu; nõuab tungivalt, et Malta ametivõimud kehtestaksid ka lisameetmed ja muud kaitsemeetmed, et parandada Malta kriitilise ja sõltumatu ajakirjanduse keskkonda ning suurendada poliitikute ja ametnike vastutust; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on mures selle pärast, et meediavabadus ja pluralism on endiselt takistatud, näiteks seoses juurdepääsuga valitsusele esitatavatele teabenõuetele ning meediaväljaannete võimaliku diskrimineeriva rahastamisega; peab kahetsusväärseks, et valitsusasutused on esitanud rea kaebusi andmekaitsevoliniku 40 positiivse otsuse vastu, millega toetati The Shift Newsi teabevabaduse kohaseid päringuid, ning usub, et kaebused võivad olla meediaosalistele ja kodanikele heidutavaks märguandeks; kutsub Malta valitsust üles need kaebused viivitamata tagasi võtma; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab muret teadete pärast, mis näitavad, et kuigi meediaekspertide komiteesse, kellele tehti ülesandeks anda nõu meediasektori muudatuste kohta, kaasati mõned meedia esindajad, ei korraldanud Malta valitsus avalikku konsultatsiooni; kutsub Malta ametivõime üles tagama laiapõhjalise avaliku konsultatsiooni korraldamise meediasektori teemal, nagu lubas Malta peaminister 13. oktoobril 2022 pärast rahvusvahelise kodanikuühiskonna, Malta meediakogukonna ja Euroopa Nõukogu mõjutuspüüdlusi, ja eelkõige üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide kasutamise piiramise teemal; kutsub Malta parlamenti üles võtma esmajärjekorras vastu asjakohased õigusaktid, sealhulgas põhiseaduse muudatused; |
| --- | --- |

15.

| 16. | taunib asjaolu, et ajakirjanikud ja Daphne Caruana Galizia pereliikmed on praegu endiselt üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide sihtmärgiks, ning kordab oma tungivat üleskutset, et hagide algatajad, nende seas endised valitsusametnikud, neist loobuksid; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab heameelt praeguste ettepanekute üle kehtestada reegel, et laimamise kohtutariife ei maksta kostjast ajakirjaniku vastuse esmasel esitamisel, ning anda Malta kohtutele võimalus hinnata laimukaebusi „ilmselgelt põhjendamatuks“ ja seega need tagasi lükata; palub Malta ametivõimudel rakendada komisjoni soovitust ja jõustada tulemuslik ajakirjanike kaitse poliitika; väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu direktiiv avalikus elus osalevate inimeste kaitsmise kohta üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide eest (COM(2022)0177); |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub Malta valitsust üles jätkama probleemide lahendamist, mis on seotud meediavabadusega ja avalik-õigusliku meedia sõltumatusega poliitilisest sekkumisest, kaasa arvatud raamistik riikliku reklaami läbipaistvuse tagamiseks, ja vaenukõne üha laialdasema kasutamisega sotsiaalmeedias; |
| --- | --- |

18.

| 19. | väljendab heameelt selle üle, et Malta muutis 2021. aastal oma 2013. aasta rikkumisest teataja kaitse seadust, ning selle üle, et riik on võtnud kohustuse luua 2024. aasta lõpuks andmebaas rikkumisest teatamise kohta teabe kogumiseks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | väljendab muret selle pärast, et ei ole leitud lahendust uue ombudsmani ametisse nimetamiseks ning et haldusjuurdluste volinikuks ei ole määratud ühtegi naist; kutsub Malta ametivõime üles looma parlamendiliikmete ametisse nimetamiseks ummikseisuvastase mehhanismi ning kiitma esmajärjekorras heaks inimõiguste ja võrdõiguslikkuse komisjoni loomise kooskõlas Pariisi põhimõtete ja ELi võrdõiguslikkuse õigustikuga ja töötama selle komisjoni moodustamise nimel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kordab oma üleskutset, et Malta ametivõimud täielikult rakendaksid kõik Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee, Veneetsia komisjoni, riikide korruptsioonivastase ühenduse ja Moneyvali soovitused; kutsub Malta ametivõime üles küsima Veneetsia komisjoni arvamust selle soovituste järgimise kohta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et Malta investoritele kodakondsuse andmise kava põhjustab endiselt tõsist muret; tuletab meelde oma seisukohta, et ELi kodakondsus ei ole müügiks, ning nõuab kava viivitamatut keelustamist Maltal ja kogu ELis; kiidab heaks komisjoni tegevuse, mille eesmärk on anda rikkumisjuhtum Euroopa Liidu Kohtusse, ja ootab kohtu lõplikku otsust; |
| --- | --- |

22.

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, Araabia Ühendemiraatide valitsusele ja parlamendile ning Malta Vabariigi presidendile. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  ELT C 356, 4.10.2018, lk 29.

(2)  ELT C 108, 26.3.2021, lk 107.

(3)  ELT C 255, 29.6.2021, lk 22.

(4)  ELT C 506, 15.12.2021, lk 64.

(5)  Vallettas Auberge de Castille’is asub alates 1972. aasta märtsist Malta peaministri kantselei.

(6)  https://icsid.worldbank.org/cases/case-database/case-detail?CaseNo=ARB/21/36

---

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/22

---

P9_TA(2022)0372

LGBTIQ kogukonna liikmete vastu suunatud vaenukuritegude sagenemine kogu Euroopas, arvestades hiljutist homofoobset mõrva Slovakkias

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2022. aasta resolutsioon LGBTIQ+ kogukonna liikmete vastu suunatud vaenukuritegude sagenemise kohta kogu Euroopas, arvestades hiljutist homofoobset mõrva Slovakkias (2022/2894(RSP))

(2023/C 149/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „põhiõiguste harta“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „põhiõiguste harta“),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning sellega seotud Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning sellega seotud Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (1) (edaspidi „kuriteoohvrite õiguste direktiiv“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (1) (edaspidi „kuriteoohvrite õiguste direktiiv“),

| — | võttes arvesse kuriteoohvrite õiguste direktiivi rakendamise hindamist komisjoni talituste töödokumendis „Evaluation“ (SWD(2022)0180) (2) ja selle 28. juuni 2022. aasta kokkuvõtet (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kuriteoohvrite õiguste direktiivi rakendamise hindamist komisjoni talituste töödokumendis „Evaluation“ (SWD(2022)0180) (2) ja selle 28. juuni 2022. aasta kokkuvõtet (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0698),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. detsembri 2021. aasta teatist „Kaasavam ja kaitsvam Euroopa: vaenukõne ja vaenukuritegude lisamine ELi kuritegude loetellu“ ja selle lisa (COM(2021)0777), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. detsembri 2021. aasta teatist „Kaasavam ja kaitsvam Euroopa: vaenukõne ja vaenukuritegude lisamine ELi kuritegude loetellu“ ja selle lisa (COM(2021)0777),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2019. aastal korraldatud LGBT kogukonna liikmeid käsitleva ELi uuringu tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2019. aastal korraldatud LGBT kogukonna liikmeid käsitleva ELi uuringu tulemusi,

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2021. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu kuulutamise kohta LGBTIQ vabaduse alaks (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2021. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu kuulutamise kohta LGBTIQ vabaduse alaks (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 20. mai 2022 soovitust liikmesriikidele vaenukõne vastu võitlemise kohta (CM/Rec(2022)16) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 20. mai 2022 soovitust liikmesriikidele vaenukõne vastu võitlemise kohta (CM/Rec(2022)16) (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 31. märtsi 2010. aasta soovitust liikmesriikidele seksuaalse sättumuse või soolise identiteedi alusel diskrimineerimise vastu võitlemise meetmete kohta (CM/Rec(2010)5) (7) ja selle 2020. aasta rakendamisaruannet (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 31. märtsi 2010. aasta soovitust liikmesriikidele seksuaalse sättumuse või soolise identiteedi alusel diskrimineerimise vastu võitlemise meetmete kohta (CM/Rec(2010)5) (7) ja selle 2020. aasta rakendamisaruannet (8),

| — | võttes arvesse rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni (ECRI) üldist poliitilist soovitust nr 15 vaenukõne vastu võitlemise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni (ECRI) üldist poliitilist soovitust nr 15 vaenukõne vastu võitlemise kohta (9),

| — | võttes arvesse ECRI riigipõhist järelevalvearuannet Slovaki Vabariigi kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ECRI riigipõhist järelevalvearuannet Slovaki Vabariigi kohta (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku inimõigustealast märkust „Pride vs. indignity: political manipulation of homophobia and transphobia in Europe“ („Uhkus vs. alandus: homofoobia ja transfoobia poliitiline manipuleerimine Euroopas) (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku inimõigustealast märkust „Pride vs. indignity: political manipulation of homophobia and transphobia in Europe“ („Uhkus vs. alandus: homofoobia ja transfoobia poliitiline manipuleerimine Euroopas) (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku aruannet pärast tema 15.–19. juuni 2015. aasta visiiti Slovaki Vabariiki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku aruannet pärast tema 15.–19. juuni 2015. aasta visiiti Slovaki Vabariiki,

| — | võttes arvesse komisjoni 2022. aasta aruannet õigusriigi olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2022. aasta aruannet õigusriigi olukorra kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi 20. mai 2022. aasta uuringut paremäärmusluse kohta ELis (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi 20. mai 2022. aasta uuringut paremäärmusluse kohta ELis (12),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et kolmapäeval, 12. oktoobril 2022 mõrvas Slovakkias Bratislava kesklinnas paremäärmuslik radikaliseerunud relvastatud isik, inspireerituna valgete ülemvõimu pooldavatest terroristidest, jõhkralt kaks noort inimest, Matúš Horváthi ja Juraj Vankuliči ning vigastas veel ühte inimest; arvestades, et tulistamine toimus tuntud geibaari Tepláreň ees, mis on üks vähestest LGBTIQ+ paikadest linnas; arvestades, et see tulistamine oli tahtlik ja kavandatud rünnak LGBTIQ+ kogukonna vastu ning ründaja eesmärk oli tappa veel rohkem inimesi, sealhulgas kõrgeid ametnikke; arvestades, et Slovakkia politsei liigitas selle teo terrorirünnakuks ja juhtumi uurimine on veel pooleli; arvestades, et kui leiab kinnitust, et tegu oli terrorirünnakuga, oleks see esimene terrorirünnak LGBTIQ+ kogukonna vastu ELis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kolmapäeval, 12. oktoobril 2022 mõrvas Slovakkias Bratislava kesklinnas paremäärmuslik radikaliseerunud relvastatud isik, inspireerituna valgete ülemvõimu pooldavatest terroristidest, jõhkralt kaks noort inimest, Matúš Horváthi ja Juraj Vankuliči ning vigastas veel ühte inimest; arvestades, et tulistamine toimus tuntud geibaari Tepláreň ees, mis on üks vähestest LGBTIQ+ paikadest linnas; arvestades, et see tulistamine oli tahtlik ja kavandatud rünnak LGBTIQ+ kogukonna vastu ning ründaja eesmärk oli tappa veel rohkem inimesi, sealhulgas kõrgeid ametnikke; arvestades, et Slovakkia politsei liigitas selle teo terrorirünnakuks ja juhtumi uurimine on veel pooleli; arvestades, et kui leiab kinnitust, et tegu oli terrorirünnakuga, oleks see esimene terrorirünnak LGBTIQ+ kogukonna vastu ELis;

| B. | arvestades, et mõrvar, 19-aastane radikaliseerunud üliõpilane Bratislavast, oli pärast rünnakut mitu tundi jooksus; arvestades, et ta teavitas juhtumist aktiivselt enne tulistamist, selle ajal ja pärast seda erinevate sotsiaalmeediakanalite kaudu; arvestades, et mõni tund enne tulistamist ilmus tema kontole juudivastane ja LGBTIQ+ kogukonna vastane manifest; arvestades, et samal kontol leidub 2022. aasta augustis tehtud foto arvatavast mõrvarist Tepláreňi baari ees; arvestades, et pool tundi pärast tapmisi ilmusid konto omaniku kontole säutsud „hatecrime“ (vaenukuritegu), „gaybar“ (geibaar) ja „feeling no regrets“ (ei tunne kahetsust), ning veidi enne keskööd: „hüvasti, kohtume teisel pool“; arvestades, et radikaliseerunud 19-aastane üliõpilane esineb fotodel, mis seostavad teda rahvusvahelise antifeministliku ja misogüünse incel-ideoloogia ja -liikumisega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mõrvar, 19-aastane radikaliseerunud üliõpilane Bratislavast, oli pärast rünnakut mitu tundi jooksus; arvestades, et ta teavitas juhtumist aktiivselt enne tulistamist, selle ajal ja pärast seda erinevate sotsiaalmeediakanalite kaudu; arvestades, et mõni tund enne tulistamist ilmus tema kontole juudivastane ja LGBTIQ+ kogukonna vastane manifest; arvestades, et samal kontol leidub 2022. aasta augustis tehtud foto arvatavast mõrvarist Tepláreňi baari ees; arvestades, et pool tundi pärast tapmisi ilmusid konto omaniku kontole säutsud „hatecrime“ (vaenukuritegu), „gaybar“ (geibaar) ja „feeling no regrets“ (ei tunne kahetsust), ning veidi enne keskööd: „hüvasti, kohtume teisel pool“; arvestades, et radikaliseerunud 19-aastane üliõpilane esineb fotodel, mis seostavad teda rahvusvahelise antifeministliku ja misogüünse incel-ideoloogia ja -liikumisega;

| C. | arvestades, et Slovakkia LGBTIQ+ kogukonda on viimasel ajal tabanud viha õhutav retoorika ja vägivald, mida on õhutanud ka paljud Slovakkia poliitikud; arvestades, et Slovakkia LGBTIQ+ kogukonna vastu suunatud verbaalsed ja füüsilised rünnakud on tihti ulatuslikud, mistõttu kogukonna liikmed ei saa tunda end turvaliselt ja ühiskonna poolt aktsepteerituna; arvestades, et pärast traagilist sündmust ilmus sotsiaalmeedias vihkavaid kommentaare, mis õigustavad mõrvu või heidavad nende üle nalja; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Slovakkia LGBTIQ+ kogukonda on viimasel ajal tabanud viha õhutav retoorika ja vägivald, mida on õhutanud ka paljud Slovakkia poliitikud; arvestades, et Slovakkia LGBTIQ+ kogukonna vastu suunatud verbaalsed ja füüsilised rünnakud on tihti ulatuslikud, mistõttu kogukonna liikmed ei saa tunda end turvaliselt ja ühiskonna poolt aktsepteerituna; arvestades, et pärast traagilist sündmust ilmus sotsiaalmeedias vihkavaid kommentaare, mis õigustavad mõrvu või heidavad nende üle nalja;

| D. | arvestades, et Slovakkia LGBTIQ+ kogukonna vastu suunatud viha-, sallimatuse ja hirmuõhkkonda ei ole soodustanud mitte ainult ultraparempoolsed ja äärmuslikud liikumised, vaid ka kiriku ja poliitilise eliidi esindajad, kes on oma avaldustes sageli nõudnud täiendavate piirangute kehtestamist LGBTIQ+ kogukonna liikmete suhtes; arvestades, et 2014. aasta juunis muutis Rahvuskogu riigi põhiseadust, jättes samasoolised paarid sõnaselgelt ilma õigusest abielluda ja sellega kaasnevast õiguskaitsest; arvestades, et 2015. aasta veebruaris toimus LGBTIQ+ kogukonna vastane rahvahääletus pärast seda, kui konservatiivse kiriku toetatud Liit Perekonna Toetuseks oli kogunud 400 000 allkirja, millega nõuti hääletust LGBTIQ+ kogukonna liikmete vastaste rangemate õigusaktide üle; arvestades, et 2022. aasta mais tegi valitseva koalitsioonipartei liige ettepaneku võtta vastu seadus keelata vikerkaarelipu kasutamine riigi- ja avalikes hoonetes; arvestades, et septembris esitasid parlamendiliikmed veel ühe seadusandliku ettepaneku, mille eesmärk on keelustada kõik queer-kogukonna mainimised koolides, reklaamides ja televisioonis; arvestades, et Slovakkia koolides puudub kohustuslik, eakohane ja kõikehõlmav suhte- ja seksuaalharidus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Slovakkia LGBTIQ+ kogukonna vastu suunatud viha-, sallimatuse ja hirmuõhkkonda ei ole soodustanud mitte ainult ultraparempoolsed ja äärmuslikud liikumised, vaid ka kiriku ja poliitilise eliidi esindajad, kes on oma avaldustes sageli nõudnud täiendavate piirangute kehtestamist LGBTIQ+ kogukonna liikmete suhtes; arvestades, et 2014. aasta juunis muutis Rahvuskogu riigi põhiseadust, jättes samasoolised paarid sõnaselgelt ilma õigusest abielluda ja sellega kaasnevast õiguskaitsest; arvestades, et 2015. aasta veebruaris toimus LGBTIQ+ kogukonna vastane rahvahääletus pärast seda, kui konservatiivse kiriku toetatud Liit Perekonna Toetuseks oli kogunud 400 000 allkirja, millega nõuti hääletust LGBTIQ+ kogukonna liikmete vastaste rangemate õigusaktide üle; arvestades, et 2022. aasta mais tegi valitseva koalitsioonipartei liige ettepaneku võtta vastu seadus keelata vikerkaarelipu kasutamine riigi- ja avalikes hoonetes; arvestades, et septembris esitasid parlamendiliikmed veel ühe seadusandliku ettepaneku, mille eesmärk on keelustada kõik queer-kogukonna mainimised koolides, reklaamides ja televisioonis; arvestades, et Slovakkia koolides puudub kohustuslik, eakohane ja kõikehõlmav suhte- ja seksuaalharidus;

| E. | arvestades, et reedel, 14. oktoobril 2022 osales Bratislavas korraldatud rongkäigul väga palju inimesi, sealhulgas Slovakkia president ja peaminister, et mõista hukka LGBTIQ+ kogukonna liikmete vastu suunatud vihkamine; arvestades, et sarnaseid üritusi LGBTIQ+ kogukonna õiguste kaitseks Slovakkias korraldati kogu riigis ja ka mitmes teises liikmesriigis; arvestades, et Slovakkia president kordas oma varasemat üleskutset poliitikutele mitte levitada viha; arvestades, et esimest korda heiskas presidendipalee Slovakkia ja Euroopa lippude kõrvale vikerkaarelipu ning Slovakkia parlament korraldas Bratislava lossihoone valgustamise, et mälestada mõrvaohvreid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et reedel, 14. oktoobril 2022 osales Bratislavas korraldatud rongkäigul väga palju inimesi, sealhulgas Slovakkia president ja peaminister, et mõista hukka LGBTIQ+ kogukonna liikmete vastu suunatud vihkamine; arvestades, et sarnaseid üritusi LGBTIQ+ kogukonna õiguste kaitseks Slovakkias korraldati kogu riigis ja ka mitmes teises liikmesriigis; arvestades, et Slovakkia president kordas oma varasemat üleskutset poliitikutele mitte levitada viha; arvestades, et esimest korda heiskas presidendipalee Slovakkia ja Euroopa lippude kõrvale vikerkaarelipu ning Slovakkia parlament korraldas Bratislava lossihoone valgustamise, et mälestada mõrvaohvreid;

| F. | arvestades, et eelarvamustest ajendatud kuriteod, mida tuntakse vaenu- või vihakuritegudena, ei kahjusta mitte ainult kuriteoohvreid, vaid ka kogukondi ja ühiskondi tervikuna; arvestades, et liikmesriikidel on kohustus tagada, et õigust inimväärikusele, puutumatusele ning piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise keeldu kaitstakse ja jõustatakse praktikas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et eelarvamustest ajendatud kuriteod, mida tuntakse vaenu- või vihakuritegudena, ei kahjusta mitte ainult kuriteoohvreid, vaid ka kogukondi ja ühiskondi tervikuna; arvestades, et liikmesriikidel on kohustus tagada, et õigust inimväärikusele, puutumatusele ning piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise keeldu kaitstakse ja jõustatakse praktikas;

| G. | arvestades, et eelarvamustepõhine tõrjuv ja häbimärgistav retoorika LGBTIQ+ kogukonna liikmete suhtes on muutumas üha igapäevasemaks, mis suurendab vägivalda ja dehumaniseerimist ning toob kaasa selle, et õigusrikkujad ei tunne süümepiinu ega seda, et miski neid takistaks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et eelarvamustepõhine tõrjuv ja häbimärgistav retoorika LGBTIQ+ kogukonna liikmete suhtes on muutumas üha igapäevasemaks, mis suurendab vägivalda ja dehumaniseerimist ning toob kaasa selle, et õigusrikkujad ei tunne süümepiinu ega seda, et miski neid takistaks;

| H. | arvestades, et 2019. aasta ELi teine LGBTI teemaline uuring näitas LGBTIQ+ kogukonna liikmete diskrimineerimise osas lohutut pilti ning et võrreldes esimese LGBTI teemalise uuringuga 2012. aastal on saavutatud väga vähe edu; arvestades, et juba 2019. aastal oli võrreldes 2012. aastaga vähenenud nende inimeste arv, kes teatasid politseile kõige levinumatest vihapõhistest füüsilistest või seksuaalsetest rünnakutest; arvestades, et Slovaki Vabariigis oli vastanute seas iga kümnes kogenud vihast ajendatud rünnakut; arvestades, et oma 2020. aasta riigi seirearuandes Slovaki Vabariigi kohta märkis rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjon (ECRI), et uuringud näitavad, et ligikaudu 1–8 % Slovaki Vabariigi elanikkonnast on LGBTI kogukonna liikmed; arvestades, et ECRI tunnistas poliitika rolli LGBTIQ+ kogukonna vastase retoorika tugevnemisel, eelkõige LGBTIQ+ kogukonna vastaste kampaaniate, võrdõiguslikku abielu keelustavate põhiseadusemuudatuste ja muude LGBTIQ+ kogukonna liikmete suhtes avalikult diskrimineerivate poliitiliste algatuste kaudu; arvestades, et ECRI märkis kahetsusega viimaste aastate negatiivset dünaamikat, millega kaasnevad piiratud edusammud LGBTIQ+ võrdõiguslikkuse valdkonnas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2019. aasta ELi teine LGBTI teemaline uuring näitas LGBTIQ+ kogukonna liikmete diskrimineerimise osas lohutut pilti ning et võrreldes esimese LGBTI teemalise uuringuga 2012. aastal on saavutatud väga vähe edu; arvestades, et juba 2019. aastal oli võrreldes 2012. aastaga vähenenud nende inimeste arv, kes teatasid politseile kõige levinumatest vihapõhistest füüsilistest või seksuaalsetest rünnakutest; arvestades, et Slovaki Vabariigis oli vastanute seas iga kümnes kogenud vihast ajendatud rünnakut; arvestades, et oma 2020. aasta riigi seirearuandes Slovaki Vabariigi kohta märkis rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjon (ECRI), et uuringud näitavad, et ligikaudu 1–8 % Slovaki Vabariigi elanikkonnast on LGBTI kogukonna liikmed; arvestades, et ECRI tunnistas poliitika rolli LGBTIQ+ kogukonna vastase retoorika tugevnemisel, eelkõige LGBTIQ+ kogukonna vastaste kampaaniate, võrdõiguslikku abielu keelustavate põhiseadusemuudatuste ja muude LGBTIQ+ kogukonna liikmete suhtes avalikult diskrimineerivate poliitiliste algatuste kaudu; arvestades, et ECRI märkis kahetsusega viimaste aastate negatiivset dünaamikat, millega kaasnevad piiratud edusammud LGBTIQ+ võrdõiguslikkuse valdkonnas;

| I. | arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus on viimasel ajal teinud mitu otsust LGBTIQ+ kogukonna liikmete vastu suunatud vaenukuritegude kohta: kohtuasjas Stoyanova vs. Bulgaaria, mis käsitles 26-aastase homoseksuaalse mehe jõhkrat mõrva avalikus pargis ja milles nõuti Bulgaarialt oma kriminaalkoodeksi reformimist, et tunnistada sellised vägivallakuriteod (mille ajendiks on tajutud või tegelik seksuaalne sättumus) „raskeks“ (13); kohtuasjas Sabalić vs. Horvaatia, mis käsitles lesbilise naise vastu suunatud vaenukuritegu ja milles tunnistati, et kui ametiasutused ei järgi selles küsimuses ranget joont, võtab eelarvamustest ajendatud juhtumite puhul maad ükskõiksus, mis võrduks vaenukuritegudele läbi sõrmede vaatamise või isegi nende ametliku aktsepteerimisega (14); ning kohtuasjas Beizaras ja Levickas vs. Leedu, milles tunnistati riigi kohustust uurida homofoobseid kommentaare veebis, mis kujutavad endast vihkamisele ja vägivallale õhutamist (15); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus on viimasel ajal teinud mitu otsust LGBTIQ+ kogukonna liikmete vastu suunatud vaenukuritegude kohta: kohtuasjas Stoyanova vs. Bulgaaria, mis käsitles 26-aastase homoseksuaalse mehe jõhkrat mõrva avalikus pargis ja milles nõuti Bulgaarialt oma kriminaalkoodeksi reformimist, et tunnistada sellised vägivallakuriteod (mille ajendiks on tajutud või tegelik seksuaalne sättumus) „raskeks“ (13); kohtuasjas Sabalić vs. Horvaatia, mis käsitles lesbilise naise vastu suunatud vaenukuritegu ja milles tunnistati, et kui ametiasutused ei järgi selles küsimuses ranget joont, võtab eelarvamustest ajendatud juhtumite puhul maad ükskõiksus, mis võrduks vaenukuritegudele läbi sõrmede vaatamise või isegi nende ametliku aktsepteerimisega (14); ning kohtuasjas Beizaras ja Levickas vs. Leedu, milles tunnistati riigi kohustust uurida homofoobseid kommentaare veebis, mis kujutavad endast vihkamisele ja vägivallale õhutamist (15);

| J. | arvestades, et 2022. aastal võttis Euroopa Nõukogu ministrite komitee vastu soovituse vaenukõnega võitlemise kohta ja valmistab praegu ette soovitust vaenukuritegude vastase võitluse kohta 2023. aastaks; arvestades, et Euroopa Nõukogu ministrite komitee võttis 2010. aastal vastu pöördelise soovituse liikmesriikidele seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi alusel toimuva diskrimineerimise vastaste meetmete kohta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2022. aastal võttis Euroopa Nõukogu ministrite komitee vastu soovituse vaenukõnega võitlemise kohta ja valmistab praegu ette soovitust vaenukuritegude vastase võitluse kohta 2023. aastaks; arvestades, et Euroopa Nõukogu ministrite komitee võttis 2010. aastal vastu pöördelise soovituse liikmesriikidele seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi alusel toimuva diskrimineerimise vastaste meetmete kohta;

| K. | arvestades, et 2021. aastal hoiatas Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik, et ultrakonservatiivsed ja natsionalistlikud poliitikud, kes esinevad nn traditsiooniliste väärtuste kaitsjatena, kasutavad oma taktikana LGBTIQ+ vähemuste tembeldamist patuoinaks, et tugevdada oma positsiooni ning jõuda või jääda võimule; arvestades, et tõsist muret tekitab asjaolu, et poliitikud legitimeerivad vihkamise, kui vastutasuks on võimalik poliitiline kasu; arvestades, et inimõiguste voliniku sõnul on LGBTIQ+ kogukonna liikmete patuoinaks muutmine märk laialdasest vastuseisust ja rünnakust inimõigustele ja õigusriigile, mis mõlemad on ELi põhiväärtused; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2021. aastal hoiatas Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik, et ultrakonservatiivsed ja natsionalistlikud poliitikud, kes esinevad nn traditsiooniliste väärtuste kaitsjatena, kasutavad oma taktikana LGBTIQ+ vähemuste tembeldamist patuoinaks, et tugevdada oma positsiooni ning jõuda või jääda võimule; arvestades, et tõsist muret tekitab asjaolu, et poliitikud legitimeerivad vihkamise, kui vastutasuks on võimalik poliitiline kasu; arvestades, et inimõiguste voliniku sõnul on LGBTIQ+ kogukonna liikmete patuoinaks muutmine märk laialdasest vastuseisust ja rünnakust inimõigustele ja õigusriigile, mis mõlemad on ELi põhiväärtused;

| L. | arvestades, et Euroopa Komisjoni 2022. aasta juulis avaldatud õigusriigi olukorda käsitlevas 2022. aasta aruandes väljendatakse jätkuvat muret kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevuse rahastamise pärast soolise võrdõiguslikkuse ja LGBTIQ+ kogukonna liikmete õigustega seotud küsimustes ning verbaalsete rünnakute pärast inimõiguste kaitsjate vastu nendes valdkondades, samuti seoses rahaliste vahendite väljamaksmisega avaliku sektori toetuskavade kaudu, mis jätavad jätkuvalt välja nende küsimustega tegelevaid organisatsioone; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Komisjoni 2022. aasta juulis avaldatud õigusriigi olukorda käsitlevas 2022. aasta aruandes väljendatakse jätkuvat muret kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevuse rahastamise pärast soolise võrdõiguslikkuse ja LGBTIQ+ kogukonna liikmete õigustega seotud küsimustes ning verbaalsete rünnakute pärast inimõiguste kaitsjate vastu nendes valdkondades, samuti seoses rahaliste vahendite väljamaksmisega avaliku sektori toetuskavade kaudu, mis jätavad jätkuvalt välja nende küsimustega tegelevaid organisatsioone;

| M. | arvestades, et kuriteoohvrite õiguste direktiivis nõutakse, et vaenukuritegude ohvreid hinnataks individuaalselt ning et selles tehtaks kindlaks konkreetsed kaitse- ja toetusvajadused, näiteks seoses nende seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi või eneseväljendusega, ning määratletaks vaenukuritegude ohvrid eriti kaitsetute ohvritena; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kuriteoohvrite õiguste direktiivis nõutakse, et vaenukuritegude ohvreid hinnataks individuaalselt ning et selles tehtaks kindlaks konkreetsed kaitse- ja toetusvajadused, näiteks seoses nende seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi või eneseväljendusega, ning määratletaks vaenukuritegude ohvrid eriti kaitsetute ohvritena;

| N. | arvestades, et 2021. aasta detsembris avaldas komisjon nõukogu otsuse ettepaneku lisada vaenukõne ja -kuriteod ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 kodifitseeritud ELi kuritegude loetellu, mis nõuab nõukogu ühehäälset otsust; arvestades, et Ungari, Poola ja Tšehhi keelduvad endiselt sellele otsusele toetust andmast; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 2021. aasta detsembris avaldas komisjon nõukogu otsuse ettepaneku lisada vaenukõne ja -kuriteod ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 kodifitseeritud ELi kuritegude loetellu, mis nõuab nõukogu ühehäälset otsust; arvestades, et Ungari, Poola ja Tšehhi keelduvad endiselt sellele otsusele toetust andmast;

| O. | arvestades, et 2020. aastal märkis seksuaalse sättumuse ja soolise identiteediga tegelev ÜRO sõltumatu ekspert pandeemia kontekstis, et homo-, bi- ja transseksuaalide vastast vägivalda õhutav vaenukõne on sagenenud, ning nõudis tungivalt, et riigid kaitseksid LGBTIQ+ kogukonna liikmeid vägivalla ja diskrimineerimise eest ning võtaksid kuritegude toimepanijad vastutusele (16); arvestades, et 2019. aastal määratleti vaenukõnet käsitlevas ÜRO strateegias ja tegevuskavas vaenukõne ohuna demokraatlikele väärtustele, sotsiaalsele stabiilsusele ja rahule (17); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 2020. aastal märkis seksuaalse sättumuse ja soolise identiteediga tegelev ÜRO sõltumatu ekspert pandeemia kontekstis, et homo-, bi- ja transseksuaalide vastast vägivalda õhutav vaenukõne on sagenenud, ning nõudis tungivalt, et riigid kaitseksid LGBTIQ+ kogukonna liikmeid vägivalla ja diskrimineerimise eest ning võtaksid kuritegude toimepanijad vastutusele (16); arvestades, et 2019. aastal määratleti vaenukõnet käsitlevas ÜRO strateegias ja tegevuskavas vaenukõne ohuna demokraatlikele väärtustele, sotsiaalsele stabiilsusele ja rahule (17);

| 1. | mõistab kõige karmimalt hukka LGBTIQ+ kogukonna vastu suunatud argpüksliku terroriakti ning Matúš Horváthi ja Juraj Vankuliči mõrva Slovakkias; taunib seda ideoloogiliselt motiveeritud paremäärmuslikku rünnakut; avaldab siirast kaastunnet ohvrite perekondadele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnustab Slovakkia kodanikuühiskonna ja kodanike viivitamatut, ulatuslikku ja positiivset reageerimist mõrvadele, mida väljendasid meeleavaldused üle kogu riigi ja välismaal, ning väljendab solidaarsust LGBTIQ+ kogukonnaga riigis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab teravalt hukka igasuguse viha ja vägivalla, samuti igasuguse füüsilise või verbaalse rünnaku isikute vastu nende soo, seksuaalse sättumuse, sooidentiteedi või -väljenduse ja sootunnuste alusel nii Slovakkias kui ka ELis; tuletab meelde, et meie ühiskonnas ei ole kohta LGBTIQ+ kogukonna liikmete vihkamisele, rassismile ja diskrimineerimisele; palub komisjonil, Euroopa Ülemkogul ja nõukogul võtta kindel ja otsustav seisukoht vihkamise, vägivalla ja ebaõigluse vastu Euroopas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub, et Slovakkia valitsus ja Slovakkia Rahvuskogu näitaks üles tõelist pühendumust teha tihedas koostöös LGBTIQ+ kogukonnaga sisulisi edusamme, kaitsmaks LGBTIQ+ kogukonna liikmeid igasuguste vaenukuritegude ja homofoobia eest, ning võtaks LGBTIQ+ kogukonna liikmete inimõiguste rikkumiste vastu jõulise avaliku seisukoha; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab tungivalt, et Slovakkia ametivõimud võitleksid tulemuslikult LGBTIQ+ kogukonna liikmete vastu suunatud desinformatsioonikampaaniate vastu, ergutaksid meedias LGBTIQ+ kogukonna liikmete ning seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi või sooväljenduse ja sootunnustega seotud küsimuste faktilist, objektiivset ja professionaalset kajastamist ning uuriksid Slovakkias elavate LGBTIQ+ kogukonna liikmete vastu suunatud vaenukuritegusid ja vaenukõnet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab sügavat muret selle pärast, et Slovakkia LGBTIQ+ kogukonna vastu kasutatakse sageli solvavat, agressiivset ja homofoobset keelt, muu hulgas teevad seda Slovakkia Rahvuskogu ning valitsuse endised ja praegused liikmed, samuti mõned endised peaministrid; nõuab, et Slovakkias tehtaks lõpp ühiskonna edasisele polariseerumisele ja keeldutaks igasugusest koostööst paremäärmuslike jõududega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub Slovakkia valitsust ja Slovakkia Rahvuskogu üles kindlustama Slovakkias elavatele LGBTIQ+ kogukonna liikmetele põhiõiguste harta alusel võrdsed õigused, tagades kõigi õiguste austamise, eelkõige era- ja perekonnaelu, sealhulgas samasooliste paaride õigusliku tunnustamise; nõuab, et viidaks lõpule käimasolevad arutelud soo õigusliku tunnustamise reformi üle, järgides rahvusvahelisi ja Euroopa standardeid, ning et see reform kiiresti vastu võetaks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab sügavat muret diskrimineerimise pärast, mille all kannatavad Slovakkias vikerkaareperekonnad ja eriti nende lapsed, kes on jäetud ilma põhilistest inimõigustest vanemate või partnerite seksuaalse sättumuse, sooidentiteedi või -väljenduse või sootunnuste tõttu; kutsub valitsust üles seda diskrimineerimist kaotama ja kõrvaldama kõik takistused, millega LGBTIQ+ kogukonna liikmed ELis vaba liikumise põhiõiguse kasutamisel kokku puutuvad; nõuab tungivalt, et valitsus täidaks oma rahvusvahelisest ja Euroopa õigusest tulenevaid kohustusi ning tagaks kõigile inimestele põhiõigused; |
| --- | --- |

8.

| 9. | võtab teadmiseks ECRI riigipõhise järelevalvearuande Slovaki Vabariigi kohta; tuletab meelde, et ECRI esitas Slovakkia ametiasutustele mitu soovitust, näiteks soovitati töötada välja LGBTI kogukonna liikmeid käsitlev tegevuskava ja rakendada seda tihedas koostöös kodanikuühiskonnaga, võtta vastu uus tegevuskava rassismi, homofoobia ja transfoobia, eelkõige vaenukõne ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks, tagades, et internetiteenuse osutajad ja sotsiaalvõrgustike operaatorid eemaldaksid kiiresti ja süstemaatiliselt vaenukõne oma süsteemidest ja edastaksid tõendid õigusasutustele, ning vaadata läbi kriminaalkoodeks, tagamaks, et rassistlikud, homofoobsed või transfoobsed motiivid oleksid iga tavakuriteo puhul raskendavad asjaolud; toetab täielikult ECRI soovitusi ja kutsub Slovakkia ametiasutusi üles neid meetmeid viivitamata ellu viima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on sügavalt mures karistamatuse pärast, mille õhkkonnas LGBTIQ+ vastased rühmitused, eelkõige paremäärmuslikud rühmitused mõnes liikmesriigis tegutsevad, ning rõhutab, et see karistamatuse tunne on üks põhjusi, miks teatavate paremäärmuslike organisatsioonide vägivallaaktid murettekitavalt sagenevad ning vähemuste, sealhulgas LGBTIQ+ kogukonna ähvardamine hoogustub; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on sügavalt mures selle pärast, et nooremad põlvkonnad Euroopas ja mujal tunnevad üha vähem muret fašismi ajaloo pärast, sealhulgas LGBTIQ+ kogukonna liikmete, etniliste vähemuste ja juudi elanikkonna põlistunud vihkamise ja diskrimineerimise pärast; rõhutab, et ajalooteadlikkus on üks eeltingimusi selliste kuritegude toimumise ärahoidmiseks tulevikus ja see peab olema nooremate põlvkondade hariduse oluline osa; rõhutab, et ajaloo õppekavades tuleb eraldada rohkem mahtu eri ideoloogiate, nende vormide ja päritolu, sealhulgas fašismi objektiivseks ja faktiliseks õppimiseks, samuti tuleb õppida nende tagajärgi ja mõju tänapäeval; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toonitab, et vaenukõne ja vaenukuriteod on kogu ELis laialt levinud ja nende esinemine on viimastel aastatel sagenenud; rõhutab, et avaliku elu tegelaste, eelkõige poliitikute vaenukõnet tajutakse vihkamise seadustamisena selle toimepanijate poolt; peab vajalikuks võidelda vihkamist õhutavate, levitavate või edendavate väljendusvormide vastu, mis on vastuolus demokraatliku ja pluralistliku ühiskonna põhimõtetega; on mures, et paremäärmuslikelt, alternatiiv-parempoolsetelt ja ultrakonservatiivsetelt erakondadelt kostub üha enam LGBTIQ+-foobset retoorikat; kutsub ametiasutusi ja eelkõige kohalikke omavalitsusi üles aitama peatada sallimatuse vohamist, mis neid ja muud liiki rünnakuid ümbritseb; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on veendunud, et EL peaks algatama kampaaniaid LGBTIQ+ kogukonna vastaste narratiivide vastu, sealhulgas paremäärmusluse vastu ELi tasandil, ning töötama välja ja rahastama pikaajalisi programme, millega toetatakse kohalikke rohujuure tasandi organisatsioone ja kodanikualgatusi, et aidata suurendada elanikkonna vastuseisu paremäärmuslusele; kutsub komisjoni üles seadma desinformatsiooni vastu võideldes prioriteediks ka LGBTIQ+ vastaste narratiivide järelmeetmed; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub liikmesriike üles tegema rohkem selleks, et haridus edendaks kodanikuväärtusi, nagu aktsepteerimine, sallivus, mitmekesisus, võrdsus ja austus seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi ja sooväljenduse ning sootunnustega seotud küsimustes, näiteks korraldades süstemaatiliselt inimõigustealase hariduse ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid; rõhutab vajadust tegeleda äärmusluse algpõhjustega kohandatud ennetusmeetmete abil koostöös koolide ja perekondadega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mõistab teravalt hukka Euroopa valitsused, kes toetuvad paremäärmuslike ja muude LGBTIQ+-foobsete erakondade aktiivsele või passiivsele toetusele, et pääseda võimule ja seal püsida ning seadustada oma narratiive; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama kodanikuühiskonda Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et tugevdada demokraatiat, õigusriiki ja põhiõigusi, kuna neil on oluline roll, eriti nendes liikmesriikides, kus paremäärmuslik ideoloogia ja vaenukõne on suurenenud; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palub, et komisjon laiendaks õigusriigi olukorda käsitleva aastaaruande kohaldamisala, nii et see hõlmaks süstemaatiliselt põhiõigusi, sealhulgas LGBTIQ+ kogukonna õigusi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et liikmesriigid peavad võitlema LGBTIQ+ kogukonna liikmete vihkamise vastu kõigi võimalike vahenditega, sealhulgas rakendades Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitusi, milles kutsutakse liikmesriike üles tagama tulemuslikud kiired ja erapooletud uurimised ning selliste kuritegude toimepanijate vastutusele võtmine, tunnistama, et seksuaalse sättumuse või soolise identiteediga seotud kallutatust võib arvesse võtta raskendava asjaoluna, tagama, et ohvreid ja tunnistajaid julgustatakse vihast ajendatud juhtumitest teatama ning et õiguskaitsestruktuuridel on vajalikud teadmised ja oskused, et neid abistada; kutsub lisaks liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid, et võidelda vihkamise õhutamise vastu internetis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuletab meelde, et kohtuotsuste rakendamata jätmine tähendab õigusriigi õõnestamist; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks võimalikult kiiresti vastu otsuse ELi kuritegude loetelu laiendamise kohta, et lisada ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikesse 1 vaenukõne ja vaenukuriteod, ning nõuab tungivalt, et Ungari ja Poola lõpetaksid selle vastuvõtmise blokeerimise ning et Tšehhi kui praegune nõukogu eesistujariik astuks selles küsimuses edasisi samme ja jõuaks selles võimalikult kiiresti kokkuleppele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et igal liikmesriigil on individuaalne kohustus võidelda LGBTIQ+ kogukonna liikmete vastaste vaenukuritegude vastu ja tunnustab neid, kes on ühepoolselt otsustanud kaitse taset suurendada, tunnistades sõnaselgelt, et seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi ja sooväljenduse ning sootunnustega seotud motiivid on raskendavad asjaolud, ning kes on edendanud ohvrite toetamist, õigusspetsialistide koolitamist ja spetsiaalseid õiguskaitseteenuseid selliste kuritegude puhuks; julgustab kõiki liikmesriike vahetama selles küsimuses parimaid tavasid ja näitama eeskuju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et kuriteoohvrite õiguste direktiiv on kasulik vahend vihkamise ja vägivalla ohvrite abistamiseks; märgib murega, et LGBTIQ+ kogukonna ohvrid ei teata sageli kuritegudest õiguskaitseasutuste usaldusväärsuse või avatuse puudumise, koolitatud töötajate puudumise või kättemaksu kartuse tõttu, ning tunnistab, et usalduse suurendamiseks avaliku sektori asutuste vastu on võimalik rohkem ära teha; |
| --- | --- |

22.

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, nõukogule, komisjonile, Euroopa Regioonide Komiteele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Euroopa Nõukogule. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 57.

(2)  https://commission.europa.eu/system/files/2022-06/swd_2022_179_evaluation_rep_en.pdf

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52022SC0180

(4)  ELT C 395, 29.9.2021, lk 2.

(5)  ELT C 474, 24.11.2021, lk 140.

(6)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680a67955#_ ftnref1

(7)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016805cf40a

(8)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016809f9ba0#_ Toc2764960

(9)  https://rm.coe.int/ecri-general-policy-recommendation-no-15-on-combating-hate-speech/16808b5b01

(10)  https://rm.coe.int/ecri-6th-report-on-the-slovak-republic/1680a0a088

(11)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/pride-vs-indignity-political-manipulation-of-homophobia-and-transphobia-in-europe?inheritRedirect=true

(12)  Uuring – „Right-wing extremism in the EU“ (Paremäärmuslus ELis). Euroopa Parlament, sisepoliitika peadirektoraat, poliitikaosakond C – kodanike õigused ja põhiseadusküsimused, 20. mai 2022.

(13)  https://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-217701, 79.

(14)  https://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-207360, 95.

(15)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-200344, 129.

(16)  https://www.ohchr.org/en/statements/2020/10/statement-victor-madrigal-borloz-un-independent-expert-protection-against

(17)  https://www.un.org/en/genocideprevention/hate-speech-strategy.shtml

---

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/28

---

P9_TA(2022)0373

ÜRO kliimamuutuste konverents 2022 Egiptuses Sharm el Sheikhis (COP27)

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2022. aasta resolutsioon Egiptuses Sharm el Sheikhis toimuva 2022. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP27) kohta (2022/2673(RSP))

(2023/C 149/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle Kyoto protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle Kyoto protokolli,

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2015. aastal Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud kokkulepet (edaspidi „Pariisi kokkulepe“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2015. aastal Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud kokkulepet (edaspidi „Pariisi kokkulepe“),

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 26. istungjärku (COP26), Kyoto protokolli osaliste koosoleku 16. istungjärku (CMP16) ja Pariisi kokkuleppe osaliste koosolekuna toimiva konventsiooniosaliste konverentsi kolmandat istungjärku (CMA3), mis peeti 31. oktoobrist13. novembrini 2021 Ühendkuningriigis Glasgow’s, ning 13. novembril 2021 sõlmitud Glasgow’ kliimakokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 26. istungjärku (COP26), Kyoto protokolli osaliste koosoleku 16. istungjärku (CMP16) ja Pariisi kokkuleppe osaliste koosolekuna toimiva konventsiooniosaliste konverentsi kolmandat istungjärku (CMA3), mis peeti 31. oktoobrist13. novembrini 2021 Ühendkuningriigis Glasgow’s, ning 13. novembril 2021 sõlmitud Glasgow’ kliimakokkulepet,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni Ühendkuningriigis Glasgow’s toimuva 2021. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP26) kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni Ühendkuningriigis Glasgow’s toimuva 2021. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP26) kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (2),

| — | võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) eriaruannet globaalse soojenemise kohta 1,5 oC võrra, selle eriaruannet kliimamuutuste ja maa kohta, eriaruannet ookeani ja krüosfääri kohta muutuvas kliimas ning kuuendat hindamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) eriaruannet globaalse soojenemise kohta 1,5 oC võrra, selle eriaruannet kliimamuutuste ja maa kohta, eriaruannet ookeani ja krüosfääri kohta muutuvas kliimas ning kuuendat hindamisaruannet,

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni kliimamuutustega kohanemist käsitleva ELi strateegia kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni kliimamuutustega kohanemist käsitleva ELi strateegia kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. aprilli 2022. aasta otsust (EL) 2022/591, mis käsitleb Euroopa Liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2030 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. aprilli 2022. aasta otsust (EL) 2022/591, mis käsitleb Euroopa Liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2030 (4),

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni rohelisemate linnade Euroopa aasta 2022 kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni rohelisemate linnade Euroopa aasta 2022 kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrusi (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (edaspidi „Euroopa kliimamäärus“) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrusi (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (edaspidi „Euroopa kliimamäärus“) (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi rolli kohta maailma metsade kaitsmisel ja taastamisel (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi rolli kohta maailma metsade kaitsmisel ja taastamisel (8),

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni 17. septembri 2021. aasta koondaruannet riiklikult kindlaksmääratud panuste kohta Pariisi kokkuleppe alusel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni 17. septembri 2021. aasta koondaruannet riiklikult kindlaksmääratud panuste kohta Pariisi kokkuleppe alusel,

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) 26. oktoobri 2021. aasta heitkoguste vähendamise vajakajäävuse aruannet 2021. aasta kohta pealkirjaga „The Heat Is On“, 1. novembri 2021. aasta kohanemiserinevuste aruannet 2021. aasta kohta pealkirjaga „The Gathering Storm“ ja 20. oktoobri 2021. aasta aruannet fossiilkütuste tootmise erinevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) 26. oktoobri 2021. aasta heitkoguste vähendamise vajakajäävuse aruannet 2021. aasta kohta pealkirjaga „The Heat Is On“, 1. novembri 2021. aasta kohanemiserinevuste aruannet 2021. aasta kohta pealkirjaga „The Gathering Storm“ ja 20. oktoobri 2021. aasta aruannet fossiilkütuste tootmise erinevuse kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) 2022. aasta märtsi juhtaruannet „Global Energy Review: CO2 Emissions in 2021“ (Ülemaailmne energiaülevaade: CO2 heitkogused 2021. aastal), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) 2022. aasta märtsi juhtaruannet „Global Energy Review: CO2 Emissions in 2021“ (Ülemaailmne energiaülevaade: CO2 heitkogused 2021. aastal),

| — | võttes arvesse IEA 2021. aasta mai aruannet „Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector“ (CO2-neutraalsus aastaks 2050. Ülemaailmse energiasektori tegevuskava) ja 2020. aasta energiatehnoloogia väljavaadete aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse IEA 2021. aasta mai aruannet „Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector“ (CO2-neutraalsus aastaks 2050. Ülemaailmse energiasektori tegevuskava) ja 2020. aasta energiatehnoloogia väljavaadete aruannet,

| — | võttes arvesse ÜRO metsandusfoorumi sekretariaadi 2021. aasta aruannet ülemaailmsete metsanduseesmärkide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO metsandusfoorumi sekretariaadi 2021. aasta aruannet ülemaailmsete metsanduseesmärkide kohta,

| — | võttes arvesse kahju ja kahjustusi käsitlevat Santiago võrgustikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kahju ja kahjustusi käsitlevat Santiago võrgustikku,

| — | võttes arvesse Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikku 2015–2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikku 2015–2030,

| — | võttes arvesse Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni (WMO) 2021. aasta aprilli aruannet maailma kliima olukorra kohta 2020. aastal ja 2022. aasta mai aruannet maailma kliima olukorra kohta 2021. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni (WMO) 2021. aasta aprilli aruannet maailma kliima olukorra kohta 2020. aastal ja 2022. aasta mai aruannet maailma kliima olukorra kohta 2021. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO katastroofiohu vähendamise ameti (UNDRR) 2022. aasta katastroofiohu vähendamist käsitlevat ülemaailmset hindamisaruannet (GAR2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO katastroofiohu vähendamise ameti (UNDRR) 2022. aasta katastroofiohu vähendamist käsitlevat ülemaailmset hindamisaruannet (GAR2022),

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alalise rahanduskomitee esimest aruannet (2021) vajaduste kindlaksmääramise kohta arengumaadest osaliste puhul seoses konventsiooni ja Pariisi kokkuleppe rakendamisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alalise rahanduskomitee esimest aruannet (2021) vajaduste kindlaksmääramise kohta arengumaadest osaliste puhul seoses konventsiooni ja Pariisi kokkuleppe rakendamisega,

| — | võttes arvesse valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) 31. mai 2019. aasta elurikkuse ja ökosüsteemi teenuste ülemaailmset hindamisaruannet ning 29. oktoobri 2020. aasta seminari aruannet elurikkuse ja pandeemiate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) 31. mai 2019. aasta elurikkuse ja ökosüsteemi teenuste ülemaailmset hindamisaruannet ning 29. oktoobri 2020. aasta seminari aruannet elurikkuse ja pandeemiate kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 21. veebruari 2022. aasta järeldusi ELi kliimadiplomaatia kohta: Glasgow’ tulemuste rakendamise kiirendamine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. veebruari 2022. aasta järeldusi ELi kliimadiplomaatia kohta: Glasgow’ tulemuste rakendamise kiirendamine,

| — | võttes arvesse oma 28. aprilli 2021. aasta resolutsiooni mullakaitse kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. aprilli 2021. aasta resolutsiooni mullakaitse kohta (9),

| — | võttes arvesse ÜRO naiste staatuse komisjoni (CSW66) 2022. aastal kokku lepitud järeldusi soolise võrdõiguslikkuse saavutamise ning kõigi naiste ja tütarlaste võimestamise kohta kliimamuutuste, keskkonna- ja katastroofiohu vähendamise poliitika ja programmide kontekstis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO naiste staatuse komisjoni (CSW66) 2022. aastal kokku lepitud järeldusi soolise võrdõiguslikkuse saavutamise ning kõigi naiste ja tütarlaste võimestamise kohta kliimamuutuste, keskkonna- ja katastroofiohu vähendamise poliitika ja programmide kontekstis,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020)0098),

| — | võttes arvesse nõukogu 4. oktoobri 2022. aasta järeldusi kliimamuutustega seotud rahastamise kohta, pidades silmas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 27. istungjärku (COP 27) 6.–18. novembril 2022 Sharm el Sheikhis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 4. oktoobri 2022. aasta järeldusi kliimamuutustega seotud rahastamise kohta, pidades silmas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 27. istungjärku (COP 27) 6.–18. novembril 2022 Sharm el Sheikhis,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta järeldusi vee kohta ELi välistegevuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta järeldusi vee kohta ELi välistegevuses,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. veebruari 2021. aasta teatist „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“ (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. veebruari 2021. aasta teatist „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“ (COM(2021)0082),

| — | võttes arvesse UNEPi 18. veebruari 2021. aasta aruannet „Making Peace with Nature: a scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies“ (Loodusega rahu sõlmimine: teaduslik kava kliimamuutuste, elurikkuse ja reostusega seotud hädaolukordade lahendamiseks), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNEPi 18. veebruari 2021. aasta aruannet „Making Peace with Nature: a scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies“ (Loodusega rahu sõlmimine: teaduslik kava kliimamuutuste, elurikkuse ja reostusega seotud hädaolukordade lahendamiseks),

| — | võttes arvesse UNEPi 6. mai 2021. aasta aruannet „Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions“ (Ülemaailmne metaaniheite hindamine: metaaniheite vähendamise kasu ja kulu), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNEPi 6. mai 2021. aasta aruannet „Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions“ (Ülemaailmne metaaniheite hindamine: metaaniheite vähendamise kasu ja kulu),

| — | võttes arvesse oma 23. juuni 2022. aasta resolutsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamise ja rakendamise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuni 2022. aasta resolutsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamise ja rakendamise kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030: toome looduse oma ellu tagasi (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030: toome looduse oma ellu tagasi (11),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist metaaniheite vähendamise ELi strateegia kohta (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist metaaniheite vähendamise ELi strateegia kohta (COM(2020)0663),

| — | võttes arvesse IPBESi ja IPCC 10. juuni 2021. aasta kaastoetatud seminari aruannet elurikkuse ja kliimamuutuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse IPBESi ja IPCC 10. juuni 2021. aasta kaastoetatud seminari aruannet elurikkuse ja kliimamuutuste kohta,

| — | võttes arvesse komisjonile ja nõukogule Egiptuses Sharm el Sheikhis toimuva 2022. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP27) kohta esitatud küsimusi (O-000041/2022 – B9-0027/2022 ja O-000042/2022 – B9-0028/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile ja nõukogule Egiptuses Sharm el Sheikhis toimuva 2022. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP27) kohta esitatud küsimusi (O-000041/2022 – B9-0027/2022 ja O-000042/2022 – B9-0028/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Pariisi kokkulepe jõustus 4. novembril 2016; arvestades, et 2022. aasta septembriks oli 197st ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalisest 193 andnud ÜRO-le hoiule oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Pariisi kokkulepe jõustus 4. novembril 2016; arvestades, et 2022. aasta septembriks oli 197st ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalisest 193 andnud ÜRO-le hoiule oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja;

| B. | arvestades, et ÜRO on välja kuulutanud kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra ning võtnud kohustuseks kiiresti ja sihipäraselt tegutseda, et selle ohu vastu võidelda ja see peatada, enne kui on liiga hilja; arvestades, et elurikkuse kadumine ja kliimamuutused on üksteisega seotud ja võimendavad üksteist, ohustades võrdsel määral elu meie planeedil, ning seetõttu tuleks mõlema probleemiga kiiresti ja korraga tegeleda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO on välja kuulutanud kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra ning võtnud kohustuseks kiiresti ja sihipäraselt tegutseda, et selle ohu vastu võidelda ja see peatada, enne kui on liiga hilja; arvestades, et elurikkuse kadumine ja kliimamuutused on üksteisega seotud ja võimendavad üksteist, ohustades võrdsel määral elu meie planeedil, ning seetõttu tuleks mõlema probleemiga kiiresti ja korraga tegeleda;

| C. | arvestades, et 17. detsembril 2020 esitasid EL ja selle liikmesriigid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile oma ajakohastatud, riiklikult kindlaksmääratud panuse, mis kohustab ELi täitma siduvat eesmärki vähendada liidus kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega ilma rahvusvaheliste ühikute panuseta; arvestades, et see eesmärk sätestati liidu õiguses määrusega (EL) 2021/1119; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 17. detsembril 2020 esitasid EL ja selle liikmesriigid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile oma ajakohastatud, riiklikult kindlaksmääratud panuse, mis kohustab ELi täitma siduvat eesmärki vähendada liidus kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega ilma rahvusvaheliste ühikute panuseta; arvestades, et see eesmärk sätestati liidu õiguses määrusega (EL) 2021/1119;

| D. | arvestades, et UNEPi 2021. aasta heitkoguste vähendamise vajakajäävuse aruande kohaselt ei ole Pariisi kokkuleppe osaliste seni võetud kohustused selle ühise eesmärgi saavutamiseks piisavad ning toovad sajandi lõpuks kaasa ülemaailmse temperatuuri tõusu 2,7 oC võrra, mis näitab samuti, et maailm on Pariisi kokkuleppe eesmärkide täitmisest endiselt ohtlikult palju maha jäänud; arvestades, et looduslikud sõltuvustsüklid võivad üleilmset soojenemist veelgi süvendada; arvestades, et sagedasemad kuumalained, põuad ja üleujutused ületavad juba taimede ja loomade taluvusläve, põhjustades näiteks puude ja korallide massilist suremust; arvestades, et need äärmuslikud ilmastikunähtused leiavad aset samaaegselt, põhjustades kumulatiivset mõju, millega on üha raskem toime tulla (12); arvestades, et paljudes riiklikes kliimakavades viivitatakse meetmete võtmisega kuni 2030. aastani ning et paljud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised ei ole veel võtnud piisavaid meetmeid, et üldse liikudagi oma riiklikult kindlaksmääratud panuste saavutamise suunas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et UNEPi 2021. aasta heitkoguste vähendamise vajakajäävuse aruande kohaselt ei ole Pariisi kokkuleppe osaliste seni võetud kohustused selle ühise eesmärgi saavutamiseks piisavad ning toovad sajandi lõpuks kaasa ülemaailmse temperatuuri tõusu 2,7 oC võrra, mis näitab samuti, et maailm on Pariisi kokkuleppe eesmärkide täitmisest endiselt ohtlikult palju maha jäänud; arvestades, et looduslikud sõltuvustsüklid võivad üleilmset soojenemist veelgi süvendada; arvestades, et sagedasemad kuumalained, põuad ja üleujutused ületavad juba taimede ja loomade taluvusläve, põhjustades näiteks puude ja korallide massilist suremust; arvestades, et need äärmuslikud ilmastikunähtused leiavad aset samaaegselt, põhjustades kumulatiivset mõju, millega on üha raskem toime tulla (12); arvestades, et paljudes riiklikes kliimakavades viivitatakse meetmete võtmisega kuni 2030. aastani ning et paljud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised ei ole veel võtnud piisavaid meetmeid, et üldse liikudagi oma riiklikult kindlaksmääratud panuste saavutamise suunas;

| E. | arvestades, et IPCC kuuenda hindamisaruande kohaselt on soojenemise piiramiseks 1,5 oC-ga (ilma selle ületamiseta) vaja saavutada ülemaailmne kasvuhoonegaaside heitkoguste maksimumtase hiljemalt enne 2025. aastat ja seda tuleb 2030. aastaks vähendada 43 % võrreldes 2019. aasta tasemega ning samal ajal tuleks ka metaaniheidet vähendada umbes kolmandiku võrra; arvestades, et isegi optimistlik stsenaarium, mille kohaselt maailma keskmine temperatuur ei tõuseks rohkem kui 1,5 oC, avaldaks pöördumatut kahjulikku mõju inim- ja ökosüsteemidele ning ületaks oluliselt nende kohanemisvõimet ja vähendaks seda, põhjustades seega kahjusid ja kahjustusi; arvestades, et Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni andmetel on praegu oht, et peaaegu 50 % tõenäosusega ületatakse aastatel 2022–2026 ajutiselt 1,5 oC; arvestades, et maailmamajanduse taastumine COVID-19 kriisist ei ole IEA hinnangul olnud soovitud määral kestlik; arvestades, et ülemaailmse CO2 heite suurenemine 2021. aastal rohkem kui 2 miljardi tonni võrra oli absoluutarvudes suurim aastane kasv ajaloos ja ületas tunduvalt eelnenud aasta pandeemiast tingitud heitkoguste vähenemise, mis tulenes majandustegevuse vähenemisest; arvestades, et kivisüsi moodustas 2021. aastal üle 40 % ülemaailmse CO2 heite üldisest suurenemisest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et IPCC kuuenda hindamisaruande kohaselt on soojenemise piiramiseks 1,5 oC-ga (ilma selle ületamiseta) vaja saavutada ülemaailmne kasvuhoonegaaside heitkoguste maksimumtase hiljemalt enne 2025. aastat ja seda tuleb 2030. aastaks vähendada 43 % võrreldes 2019. aasta tasemega ning samal ajal tuleks ka metaaniheidet vähendada umbes kolmandiku võrra; arvestades, et isegi optimistlik stsenaarium, mille kohaselt maailma keskmine temperatuur ei tõuseks rohkem kui 1,5 oC, avaldaks pöördumatut kahjulikku mõju inim- ja ökosüsteemidele ning ületaks oluliselt nende kohanemisvõimet ja vähendaks seda, põhjustades seega kahjusid ja kahjustusi; arvestades, et Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni andmetel on praegu oht, et peaaegu 50 % tõenäosusega ületatakse aastatel 2022–2026 ajutiselt 1,5 oC; arvestades, et maailmamajanduse taastumine COVID-19 kriisist ei ole IEA hinnangul olnud soovitud määral kestlik; arvestades, et ülemaailmse CO2 heite suurenemine 2021. aastal rohkem kui 2 miljardi tonni võrra oli absoluutarvudes suurim aastane kasv ajaloos ja ületas tunduvalt eelnenud aasta pandeemiast tingitud heitkoguste vähenemise, mis tulenes majandustegevuse vähenemisest; arvestades, et kivisüsi moodustas 2021. aastal üle 40 % ülemaailmse CO2 heite üldisest suurenemisest;

| F. | arvestades, et suurem osa sünteetilistest lämmastikväetistest pärinevatest heitkogustest tekib pärast nende pinnasele laotamist ja satub atmosfääri dilämmastikoksiidina (N2O), mis on püsiv kasvuhoonegaas, mille globaalse soojendamise potentsiaal on 265 korda suurem kui CO2-l, ning arvestades, et sünteetiliste lämmastikväetiste tootmine moodustas 35,2 % sünteetiliste lämmastikväetistega seotud koguheitest, samas kui heide põllult moodustas 62,4 % ja transport andis ülejäänud 2,4 %; arvestades, et neli suurimat heite tekitajat (Hiina, India, USA ja EL) tekitasid ühiselt 63 % koguheitest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et suurem osa sünteetilistest lämmastikväetistest pärinevatest heitkogustest tekib pärast nende pinnasele laotamist ja satub atmosfääri dilämmastikoksiidina (N2O), mis on püsiv kasvuhoonegaas, mille globaalse soojendamise potentsiaal on 265 korda suurem kui CO2-l, ning arvestades, et sünteetiliste lämmastikväetiste tootmine moodustas 35,2 % sünteetiliste lämmastikväetistega seotud koguheitest, samas kui heide põllult moodustas 62,4 % ja transport andis ülejäänud 2,4 %; arvestades, et neli suurimat heite tekitajat (Hiina, India, USA ja EL) tekitasid ühiselt 63 % koguheitest;

| G. | arvestades, et IEA energiatehnoloogia väljavaadete aruande kohaselt on netonullheite saavutamiseks vaja märkimisväärselt kiirendada puhaste tehnoloogiate arendamist ja kasutuselevõttu; arvestades, et pool 2050. aastaks nullheiteni jõudmiseks vajalikust CO2 heite vähendamisest tuleb praegu laboris arendamisel olevatest või tutvustamisetapis olevatest tehnoloogiatest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et IEA energiatehnoloogia väljavaadete aruande kohaselt on netonullheite saavutamiseks vaja märkimisväärselt kiirendada puhaste tehnoloogiate arendamist ja kasutuselevõttu; arvestades, et pool 2050. aastaks nullheiteni jõudmiseks vajalikust CO2 heite vähendamisest tuleb praegu laboris arendamisel olevatest või tutvustamisetapis olevatest tehnoloogiatest;

| H. | arvestades, et energiakriis on toonud tähelepanu keskmesse energiajulgeoleku ning vajaduse vähendada energianõudlust ja mitmekesistada energiasüsteemi, mis suurendab nõudlust olemasolevate ja peagi kättesaadavate lahenduste järele taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas; arvestades, et Venemaa ebaseaduslik sõjaline sissetung Ukrainasse ja selle tagajärjed on muutnud veelgi pakilisemaks vajaduse ülemaailmse energiasüsteemi kiire ümberkujundamise järele; arvestades, et liigne tuginemine fossiilkütustele ja ülemaailmsete energiaturgude ebastabiilsus rõhutavad vajadust seada nii Euroopas kui ka kogu maailmas prioriteediks investeeringud energiatõhususse ja -sõltumatusesse, dekarboniseerimisse, energia pikaajalisse salvestamisse, uuendusliku puhta tehnoloogia kasutuselevõttu, taastuvenergiasse, tarkvõrkude lahendustesse ja heitevabadesse kestlikesse tehnoloogiatesse ning töötada välja sotsiaal-majanduslik mudel, mis on kooskõlas tervisliku keskkonnaga tulevaste põlvkondade jaoks ja arvestab planeedi võimalustega; arvestades, et toetada tuleks innovatsiooni ja uute keskkonnahoidlike tehnoloogiate arendamist soodustavaid teadusuuringuid, kuna need võivad mängida rolli kliimamuutuste leevendamisel ning kestliku majanduskasvu ja ELi konkurentsivõime tagamisel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et energiakriis on toonud tähelepanu keskmesse energiajulgeoleku ning vajaduse vähendada energianõudlust ja mitmekesistada energiasüsteemi, mis suurendab nõudlust olemasolevate ja peagi kättesaadavate lahenduste järele taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas; arvestades, et Venemaa ebaseaduslik sõjaline sissetung Ukrainasse ja selle tagajärjed on muutnud veelgi pakilisemaks vajaduse ülemaailmse energiasüsteemi kiire ümberkujundamise järele; arvestades, et liigne tuginemine fossiilkütustele ja ülemaailmsete energiaturgude ebastabiilsus rõhutavad vajadust seada nii Euroopas kui ka kogu maailmas prioriteediks investeeringud energiatõhususse ja -sõltumatusesse, dekarboniseerimisse, energia pikaajalisse salvestamisse, uuendusliku puhta tehnoloogia kasutuselevõttu, taastuvenergiasse, tarkvõrkude lahendustesse ja heitevabadesse kestlikesse tehnoloogiatesse ning töötada välja sotsiaal-majanduslik mudel, mis on kooskõlas tervisliku keskkonnaga tulevaste põlvkondade jaoks ja arvestab planeedi võimalustega; arvestades, et toetada tuleks innovatsiooni ja uute keskkonnahoidlike tehnoloogiate arendamist soodustavaid teadusuuringuid, kuna need võivad mängida rolli kliimamuutuste leevendamisel ning kestliku majanduskasvu ja ELi konkurentsivõime tagamisel;

| I. | arvestades, et IPCC on tungivalt nõudnud, et maailm hoiaks globaalse soojenemise alla 1,5 oC, kuid 2020. aastal oli soojenemine juba ligikaudu 1,2 oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega; arvestades, et IPCC hinnangul on inimmõju ühemõtteliselt soojendanud atmosfääri, ookeani ja maismaad ning inimtegevusest tingitud kliimamuutuste mõju avaldub ekstreemsete ilmastikunähtuste, sealhulgas kuumalainete, põudade, üleujutuste, talviste tormide, orkaanide ning metsa- ja maastikutulekahjude sagenemises; arvestades, et aastatel 2000–2019 tabasid ainuüksi üleujutused, põuad ja tormid peaaegu 4 miljardit inimest kogu maailmas ning nõudsid üle 300 000 inimelu; arvestades, et nende äärmuslike sündmuste esinemissagedus on alates aastatest 1980–1999 drastiliselt muutunud, kusjuures üleujutuste sagedus on suurenenud 134 %, tormide sagedus 40 % ja põudade sagedus 29 % (13); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et IPCC on tungivalt nõudnud, et maailm hoiaks globaalse soojenemise alla 1,5 oC, kuid 2020. aastal oli soojenemine juba ligikaudu 1,2 oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega; arvestades, et IPCC hinnangul on inimmõju ühemõtteliselt soojendanud atmosfääri, ookeani ja maismaad ning inimtegevusest tingitud kliimamuutuste mõju avaldub ekstreemsete ilmastikunähtuste, sealhulgas kuumalainete, põudade, üleujutuste, talviste tormide, orkaanide ning metsa- ja maastikutulekahjude sagenemises; arvestades, et aastatel 2000–2019 tabasid ainuüksi üleujutused, põuad ja tormid peaaegu 4 miljardit inimest kogu maailmas ning nõudsid üle 300 000 inimelu; arvestades, et nende äärmuslike sündmuste esinemissagedus on alates aastatest 1980–1999 drastiliselt muutunud, kusjuures üleujutuste sagedus on suurenenud 134 %, tormide sagedus 40 % ja põudade sagedus 29 % (13);

| J. | arvestades, et tervise-, keskkonna- ja kliimakriiside vahel on teaduslikult tõestatud seosed; arvestades, et äärmuslikud ilmastikunähtused, elurikkuse vähenemine, mulla degradeerumine ja veepuudus sunnivad inimesi elukohta vahetama ja avaldavad tõsist mõju nende tervisele; arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel on kliimamuutused inimkonna suurim terviseoht ja see põhjustab aastatel 2030–2050 (14) ligikaudu 250 000 täiendavat surmajuhtumit aastas; arvestades, et õhusaaste põhjustab maailmas ligikaudu 7 miljoni inimese enneaegse surma, ning arvestades, et otsese tervisekahju, sealhulgas vaimse tervisega seotud kulud suurenevad 2030. aastaks hinnanguliselt 2–4 miljardi USA dollarini aastas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tervise-, keskkonna- ja kliimakriiside vahel on teaduslikult tõestatud seosed; arvestades, et äärmuslikud ilmastikunähtused, elurikkuse vähenemine, mulla degradeerumine ja veepuudus sunnivad inimesi elukohta vahetama ja avaldavad tõsist mõju nende tervisele; arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel on kliimamuutused inimkonna suurim terviseoht ja see põhjustab aastatel 2030–2050 (14) ligikaudu 250 000 täiendavat surmajuhtumit aastas; arvestades, et õhusaaste põhjustab maailmas ligikaudu 7 miljoni inimese enneaegse surma, ning arvestades, et otsese tervisekahju, sealhulgas vaimse tervisega seotud kulud suurenevad 2030. aastaks hinnanguliselt 2–4 miljardi USA dollarini aastas;

| K. | arvestades, et UNDRRi ülemaailmsest hindamisaruandest (GAR 2022) nähtub, et viimase kahe aastakümne jooksul on igal aastal aset leidnud 350–500 keskmise suurusega või ulatuslikku katastroofi ning prognoositakse, et 2030. aastaks jõuab katastroofsete sündmuste arv aastas 560ni, st 1,5 katastroofini päevas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et UNDRRi ülemaailmsest hindamisaruandest (GAR 2022) nähtub, et viimase kahe aastakümne jooksul on igal aastal aset leidnud 350–500 keskmise suurusega või ulatuslikku katastroofi ning prognoositakse, et 2030. aastaks jõuab katastroofsete sündmuste arv aastas 560ni, st 1,5 katastroofini päevas;

| L. | arvestades, et kliimamuutused on peamine keskkonnaseisundi halvenemise põhjustaja, millel on negatiivne mõju toidu ja veega kindlustatusele, loodusvaradele juurdepääsule ja inimeste tervisele; arvestades, et veenappus, üleujutused ja põuad on Euroopas peamised riskid ning veepuudus mõjutab ahel- ja ülekanduva mõju kaudu mitmeid sektoreid kogu ELis; arvestades, et peamine kohanemisvõimalus on veekasutuse tõhususe parandamine; arvestades, et Euroopas ja mujal tuleks vastupidava ja keskkonnahoidliku ühiskonna tagamiseks võtta kasutusele digilahendused; arvestades, et kõik sidusrühmad ja sektorid tuleks kaasata veesäästliku ühiskonna saavutamisse, tegeledes samaaegselt kliimamuutustega kohanemise, toidu ja veega kindlustatuse, elurikkuse kaitse ning ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega; arvestades, et EL ja liikmesriigid peaksid seda lähenemisviisi arendama ka Euroopa naabruspoliitika, ELi välistegevuse ja ÜRO tegevuskavade kaudu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kliimamuutused on peamine keskkonnaseisundi halvenemise põhjustaja, millel on negatiivne mõju toidu ja veega kindlustatusele, loodusvaradele juurdepääsule ja inimeste tervisele; arvestades, et veenappus, üleujutused ja põuad on Euroopas peamised riskid ning veepuudus mõjutab ahel- ja ülekanduva mõju kaudu mitmeid sektoreid kogu ELis; arvestades, et peamine kohanemisvõimalus on veekasutuse tõhususe parandamine; arvestades, et Euroopas ja mujal tuleks vastupidava ja keskkonnahoidliku ühiskonna tagamiseks võtta kasutusele digilahendused; arvestades, et kõik sidusrühmad ja sektorid tuleks kaasata veesäästliku ühiskonna saavutamisse, tegeledes samaaegselt kliimamuutustega kohanemise, toidu ja veega kindlustatuse, elurikkuse kaitse ning ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega; arvestades, et EL ja liikmesriigid peaksid seda lähenemisviisi arendama ka Euroopa naabruspoliitika, ELi välistegevuse ja ÜRO tegevuskavade kaudu;

| M. | arvestades, et kliimaga seotud ohud tervisele, elatusvahenditele, toiduga kindlustatusele, veevarustusele ja majanduskasvule on 2o C globaalse soojenemise korral prognooside kohaselt tunduvalt suuremad; arvestades, et globaalse soojenemise piiramine 1,5o C-ga võrreldes 2o C-ga vähendab prognooside kohaselt mõju maismaa-, magevee- ja rannikuökosüsteemidele ning jätab inimestele suuremas osas alles nende teenistuse; arvestades, et seetõttu on hädavajalik püüda jätkuvalt piirata temperatuuri tõusu 1,5 oC-ni võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kliimaga seotud ohud tervisele, elatusvahenditele, toiduga kindlustatusele, veevarustusele ja majanduskasvule on 2o C globaalse soojenemise korral prognooside kohaselt tunduvalt suuremad; arvestades, et globaalse soojenemise piiramine 1,5o C-ga võrreldes 2o C-ga vähendab prognooside kohaselt mõju maismaa-, magevee- ja rannikuökosüsteemidele ning jätab inimestele suuremas osas alles nende teenistuse; arvestades, et seetõttu on hädavajalik püüda jätkuvalt piirata temperatuuri tõusu 1,5 oC-ni võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega;

| N. | arvestades, et Pariisi kokkuleppe preambulis tunnistatakse „kõikide ökosüsteemide, sealhulgas ookeanide terviklikkuse tagamise olulisust“ ning arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni artikli 4 lõike 1 punktis d rõhutatakse, et selle osalised peavad aitama kaasa kõikide kasvuhoonegaaside reservuaaride ja neeldajate, kaasa arvatud nii biomassi, metsade ja ookeanide kui ka teiste maismaa, rannikualade ja mere ökosüsteemide kestlikule majandamisele, kaitsele ja suurendamisele; arvestades, et IPBESi elurikkuse ja ökosüsteemi teenuste ülemaailmses hindamisaruandes rõhutatakse, et looduse kestlik kasutamine on hädavajalik, et inimtegevusest tulenevate ohtlike kliimasüsteemi häiretega kohaneda ja neid leevendada; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Pariisi kokkuleppe preambulis tunnistatakse „kõikide ökosüsteemide, sealhulgas ookeanide terviklikkuse tagamise olulisust“ ning arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni artikli 4 lõike 1 punktis d rõhutatakse, et selle osalised peavad aitama kaasa kõikide kasvuhoonegaaside reservuaaride ja neeldajate, kaasa arvatud nii biomassi, metsade ja ookeanide kui ka teiste maismaa, rannikualade ja mere ökosüsteemide kestlikule majandamisele, kaitsele ja suurendamisele; arvestades, et IPBESi elurikkuse ja ökosüsteemi teenuste ülemaailmses hindamisaruandes rõhutatakse, et looduse kestlik kasutamine on hädavajalik, et inimtegevusest tulenevate ohtlike kliimasüsteemi häiretega kohaneda ja neid leevendada;

| O. | arvestades, et ookeanide kaitse on väga tähtis seoses nende rolliga kliimasüsteemis, nagu loodusliku ja inimtekkelise CO2 ja soojuse omastamine ja ümberjaotamine ning ökosüsteemi toetamine; arvestades, et IPCC 2019. aasta eriaruanne ookeanide ja krüosfääri kohta muutuvas kliimas näitab, et alates 1970. aastast on ookeanid järk-järgult soojenenud ja neelanud rohkem kui 90 % kliimasüsteemi liigsest soojusest; arvestades, et ookeani soojenemine mõjutab rannikuökosüsteeme, tuues kaasa intensiivsemad kuumalained merealadel, hapestumise, hapnikukao, soolase vee sissetungi ja meretaseme tõusu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ookeanide kaitse on väga tähtis seoses nende rolliga kliimasüsteemis, nagu loodusliku ja inimtekkelise CO2 ja soojuse omastamine ja ümberjaotamine ning ökosüsteemi toetamine; arvestades, et IPCC 2019. aasta eriaruanne ookeanide ja krüosfääri kohta muutuvas kliimas näitab, et alates 1970. aastast on ookeanid järk-järgult soojenenud ja neelanud rohkem kui 90 % kliimasüsteemi liigsest soojusest; arvestades, et ookeani soojenemine mõjutab rannikuökosüsteeme, tuues kaasa intensiivsemad kuumalained merealadel, hapestumise, hapnikukao, soolase vee sissetungi ja meretaseme tõusu;

| P. | arvestades, et Glasgow’ kliimakokkuleppes tunnistatakse kokkuleppe osaliste hulka mittekuuluvate sidusrühmade, sealhulgas kodanikuühiskonna, põlisrahvaste, kohalike kogukondade, noorte, laste, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning muude sidusrühmade olulist rolli Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisel ning rõhutatakse tungivat vajadust mitmetasandilise ja koostööpõhise tegevuse järele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Glasgow’ kliimakokkuleppes tunnistatakse kokkuleppe osaliste hulka mittekuuluvate sidusrühmade, sealhulgas kodanikuühiskonna, põlisrahvaste, kohalike kogukondade, noorte, laste, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning muude sidusrühmade olulist rolli Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisel ning rõhutatakse tungivat vajadust mitmetasandilise ja koostööpõhise tegevuse järele;

| Q. | arvestades, et kliimamuutused seavad otseselt või kaudselt ohtu inimõiguste (sh õigus elule, veele ja kanalisatsioonile, toidule, tervishoiule ja eluasemele) täieliku kasutamise; arvestades, et inimeste suutlikkus kliimamuutustega kohaneda on lahutamatult seotud nende juurdepääsuga põhilistele inimõigustele ja sellega, kui terved on ökosüsteemid, millest sõltuvad nende elatis ja heaolu; arvestades, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni andmetel võib kliimamuutuste mõju tõttu olla sunnitud rändama üle 200 miljoni inimese; arvestades, et kliimaga seotud siserände ulatus on suurim vaeseimates ja kliima suhtes kõige tundlikumates piirkondades; arvestades, et ülemaailmsed meetmed kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks võivad 2050. aastaks märkimisväärselt (st kuni 80 % võrra) aeglustada piirkonnasiseste kliimapõgenike arvu kasvu (15); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kliimamuutused seavad otseselt või kaudselt ohtu inimõiguste (sh õigus elule, veele ja kanalisatsioonile, toidule, tervishoiule ja eluasemele) täieliku kasutamise; arvestades, et inimeste suutlikkus kliimamuutustega kohaneda on lahutamatult seotud nende juurdepääsuga põhilistele inimõigustele ja sellega, kui terved on ökosüsteemid, millest sõltuvad nende elatis ja heaolu; arvestades, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni andmetel võib kliimamuutuste mõju tõttu olla sunnitud rändama üle 200 miljoni inimese; arvestades, et kliimaga seotud siserände ulatus on suurim vaeseimates ja kliima suhtes kõige tundlikumates piirkondades; arvestades, et ülemaailmsed meetmed kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks võivad 2050. aastaks märkimisväärselt (st kuni 80 % võrra) aeglustada piirkonnasiseste kliimapõgenike arvu kasvu (15);

| R. | arvestades, et viimased seitse aastat (2015–2021) on olnud mõõtmisajaloo kõige soojemad aastad; arvestades, et ka merevee tase jõudis 2021. aastal uuele rekordiliselt kõrgele tasemele; arvestades, et maailma merevee tase tõusis aastatel 2013–2021 keskmiselt 4,5 mm aastas ning Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni andmetel tõuseb mitmes piirkonnas merevee tase maailma keskmisest oluliselt kiiremini; arvestades, et 2021. aastal registreeriti Gröönimaa mandrijää kõrgeimas punktis esimest korda vihmasadu; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et viimased seitse aastat (2015–2021) on olnud mõõtmisajaloo kõige soojemad aastad; arvestades, et ka merevee tase jõudis 2021. aastal uuele rekordiliselt kõrgele tasemele; arvestades, et maailma merevee tase tõusis aastatel 2013–2021 keskmiselt 4,5 mm aastas ning Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni andmetel tõuseb mitmes piirkonnas merevee tase maailma keskmisest oluliselt kiiremini; arvestades, et 2021. aastal registreeriti Gröönimaa mandrijää kõrgeimas punktis esimest korda vihmasadu;

| S. | arvestades, et kõige rikkam 1 % maailma rahvastikust tekitab 2030. aastal eeldatavasti ühe inimese kohta tarbimisega seotud heidet endiselt 30 korda suuremas koguses võrreldes ülemaailmse tasemega elaniku kohta, samas kui maailma rahvastiku kõige vaesema poole jalajälg peaks jääma sellest tasemest mitu korda allapoole (16); |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kõige rikkam 1 % maailma rahvastikust tekitab 2030. aastal eeldatavasti ühe inimese kohta tarbimisega seotud heidet endiselt 30 korda suuremas koguses võrreldes ülemaailmse tasemega elaniku kohta, samas kui maailma rahvastiku kõige vaesema poole jalajälg peaks jääma sellest tasemest mitu korda allapoole (16);

| T. | arvestades, et enamik arengumaid annab väga väikese panuse kliimamuutusi põhjustavate kasvuhoonegaaside heitkogustesse atmosfääris; arvestades, et kliimamuutuste mõju arengumaades on suurenenud; arvestades, et vahendid, mida nad saavad kliimamuutuste negatiivse mõjuga tegelemiseks ning kliimamuutustele vastupanuvõime ja kestliku arengu saavutamiseks kasutusele võtta, on selgelt ebapiisavad; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et enamik arengumaid annab väga väikese panuse kliimamuutusi põhjustavate kasvuhoonegaaside heitkogustesse atmosfääris; arvestades, et kliimamuutuste mõju arengumaades on suurenenud; arvestades, et vahendid, mida nad saavad kliimamuutuste negatiivse mõjuga tegelemiseks ning kliimamuutustele vastupanuvõime ja kestliku arengu saavutamiseks kasutusele võtta, on selgelt ebapiisavad;

| U. | arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni esimeses aruandes arengumaadest osaliste vajaduste kindlaksmääramise kohta märgitakse, et arengumaade kulupõhised vajadused riiklikult kindlaksmääratud panuste rakendamiseks on vahemikus 5,8–5,9 triljonit USA dollarit, millest 502 miljardit USA dollarit on määratletud vajadustena, mis vajavad rahvusvahelisi rahastamisallikaid; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni esimeses aruandes arengumaadest osaliste vajaduste kindlaksmääramise kohta märgitakse, et arengumaade kulupõhised vajadused riiklikult kindlaksmääratud panuste rakendamiseks on vahemikus 5,8–5,9 triljonit USA dollarit, millest 502 miljardit USA dollarit on määratletud vajadustena, mis vajavad rahvusvahelisi rahastamisallikaid;

| V. | arvestades, et 2020. aastal registreeris organisatsioon Global Witness 227 maa- ja keskkonnakaitsja mõrva, kellest 71 % töötas selle nimel, et kaitsta maailma metsi raadamise ja tööstusliku arendamise eest, samas kui ülejäänud said surma oma töö tõttu jõgede, rannikualade ja ookeanide kaitsmisel; arvestades, et 2020. aastal oli maa- ja keskkonnakaitsjate vastane vägivald valdavalt koondunud maailma lõunapoolsetesse riikidesse ning vähem kui 1 % kõigist registreeritud surmaga lõppenud rünnakutest dokumenteeriti maailma põhjapoolsetes riikides; arvestades, et aastatel 2015–2019 oli üle kolmandiku kõigist surmaga lõppenud rünnakutest suunatud põlisrahvaste esindajate vastu, kuigi põlisrahvaste kogukonnad moodustavad maailma elanikkonnast ainult 5 % (17); |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 2020. aastal registreeris organisatsioon Global Witness 227 maa- ja keskkonnakaitsja mõrva, kellest 71 % töötas selle nimel, et kaitsta maailma metsi raadamise ja tööstusliku arendamise eest, samas kui ülejäänud said surma oma töö tõttu jõgede, rannikualade ja ookeanide kaitsmisel; arvestades, et 2020. aastal oli maa- ja keskkonnakaitsjate vastane vägivald valdavalt koondunud maailma lõunapoolsetesse riikidesse ning vähem kui 1 % kõigist registreeritud surmaga lõppenud rünnakutest dokumenteeriti maailma põhjapoolsetes riikides; arvestades, et aastatel 2015–2019 oli üle kolmandiku kõigist surmaga lõppenud rünnakutest suunatud põlisrahvaste esindajate vastu, kuigi põlisrahvaste kogukonnad moodustavad maailma elanikkonnast ainult 5 % (17);

| 1. | tuletab meelde, et kliima- ja elurikkuse kriis on olulisimad inimkonna ees seisvad lahendamist vajavad ülesanded ning et kõik valitsused ja osalejad kogu maailmas peavad tegema kõik endast oleneva, et need kiiresti lahendada, käsitledes neid kahte kriisi omavahel tihedalt seotuna; rõhutab, et rahvusvaheline koostöö, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ja muude valitsusväliste osalejate kaasamine, solidaarsus, õiglane üleminek, teadusel põhinev sidus tegevus ning vankumatu pühendumine ambitsioonide suurendamisele ja poliitika kooskõlla viimisele nende ambitsioonidega on vajalikud selleks, et täita meie kollektiivset kohustust piirata ülemaailmset soojenemist ja hoida ära elurikkuse kadu ning kaitsta seeläbi kogu planeeti ning praeguste ja tulevaste põlvkondade heaolu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab muret UNEPi 2021. aasta heitkoguste vähendamise vajakajäävuse aruande ja selle 4. novembril 2021 avaldatud addendum’i järelduste pärast, ja eelkõige selle pärast, et hoolimata ambitsioonikamatest kliimaalastest lubadustest, mis kuulutati välja COP26 eel ja selle ajal, toovad prognoositavad heitkogused 2030. aastaks võetud riiklike kliimaeesmärkide täieliku täitmise ja muude leevendusmeetmete elluviimise korral kaasa maakera temperatuuri tõusu 2,7 oC, mis ületab kaugelt Pariisi kokkuleppe eesmärke hoida globaalne soojenemine tunduvalt alla 2 oC ja püüda saavutada 1,5 oC; peab ärevust tekitavaks, et heitkogused endiselt kasvavad ja heitkoguste vähendamise vajakajäävus suureneb; rõhutab, et globaalse soojenemise piiramine 1,5 oC-ga nõuab ülemaailmsete kasvuhoonegaaside heitkoguste kiiret, järsku ja püsivat vähendamist, sealhulgas ülemaailmsete süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamist 2030. aastaks 43 % võrreldes 2019. aasta tasemega; tuletab meelde, et Glasgow’ kliimakokkuleppe vastuvõtmisega tunnistasid kõik osalised, et maailma keskmise temperatuuri tõusu piiramine 1,5 oC-ni võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega vähendaks märkimisväärselt kliimamuutustega seotud ohtusid ja mõjusid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et UNEPi 2021. aasta heitkoguste vähendamise vajakajäävuse aruande kohaselt võib fossiilkütuste ning jäätme- ja põllumajandussektori metaaniheite vähendamine aidata heitkoguste vähendamise vajakajäävust vähendada ja lähemas perspektiivis soojenemist pidurdada, kuid rõhutab, et selle saavutamiseks on kiiresti vaja selgeid eeskirju, mille eesmärk on saavutada heitkoguste tegelik vähendamine, ning et samal ajal toetataks seda edusammude jälgimise ja läbipaistvuse tagamise korraga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et üha rohkem riike on võtnud kohustuse saavutada sajandi keskpaigaks netonullheite eesmärgid, kuid rõhutab, et need kohustused tuleb kiiresti muuta kindlateks lühiajalisteks eesmärkideks, poliitikameetmeteks ja tegevusteks, mida toetatakse rahaliste vahenditega ja mis kajastuksid 2030. aasta suuremate kliimaeesmärkide kujul läbivaadatud riiklikult kindlaksmääratud panustes, et ülemaailmsed heitkogused saavutaksid oma tipu võimalikult kiiremini; nõustub UNEPi hinnanguga, et paljud riiklikud kliimakavad lükkavad meetmete võtmise edasi 2030. aasta järgsesse aega ning et paljud pikaajalistest netonullheite lubadustest sisaldavad suurt ebaselgust ja neis puudub läbipaistvus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | võtab sügava murega teadmiseks WMO viimase kliimaolukorra aruande, millest nähtub, et neli põhilist kliimanäitajat – merepinna tõus, ookeani soojussisaldus, ookeanide hapestumine ja kasvuhoonegaaside kontsentratsioon – jõudsid 2021. aastal uutele tipptasemetele; |
| --- | --- |

5.

Glasgow’ kliimakokkulepe ja COP27 Sharm El-Sheikhis

| 6. | võtab teadmiseks COP26 ja Glasgow’ kliimakokkuleppe raames tehtud edusammud; rõhutab siiski, et globaalse soojenemise piiramine 1,5 oC-ni saavutatakse ainult siis, kui 2030. aastale eelneval kriitilise tähtsusega aastakümnel võetakse kiireloomulisi meetmeid; rõhutab, et COP26-il paluti osalistel 2030. aasta eesmärgid oma riiklikult kindlaksmääratud panustes uuesti läbi vaadata ja neid tugevdada, kuna see on vajalik 2022. aasta lõpuks kooskõla saavutamiseks Pariisi kokkuleppe temperatuurieesmärgiga, võttes arvesse riikide erinevaid olusid; nõuab tungivalt, et kõik ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised suurendaksid COP27-ks oma riiklikult kindlaksmääratud panuseid, et kõrvaldada püüdluste puudujääk ja viia oma poliitika selle püüdlusega kooskõlla; kutsub ELi ja kõiki G20 riike üles olema selles vallas kogu maailmale eeskujuks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab heameelt COP26 otsuse üle koostada tööprogramm, et praegusel kriitilise tähtsusega aastakümnel kiiresti laiendada püüdlusi kliimamuutuste leevendamisel ja nende rakendamist viisil, mis täiendaks ülemaailmset kokkuvõtet, ajakohastada igal aastal enne iga ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi kokkuvõtvat aruannet riiklikult kindlaksmääratud panuste kohta ning kutsuda igal aastal kokku kõrgetasemeline ministrite ümarlaud 2030. aastale eelnevate eesmärkide teemal; nõuab tungivalt, et COP27-il võetaks see tööprogramm vastu ja tagataks eesmärkide iga-aastane läbivaatamine, mis kajastaks parimaid kättesaadavaid teaduslikke teadmisi ja osaliste kõrgeimaid võimalikke eesmärke; rõhutab, et osalised peavad oma riiklikult kindlaksmääratud panused läbi vaatama ja neid suurendama viisil, mis on kooskõlas eesmärgiga hoida globaalne soojenemine alla 1,5 oC; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab heameelt selle üle, et Glasgow’s viidi lõpule Pariisi kokkuleppe reeglistiku väljatöötamine, ning rõhutab, et selle reeglistiku rakendamine peaks tagama tugeva keskkonnaalase terviklikkuse ja seadma kõrgeimad eesmärgid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Glasgow’ kliimakokkuleppes rõhutatakse kohanemise tähtsust ja vajadust tõhustada meetmeid kohanemisvõime suurendamiseks, vastupanuvõime tugevdamiseks ja kliimamuutuste suhtes haavatavuse vähendamiseks; märgib sellega seoses, et möödunud aastal esitasid 47 riiki oma kohanemisteatised või riiklikud kohanemiskavad, ning loodab, et ka teised riigid esitavad oma teatised kooskõlas Pariisi kokkuleppega; väljendab heameelt seoses asjaoluga, et on loodud uus Glasgow’ dialoog kahju ja kahjustuste teemal, mis peaks keskenduma rahastamiskorrale, mille eesmärk on vältida, minimeerida ja käsitleda kliimamuutuste kahjuliku mõjuga seotud kahju ja kahjustusi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | võtab teadmiseks kliimameetmetega seotud rahastamislubadused, mis anti COP 26 käigus, kuid peab kahetsusväärseks, et 2021. aasta kliimameetmete rahastamise kava näitas, et praegune ülemaailmne 100 miljardi USA dollari eesmärk saavutatakse tõenäoliselt alles 2023. aastal, kolm aastat pärast algset tähtaega; juhib tähelepanu kasvavale rahastamispuudujäägile, eelkõige kliimamuutusega kohanemise osas; nõuab tungivalt, et arenenud riigid, sealhulgas EL ja selle liikmesriigid, tagaksid, et kliimameetmete rahastamise 100 miljardi USA dollari eesmärk saavutataks ja makstaks välja juba alates 2022. aastast ja et see teostuks keskmiselt ajavahemikul 2020–2025, ning täpsustaksid edasist tegevust uue, 2025. aasta järgse kliimameetmete rahastamise eesmärgi saavutamiseks; rõhutab, et rahaeraldised arenenud riikidelt, kes vastutavad suure osa varasemate heitkoguste eest, on samuti väga olulised, et suurendada usaldust ambitsioonikama dialoogi vastu kliimamuutuste leevendamise eesmärkide üle; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et COP27 korraldajariik kuulub ühte kliimamuutustest kõige enam mõjutatud maailma piirkondadest; märgib, et Vahemere piirkond soojeneb 20 % kiiremini kui maailm keskmiselt ning et see piirkond on üks peamisi kliimamuutuste tulipunkte maailmas, kus prognooside kohaselt elab 20 aasta pärast 250 miljonit inimest veenappuses (18); rõhutab, et Vahemerest on saamas maailma kõige kiiremini soojenev meri (19) ja sellel on tagajärjed olulistele majandussektoritele ja kogu mere ökosüsteemile ning see toob kaasa pöördumatud muutused ökosüsteemis ja liikides; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiiresti tegutsema ja tegema oma Vahemere piirkonna partneritega koostööd, et töötada välja mõjusad kohanemismeetmed ja olla leevendusmeetmete osas eestvedaja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toetab Ukraina valitsuse algatust luua ülemaailmne platvorm relvakonfliktide käigus tekitatud keskkonnakahju hindamiseks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, kui tähtis on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni otsuste tegemise protsessi kaasata täielikult kõik osalejad; rõhutab, et praegust ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni otsustusprotsessi tuleks parandada, et võimaldada arenguriikide ja vähim arenenud riikide delegaatide ja kodanikuühiskonna esindajate täielikku osalemist; peab väga oluliseks, et kliimamuutuste tõttu kõige enam kannatavate riikide seisukohti võetaks kuulda ja järgitaks; kutsub seetõttu COP27 eesistujariiki ja järgmisi eesistujariike üles uurima täiendavaid viise, kuidas tagada arenguriikide tõhus ja sisuline osalemine, ning eraldama selleks lisavahendeid; tuletab meelde oma varasemaid seisukohti inimõiguste olukorra kohta Egiptuses; võtab teadmiseks mitmete kodanikuühiskonna organisatsioonide väljendatud muret kodanikuühiskonna marginaliseerumise pärast Egiptuses toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi ajal ning takistuste pärast meeleavaldustele ja kodanikuühiskonna osalemisele; kutsub ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Egiptuse ametivõime üles tagama kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide võrdse juurdepääsu ja täieliku osalemise COP27-l; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kordab oma nõudmist vabastada kõik Egiptuses meelevaldselt kinni peetud isikud ning rõhutab inimõiguste kaitsja Alaa Abd El-Fattah’ eriti pakilist juhtumit; kutsub Egiptuse ametivõime üles kasutama COP27 impulssi, et parandada inimõiguste olukorda riigis ning kaitsta põhivabadusi kogu COP27 vältel ja pärast seda, eelkõige seoses väljendus- ja rahumeelse kogunemise vabadusega; toetab kindlalt ÜRO ekspertide üleskutset ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile töötada välja inimõiguste kriteeriumid, mida tulevased COPi võõrustavad riigid peavad võõrustajalepingu osana täitma; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Glasgow’ kliimakokkuleppes tunnistatakse kokkuleppe osaliste hulka mittekuuluvate sidusrühmade, sealhulgas kodanikuühiskonna, põlisrahvaste, kohalike kogukondade, noorte, laste, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning muude sidusrühmade olulist rolli Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisel; tunnustab noorte olulist rolli kliimamuutuste vastases võitluses; nõuab seetõttu tungivalt, et osalised ja sidusrühmad tagaksid noorte sisulise osalemise ja esindatuse mitmepoolsetes, riiklikes ja kohalikes otsustusprotsessides; tuletab eelkõige meelde linnade keskset rolli kasvuhoonegaaside heite vähendamisel ning väljendab heameelt selle üle, et kogu maailmas on üha rohkem linnu ja piirkondi, kus on võetud kohustus saavutada netonullheite eesmärgid, ning eelkõige ELi kliimaneutraalsete ja arukate linnade missioonis osaleva 100 Euroopa linna võetud kohustuse üle muutuda 2030. aastaks kliimaneutraalseks ja saada innovatsioonikeskusteks, mis võimaldavad kõigil ELi linnadel ja nende naabruses asuvatel partneritel 2050. aastaks seda eeskuju järgida; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et kõikide kokkuleppe osaliste tõhus osalemine on vajalik, et viia ellu eesmärk piirata üleilmse keskmise temperatuuri tõus 1,5 oC-ga, mis nõuab erahuvide ja vastuoluliste huvide küsimuse käsitlemist; väljendab eelkõige muret asjaolu pärast, et mõned suured saastajad on kasutanud oma kohalolekut osaliste konverentsidel Pariisi kokkuleppe eesmärkide õõnestamiseks; väljendab tõsist muret selle pärast, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon ei ole võtnud meetmeid huvide konfliktide küsimuse lõplikuks lahendamiseks seoses kokkuleppe osaliste hulka mittekuuluvate sidusrühmade kaasamisega; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid selles protsessis juhtrolli, et kaitsta ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni otsustusprotsessi selliste huvide eest, mis on vastuolus Pariisi kokkuleppe eesmärkidega; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab heameelt selle üle, et on täiustatud Marrakechi ülemaailmsete kliimameetmete partnerlust, kuna see on võimalus julgustada valitsusväliseid osalejaid ja riigi tasandist madalamaid valitsusi võtma koheseid kliimameetmeid, ning väljendab heameelt selle 2022. aasta tööprogrammi vastuvõtmise üle; tunnistab, et algatused „Võidujooks nullini“ (Race to Zero) ja „Võidujooks vastupanuvõime saavutamiseks“ (Race to Resilience) on peamised platvormid alt ülespoole suunatud juhtimise toetamiseks, mis hõlbustavad aruandlust ja kokkuvõtete tegemist riigi tasandist madalamal tasandil; |
| --- | --- |

17.

Kõikehõlmav ELi kliimapoliitika

| 18. | loodab, et seadusandliku paketi „Eesmärk 55“ ja Euroopa rohelise kokkuleppe poliitika kohaselt võetakse ELi 2030. aasta eesmärgi saavutamiseks meetmeid ning sunnitakse EL ja selle liikmesriigid tegutsema selle nimel, et saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus, ning rõhutab parlamendi seisukohti nendes küsimustes; tuletab meelde, et kooskõlas ELi kliimamääruse, Pariisi kokkuleppe ja usaldusväärseimate olemasolevate teadusandmetega peaks EL kliimameetmeid tõhustama nii kliimamuutuste leevendamisel, et globaalne keskmine temperatuur ei tõuseks industriaalühiskonnaeelsest tasemest rohkem kui 1,5 oC kõrgemale, kui ka kliimamuutustega kohanemisel, et vastupanuvõimet suurendada; nõuab, et COP27 ajaks ajakohastaks EL oma riiklikult kindlaksmääratud panust ja suurendaks kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärki ning tugineks selles usaldusväärseimatele kättesaadavatele teadusandmetele; nõuab, et järgitaks paketi „Eesmärk 55“ kõrgeimaid eesmärke, et anda kõigile teistele osalistele selgelt teada, et EL on valmis aitama kõrvaldada vajakajäämisi, et piirata globaalset soojenemist 1,5 oC-ni, kuid tegema seda õiglasel, sotsiaalselt tasakaalustatud ja kulutõhusal viisil ning võtma samal ajal arvesse üleilmse õigluse ja võrdsuse aspekte ning vastutust, mida EL kannab kliimakriisi põhjustanud varasemate ja praeguste heitkoguste eest; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab asjaolu, et Euroopa kliimamääruses ja seadusandlikes ettepanekutes „Eesmärk 55“ sätestatud ELi üldine 2030. aasta heitkoguste eesmärk vähendab ELi heitkoguseid rohkem kui praegune riiklikult kindlaksmääratud panus, milleks on netoheite vähendamine 55 %; rõhutab ka, et Euroopa Parlamendi seisukohad nende ettepanekute ja kava „REPowerEU“ eesmärkide kohta suurendavad ELi kliimaeesmärke sellest tasemest veelgi kõrgemale, ning palub nõukogul parlamendi sellekohased seisukohad heaks kiita; nõuab, et EL ajakohastaks selle kajastamiseks vastavalt oma heite vähendamise lubadusi, võttes arvesse Glasgow kliimapaktis tehtud otsust vaadata 2030. aasta eesmärgid uuesti läbi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et praeguse geopoliitilise olukorra tõttu on saanud selgeks, et fossiilkütustest sõltuvust tuleb kiiresti vähendada ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu soodustada, ning on tekkinud võimalus ELi juhtrolli selles valdkonnas tugevdada; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kordab, et kliimaeesmärke tuleb arvesse võtta kõikides ELi poliitikavaldkondades ja poliitika ülevõtmise meetmetes, ning rõhutab, et Euroopa kliimamääruse artikli 6 lõikega 4 kohustatakse komisjoni hindama iga kavandatava meetme ja seadusandliku ettepaneku, sealhulgas eelarveettepanekute puhul, kas need on ELi kliimaeesmärkidega kooskõlas; nõuab tungivalt, et komisjon rakendaks seda sätet täielikult, see tähendab koostaks kõigis ELi poliitikavaldkondades mõjuhinnangu; rõhutab, et liidu ja selle liikmesriikide praegusi meetmeid tuleb ühtlasi uuesti hinnata ja viia need nimetatud eesmärkidega kooskõlla, ning loodab, et hiljuti loodud Euroopa kliimamuutuste teadusnõukoda aitab hindamist läbi viia; väljendab heameelt, et Euroopa kliimamuutuste teadusnõukoja 15 liiget nimetati ametisse; kutsub nõukoda üles avaldama võimalikult kiiresti hinnangu ELi kasvuhoonegaaside eelarve kohta, mis on kooskõlas eesmärgiga hoida globaalne soojenemine alla 1,5 oC, ning loodab, et komisjon võtab liidu indikatiivse kasvuhoonegaaside eelarve ja liidu 2030. aasta järgsete kliimaeesmärkide koostamisel nõukoja nõuandeid täiel määral arvesse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuletab meelde, et ühe liikmesriigi konstitutsioonikohus otsustas hiljuti, et kliimakaitse ei ole poliitilise kaalutlusõiguse küsimus ning keskkonnakaitset käsitleva põhisseadussättega on riigile kehtestatud põhiseaduslik kohustus saavutada kliimaneutraalsus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et ELi kodanikud on igati selle poolt, et kliimameetmeid tõhustada, sest viimase Eurobaromeetri uuringu kohaselt peavad peaaegu pooled (49 %) eurooplased kliimamuutusi peamiseks globaalseks probleemiks, mis ELi tulevikku ohustab; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et kogu kliimapoliitika tuleks ellu viia kooskõlas kliimaneutraalsusele õiglase ülemineku põhimõttega ning tihedas koostöös kodanikuühiskonna ning sotsiaal- ja majanduspartneritega; on seetõttu seisukohal, et saavutamaks kliimaneutraalsust kõikides ühiskonnasektorites õiglasel, kaasaval ja sotsiaalselt kestlikul viisil, tuleb tingimata tagada suurem läbipaistvus, tugevam sotsiaalne partnerlus ja nii kohalikul, piirkondlikul, riiklikul kui ka ELi tasandil kodanikuühiskonna kaasamine; |
| --- | --- |

24.

Kohanemine ning kahju ja kahjustused

| 25. | peab kiiduväärseks, et Glasgow’s anti kohanemisfondi ja vähim arenenud riikide fondi rahastamise kohta uued lubadused; märgib aga, et kliimamuutuste leevendamist toetatakse endiselt rohkem kui nendega kohanemist, ning toetab kindlalt nõudmist, et arenenud riigid eraldaksid kooskõlas Glasgow’ kliimakokkuleppega 2025. aastaks kohanemisotstarbel üheskoos vähemalt kaks korda rohkem raha kui 2019. aastal, et saavutada parem tasakaal; peab kahetsusväärseks, et seitse aastat pärast Pariisi kokkuleppe sõlmimist on kliimamuutustega kohanemise üleilmne eesmärk endiselt kindlaks määramata; peab kiiduväärseks üleilmse kohanemiseesmärgi kohta koostatud Sharm el-Sheikhi tööprogrammi, mis ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 26. istungjärgul vastu võeti ja töösse rakendati; rõhutab, et kliimamuutustega kohanemise meetmeid tuleb rahastada toetuste kaudu; nõuab tungivalt, et EL suurendaks aasta kaupa nende summade osakaalu, millest rahastatakse 2021.–2027. aastal kohanemismeetmeid instrumendi „Globaalne Euroopa“ kaudu; rõhutab, et tuleb teha rohkem, et üleilmsest kohanemiseesmärgist saaks mõõdetavad näitajad, mis peaksid muu hulgas andma tervikliku ülevaate kliima- ja katastroofiriskidest ning nendega seotud eri tasandite kohanemisvajadustest ja -kuludest, suurendada järjepidevate ja võrreldavate andmete kättesaadavust, määrata kindlaks rakendamisvahendid, sealhulgas rahastamisvõimalused ja tehnoloogiatugi, ning parandada nende pakkumist ja kättesaadavust, ning töötada välja ühised kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed näitajad, metoodikad ja tegutsemisviisid, mille abil jälgida eesmärgi saavutamisel aja jooksul tehtud edusamme; rõhutab sellega seoses Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikku ning selle järelevalve- ja aruandlussüsteemi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kordab, et kõik riigid, kes soovivad kliima- ja elurikkuskriisi negatiivset mõju võimalikult palju leevendada ning tagada kliimamuutustele vastupanu võime ja kestlik areng, peavad tingimata võtma lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis kohanemismeetmeid, ning märgib, et arenguriigid, eriti vähim arenenud riigid ja väikesed arenevad saareriigid on kliimamuutuste mõju eest eriti vähe kaitstud; rõhutab, et kohanemismeetmed võivad olla mitmeti kasulikud, näiteks võivad need parandada põllumajanduse tootlikkust, uuendustegevust, tervist ja heaolu, toiduga kindlustatust, elatusvahendite ja elurikkuse kaitset ning vähendada riske ja kahjustusi; kutsub ELi ja liikmesriike üles tõhustama kohanemismeetmeid kohustuslike kohanemiskavade, kliimamuutuste tagajärjel tekkivate kahjustuste hindamise ning kohalikul, piirkondlikul ja riigi tasandil tehtavate kliimamuutuste stressitestide kaudu ning toetades kohalikul tasandil korraldatavat tegevust ning koostööd kohalike ametiasutuste ja kohaliku kodanikuühiskonnaga, et Pariisi kokkuleppe kohanemiseesmärk täielikult täita ja tagada, et ELi kohanemispoliitikaga kaitstaks ELi kogukondi ja ökosüsteeme kliimamuutuste mõju eest piisavalt hästi; nõuab, et ELi uue kliimamuutustega kohanemise strateegia elluviimisel tehtaks suuremaid edusamme, ja rõhutab, et on väga tähtis, et see on seotud ELi elurikkuse strateegiaga ja Euroopa kliimaseadusest tuleneva uue kohanemist käsitleva õigusraamistikuga; kordab, et nõuab nende, sealhulgas nende rahvusvaheliste komponentide ammendavat elluviimist; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et kuigi kliimamuutused on üleilmne probleem, mõjutab see juba praegu iga piirkonda erinevalt, ning kohalikud omavalitsused, kes on elanikkonnale lähemal, on peamised, kes saavad kiimamuutustega kohanemist hõlbustada; rõhutab, et tõhusate ja sihipäraste lahenduste elluviimiseks tuleb rahasummade eraldamist kohalikule tasandile paremini korraldada, ning peab seetõttu kiiduväärseks kliimamuutustega kohanemise missiooni, millega toetatakse kuni 2030. aastani vähemalt 150 Euroopa piirkonna ja kogukonna kliimamuutustele vastupanu võime suurendamist; nõuab, et kliimamuutuste mõjule reageerimisel ning arengumaades kliimameetmete rahastamiseks võimaluste tagamisel toetataks piirkondlikku ja detsentraliseeritud tegutsemisviisi, et anda kohalikele omavalitsustele, kohalikele kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja keskkonnakaitsjatele kliimamuutuste tagajärgedega võitlemisel suurem roll ja jõuda nendeni, kes on kõige vähem kaitstud; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et komisjonis 24. veebruaril 2021. aastal vastu võetud ELi kliimamuutustega kohanemise strateegias on märgitud, et komisjoni eesmärk on suurendada ressursse ja kasutada kohanemismeetmete jaoks veel rohkem raha ning eriti tähtis on tagada, et rahalised vahendid jõuaksid arengumaade kõige vähem kaitstud kogukondadeni; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et tõhusaks kohanemiseks on väga vaja varajase hoiatamise süsteeme, kuid need on kättesaadavad vähem kui pooltele Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni (WMO) liikmetele; toetab WMO ettepanekut (see tuleb heaks kiita COP27-l), mille kohaselt peaksid varajase hoiatamise süsteemid jõudma järgmise viie aasta jooksul kõigini; loodab, et varajase hoiatamise teenuste algatust hakatakse kiiresti rakendama, et saaks päästa võimalikult paljude inimeste elu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et roheline taristu aitab kliimamuutustega kohaneda ja vähendab õnnetusohtu, sest selle abil kaitstakse loodust ja ökosüsteeme, säilitatakse ja taastatakse looduslikke elupaiku ja liike, hoitakse head ökoloogilist seisundit ning aidatakse kaasa veevarude majandamisele ja toiduga kindlustatusele; märgib, et rohelise taristu arendamine on üks tõhusamaid kliimamuutustega kohanemise meetmeid, mida saab linnas rakendada, sest see leevendab kliimamuutuste negatiivset mõju ja üha sagedasemaid äärmuslikke ilmastikunähtusi, nagu kuumalained, metsatulekahjud, äärmuslikud vihmasajud, üleujutused ja põud, leevendab äärmuslikke temperatuure ja parandab linnapiirkondade elanike elukvaliteeti, sealhulgas vaimset ja füüsilist tervist; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et kõrbestumisel on keskpikas ja pikas perspektiivis laastav keskkonna-, sotsiaalne ja majanduslik mõju, see põhjustab mõnes piirkonnas rahvastiku vähenemist ning vaja on ühtseid käsitlusi, kuidas seda nähtust õigesti ennetada ja sellega kohaneda ning selle probleemiga toime tulla; tuletab seetõttu meelde, et kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel, aga ka vee ja toiduga kindlustatuse kaitsmisel, elurikkuse kaitsmisel ja hea mullaseisundi toetamisel on väga suur tähtsus veemajandusel; rõhutab, et seetõttu tuleb ELi veepoliitika raamdirektiivi kiiresti ja täielikult rakendama hakata, et saavutada selle eesmärgid ja Euroopa veeressursse paremini hallata; rõhutab, et kogu majanduses ja ühiskonnas tuleb ringmajanduse kaudu täielikult rakendada vee taaskasutust ja tagada veekasutuse tõhusus, et kasutada ära vee väärtust ning tagada piisav kvaliteetse veega kindlustatus; rõhutab, et kliimamuutustega kohanemisele võivad kaasa aidata digitaalsed lahendused, sest nende abil on võimalik suurendada veepuuduse, üleujutuste ja veereostuse prognoosimise suutlikkust, ning toetab nende vahendite kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et kliimamuutused ja keskkonnaseisundi halvenemine on peamised põhjused, miks inimesed ümber asuvad ja ohud, mis mõjutavad inimeste julgeolekut ja sotsiaalpoliitilist stabiilsust, mitu korda suurenevad; rõhutab, et kui leevendus- ja kohanemisvõime on liiga väike, võib see põhjustada relvakonflikte, toidupuudust, looduskatastroofe ja kliimast tingitud ümberasumist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunnistama kliimamuutustega seotud ümberasumisest mõjutatud inimeste vajadusi ja kaitsetust ning nõuab, et ELi arengukoostöö- ja humanitaarmeetmeid ning nende võtmiseks ette nähtud rahastamisvahendeid tugevdataks, et toetada kliimamuutustega kohanemist arengumaades, suurendada vastupanuvõimet, parandada katastroofiohu vähendamist ja tegutseda humanitaarhädaolukordades vajaduste suurenedes asjakohaselt; |
| --- | --- |

32.

| 33. | märgib, et Pariisi kokkuleppe artiklis 8 (kahju ja kahjustuste kohta) on sätestatud, et osalised peaksid kliimamuutuste tagajärgedest tingitud kahju ja kahjustustega toimetulemiseks tegema koostööd; rõhutab seetõttu, et piirkondades, mis on kliimamuutuste mõju eest eriti vähe kaitstud, näiteks rannikualadel ja saartel, ning kus kohanemisvõime on väike, tuleb võtta globaalseid toetusmeetmeid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegutsema selle nimel, et arenenud riigid, arengumaad ja vähim arenenud riigid kokku tuua, ning püüdma kõrgeid sihte seadva koalitsiooni tööd nii kliimamuutuste leevendamise kui ka nendega kohanemise rahastamise ning kahjude ja kahjustuste valdkonnas tõhustada; tunnistab, et need on üleilmse kliimaõigluse olulised elemendid; |
| --- | --- |

33.

| 34. | avaldab tänu valitsustevahelisele kliimamuutuste rühmale ja hindab kõrgelt tööd, mida on tehtud seoses kuuenda hindamisaruandega; väljendab heameelt, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma hiljutises II töörühma aruandes esitati põhjalik hinnang kahju ja kahjustuste kohta, ning juhib tähelepanu sellele, kuidas selles tunnistatakse kahju ja kahjustused järjest olulisemaks valdkonnaks nii rahvusvahelises kliimapoliitikas kui ka kliimateaduses; kutsub valitsustevahelist kliimamuutuste rühma üles selle töö põhjal koostama eriaruande, milles käsitletakse konkreetselt kahju ja kahjustusi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kordab, et kliimamuutustega kohanemise järgmises etapis peavad rahvusvahelised institutsioonid oma organisatsioone, koostööd ja kriisiohjamist tugevdama, et olla kohalikul ja üleilmsel tasandil kliimamuutusteks paremini valmis; |
| --- | --- |

35.

Kliima- ja elurikkuskriis

| 36. | rõhutab, et Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks tuleb loodust ja ökosüsteeme kaitsta, säilitada ja taastada; tuletab ühtlasi meelde, et elurikkus on tähtis ka seetõttu, et see aitab inimestel võidelda globaalse soojenemise vastu ja sellega kohaneda ning suurendada oma vastupanuvõimet; on veendunud, et peamine, mille kaudu kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist toetada, elurikkust ja metsi kaitsta ja taastada ning katastroofiohtu vähendada, on looduspõhised lahendused ja ökosüsteemipõhised tegutsemisviisid; rõhutab, et kui kahjustatud ökosüsteemid võimalikult kiiresti taastada, võtta 30–50 % kogu maailma maismaast, magevee ja ookeanide elupaikadest tõhusa ja õiglase kaitse alla ning kaitsta ja tugevdada samal ajal inimõigusi ja põlisrahvaste õigusi, oleks see ühiskonnale kasulik, sest loodus suudab süsinikku siduda ja säilitada; rõhutab, et kestliku arenguni jõudmiseks tuleb kiiremini tegutseda, kuid selleks on hädavajalik piisav rahastamine ja poliitiline toetus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et metsadel, elurikkusel ja kestlikul maakasutusel on väga suur tähtsus ja üksteisest sõltuv osa selles, et maailm suudaks kestliku arengu eesmärgid saavutada; rõhutab, et seetõttu tuleb raadamine ja mulla degradeerumine tingimata peatada ja olukorda parandada, sest see aitab kasvuhoonegaaside aastast netoheidet vähendada; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kordab, et 141 riigi (mille territooriumil on kokku üle 3,6 miljardi hektari metsa) valitsused on andnud lubaduse, et 2030. aastaks raadamine lõpetatakse ja metsi hakatakse taastama; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kordab, et üks võimalik lahendus on suure CO2 heitega ökosüsteemide range kaitse ja taastamine, sest sellel on kohene mõju ning see on kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise seisukohast mitmeti kasulik; märgib, et kliima ja elurikkuse kaitsmisel on tähtsaim osa metsadel; rõhutab, et metsad aitavad kliimamuutuste kahjulikku mõju leevendada ja nende muutustega kohaneda; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, et maakasutussektoris, sealhulgas olulise esmatootmistegevuse suhtes põllumajanduses ja metsanduses, võetavad valdkondlikud ja kliimameetmed peavad olema piisavas koostoimes looduslike ja poollooduslike ökosüsteemide loomuliku kohanemisvõimega ning parandama võimalikult palju peamiselt kultuurmaastike kohanemisvõimet; juhib tähelepanu sellele, et kohus tegi hiljuti otsuse kohtuasjas, kus hagejad olid metsamajandajad, kes esitasid riigi vastu hagi, sest riigi metsapoliitika kohaselt oli neil keelatud majandatavate metsade vastupanuvõimet parandada ja muu hulgas võeti neilt motivatsioon soodustada looduslikku uuendust (20); |
| --- | --- |

40.

| 41. | tuletab meelde, et IPCC viienda hindamisaruande kohaselt on põlisrahvaste, kohalike inimeste ja traditsioonilised teadmised peamine vahend, mis aitab loodusvarasid säästvalt majandada, elurikkust säilitada ja kliimamuutustega kohaneda; rõhutab, et kliimamuutuste leevendamiseks tuleb tugevdada põlisrahvaste kogukonna õigust maale ja ressurssidele, nagu on sätestatud põlisrahvaste õiguste ÜRO deklaratsioonis ja ILO konventsioonis nr 169, ning järgida eelneva vabatahtliku ja teadva nõusoleku põhimõtet; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab, et seoses ettevõtlusega tuleks kaitsta maad ja keskkonnakaitsjaid, tagades keskkonna, töötajate õiguste, maaga seotud õiguste, põlisrahvaste õiguste, elatusvahendite ja kultuuride tõhusa ja tugeva regulatiivse kaitse, sealhulgas eelneva vabatahtliku ja teadva nõusoleku põhimõtte; väljendab sellega seoses heameelt, et EL on teinud äriühingu kestlikkusalase hoolsuskohustuse valdkonnas algatusi ning on tehtud ettepanek määruse kohta, milles käsitletakse teatavate raadamise ja metsade degradeerumisega seotud kaupade ja toodete liidu turul kättesaadavaks tegemist ja liidust eksportimist; kutsub osalisi üles tagama, et kohustused, mis COP27-l Pariisi kokkuleppe rakendamiseks võetakse, oleksid kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustuste ja äritegevuse suhtes kohaldatavate standarditega; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tuletab meelde, et kliimamuutused on üks peamisi otseseid põhjusi, miks elurikkus väheneb ja muld degradeerub; rõhutab, et prognooside kohaselt muutub kliimamuutuste kahjulik mõju loodusele ja elurikkusele, ökosüsteemidele, ookeanidele, tervisele ja toiduga kindlustatusele järgmistel aastakümnetel ohtlikult suureks; rõhutab, et selleks, et maailma elurikkust kaitsta, peatada selle vähenemine ja sellest võimalikult palju taastada, on vaja tugevamat, siduvat ja ulatuslikumat rahvusvahelist raamistikku; märgib, et seetõttu on 2022. aasta detsembris Kanadas Montrealis toimuv elurikkuskonverents väga tähtis; kutsub IPCCd ja IPBESi üles jätkama ja tugevdama oma koostööd ja ühist tööd, et esitada poliitikakujundajatele kliima- ja elurikkuskriisi ja nende lahendamise võimaluste kohta uusimaid teadusandmeid; kutsub ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalisi ühtlasi üles tegema ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja ÜRO Arenguprogrammiga koostööd, et kehtestada kliimaneutraalsuse ja vastupanuvõime, elurikkuse kaitse ja kestliku arengu jaoks järjepidev raamistik; |
| --- | --- |

43.

| 44. | innustab osalisi hakkama kooskõlas Glasgow’ kliimakokkuleppega rakendama ühtset meetodit, mille alusel käsitletakse elurikkust riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitika- ja planeerimisotsustes; kutsub ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni üles tegema ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja ÜRO Arenguprogrammiga koostööd, et kehtestada kliimaneutraalsuse ja vastupanuvõime, elurikkuse kaitse ja kestliku arengu jaoks järjepidev raamistik; peab kiiduväärseks Edinburghi deklaratsiooni 2020. aasta järgse üleilmse elurikkuse raamistiku kohta, sest selles antakse eeskuju, milline on kogu valitsust hõlmav kaasav tegutsemisviis; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub osalisi üles jätkama tööd ookeanide- ja kliimamuutustealase dialoogi valdkonnas ning muude meetmete hulgas seadma kindlad meetmepõhised eesmärgid, käsitlema kõige tähtsamaid ja pakilisemaid ookeanide ja kliima vahelise seose küsimusi ning innustama riike, eelkõige rannikuriike, lisama ajakohastatud riiklikult kindlaksmääratud panusesse, riiklikku kohanemiskavasse, pikaajalistesse strateegiatesse ja ülemaailmsesse kokkuvõttesse asjaomased kohustused; |
| --- | --- |

45.

Kliimameetmete kestlik rahastamine

| 46. | toonitab, et EL ja selle liikmesriigid on avalikus sektoris maailma suurimad kliimameetmete rahastajad; tunnistab tulemuslike kliimameetmete rahastamise tähtsust, eriti seetõttu, et paljudele arenguriikidele kehtivad tingimuslikud riiklikult kindlaksmääratud panused, mille saavutamine sõltub piisavast rahalisest toetusest; väljendab seetõttu heameelt selle üle, et 2025. aastaks määratakse kliimamuutustega seotud rahastamise valdkonnas kindlaks uus ühine kvantifitseeritud eesmärk, mis peaks olema palju suurem kui 2020. aasta 100 miljardi USA dollari suurune iga-aastane eesmärk, ning kliimameetmete täiendaval ja piisaval rahastamisel tuleb arvesse võtta arengumaade vajadusi ja prioriteete; on seisukohal, et kliimamuutuste leevendamise, nendega kohanemise ning kahju ja kahjustuste vähendamise eraldiseisvaid eesmärke tuleks kaaluda osana uuest kliimamuutustega seotud rahastamise kollektiivsest kvantitatiivsest eesmärgist; on arvamusel, et tulevaste kliimameetmete rahastamise eesmärkide puhul tuleks osaliste panuste kindlaksmääramisel arvestada arengumaade vajadusi ning Pariisi kokkuleppes sätestatud võrdsuse põhimõtet; rõhutab sellega seoses vajadust seada selgelt esikohale toetustel põhinev kliimamuutustega seotud rahastamine, tagamaks, et selline rahastamine ei suurendaks arengumaade jätkusuutmatut võlataset; kordab oma nõudmist luua sihtotstarbeline ELi avaliku sektori vahenditest rahastatav rahastamismehhanism, mis pakuks täiendavat ja piisavat toetust, et saavutada ELi õiglane osa rahvusvahelistest kliimamuutustega seotud rahastamise eesmärkidest; tuletab samuti meelde oma 22. juuni 2022. aasta seisukohta piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi (CBAM) (21) kohta, mille kohaselt peaks liit rahastama vähim arenenud riikide jõupingutusi oma töötleva tööstuse dekarboniseerimiseks igal aastal summa ulatuses, mis vastab vähemalt CBAMi sertifikaatide müügist laekuvale tulule; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, kui oluline on järgida ülemaailmset kohanemiseesmärki ja võtta arenguriikides kasutusele uued mahukad kohanemist toetavad rahalised vahendid; tunneb muret selle pärast, et kohanemiskulud ja -vajadused kasvavad ning et need on viis kuni kümme korda suuremad kui praegused rahvusvahelised avaliku sektori vahenditest kohanemiseks ettenähtud rahastamisvood, mis toob kaasa kohanemismeetmete rahastamise lõhe suurenemise; märgib, et erasektori rahaliste vahendite suunamine kohanemisprotsessi on keeruline; rõhutab, et praegu kasutatavad ülemaailmsed rahavood ei ole piisavad vajalike kohanemismeetmete rakendamiseks, eriti arengumaades, sealhulgas seetõttu, et suur osa kohanemiseks ette nähtud rahalistest vahenditest antakse laenudena; märgib, et 2020. aastal eraldati 50 % kõikidest ELi kliimamuutustega seotud rahalistest vahenditest toetustena, ning nõuab tungivalt, et EL ja kõik liikmesriigid suurendaksid toetustel põhinevat rahastamist, eelkõige kohanemiseks ning eriti vähim arenenud riikides ja väikestes arenevates saareriikides; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid kohustuksid eraldama oluliselt rohkem rahalisi vahendeid kliimamuutustega kohanemiseks ja esitaksid COP27-l selge kava selle kohta, kuidas saavutada Glasgow' kliimakokkuleppes seatud eesmärk kahekordistada kohanemise rahastamist 2025. aastaks 2019. aasta tasemega võrreldes; |
| --- | --- |

47.

| 48. | tunnistab vajadust suurendada rahalisi vahendeid, et leida lahendus kahju ja kahjustuste küsimusele; kutsub osalisi üles leppima kokku uutes, piisavates ja täiendavates avaliku sektori rahastamisallikates, seades selgelt esikohale toetused, et reageerida kliimamuutuste kahjulikust mõjust tingitud kahjule ja kahjustustele; märgib, et erasektori rahaliste vahendite suunamine kahju ja kahjustustega tegelemise protsessi on keeruline; nõuab tungivalt, et EL tegutseks enne COP27 konstruktiivselt ja kaaluks muu hulgas sellise vahendi loomise võimalusi, mis võtaks arvesse arenguriikide ettepanekutes osutatud olemasolevat institutsioonilist korraldust, et luua COP27 istungjärgul kahju ja kahjustuste rahastamisvahend; nõuab, et kahju ja kahjustuste küsimus oleks edaspidi kliimamuutuste konverentside alaline päevakorrapunkt, et oleks ette nähtud võimalus selles küsimuses saavutatut pidevalt jälgida ja ka edaspidi edu saavutada, ning nõuab Santiago võrgustiku täielikku kasutuselevõtmist, et anda kahju ja kahjustuste asjakohaseks käsitlemiseks viivitamata tõhusat tehnilist abi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tuletab meelde, et kõik osalised peavad viima avaliku ja erasektori, riigisisesed ja rahvusvahelised rahavood vastavusse Pariisi kokkuleppe 1,5 oC eesmärgi saavutamisega; kordab, et fossiilkütuste ja muude keskkonnale kahjulike toetuste andmine tuleb ELis ja kogu maailmas kiiresti lõpetada; rõhutab Glasgow' kliimakokkuleppes võetud kohustust kiirendada jõupingutusi, et järk-järgult lõpetada söe kasutamine energiatootmises ja ebatõhusate fossiilkütuste toetuste andmine; tunneb muret selle pärast, et ei ole üheselt määratletud, mis on „ebatõhus fossiilkütuste toetus“, ja et see ohustab selliste kohustuste usaldusväärsust; märgib, et fossiilkütuste toetused ELis ulatuvad ikka veel ligikaudu 55–58 miljardi euroni aastas; tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde nende kaheksandas keskkonnaalases tegevusprogrammis võetud kohustust määrata kindlaks tähtaeg fossiilkütuste toetuste järkjärguliseks kaotamiseks, mis on kooskõlas eesmärgiga hoida globaalne soojenemine alla 1,5 oC, ning luua siduv liidu raamistik, mis võimaldab jälgida, kuidas liikmesriikidel kokkulepitud metoodika alusel fossiilkütuste toetuste järkjärguline kaotamine edeneb ja sellest aru anda; kutsub komisjoni ja liikmesriike üle järgima konkreetseid poliitikameetmeid ja ajakava, et kaotada võimalikult ruttu järk-järgult kõik otsesed ja kaudsed fossiilkütuste toetused, kõige hiljemalt aga 2025. aastaks; julgustab teisi osalisi võtma sarnaseid meetmeid ja töötama välja fossiilkütuste kasutamise tõkestamise leping; väljendab heameelt G7 võetud kohustuse üle lõpetada 2022. aasta lõpuks fossiilkütuste arendamise rahastamine välismaal, rõhutades samas, et seda kohustust tuleks täita ka riigisiseselt; rõhutab vajadust tagada, et ELi CO2 hinnastamise raamistik ei suurendaks tööstussaastet; rõhutab innovatsioonifondi tähtsust; |
| --- | --- |

49.

| 50. | peab hädavajalikuks, et suured rahvusvahelised finantseerimisasutused võtaksid maailmamajanduse edukaks dekarboniseerimiseks kiiresti kasutusele keskkonnahoidliku rahastamise ja arendaksid seda edasi; tuletab meelde Euroopa Investeerimispanga (EIP) rolli ELi kliimapangana ning hiljuti heaks kiidetud kliimapanga tegevuskava ja ajakohastatud energialaenupoliitikat ning Euroopa Investeerimisfondi (EIF) lisapingutusi kliimainvesteeringute suunamisel; väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa Keskpank on võtnud kohustuse lisada kliimamuutustega seotud kaalutlused oma rahapoliitilisse raamistikku; nõuab tungivalt, et mitmepoolsed arengupangad, sealhulgas EIP, ja arengut rahastavad asutused, mis tavaliselt annavad rahalist toetust laenudena, rakendaksid vastutustundlikke laenuandmise ja -võtmise põhimõtteid ning viiksid oma portfellid kooskõlla Pariisi kokkuleppe eesmärkidega ning koguksid ja kasutaksid kvaliteetseid kliimariski, haavatavust ja mõju käsitlevaid andmeid, et suunata investeeringud 1,5 oC hoidmise eesmärgi saavutamisse; tunnistab finantseerimisasutuste koalitsiooni Glasgow Finance Alliance for Net Zero loomise tähtsust ja selle kohustust toetada tärkava turumajandusega riike netonullheitele üleminekul; väljendab sellega seoses heameelt ELi kokkuleppe üle äriühingute kestlikkusaruandluse kohta, mis on rahalise toetuse andmisel otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

50.

| 51. | toetab rahandusministrite kliimameetmete koalitsiooni tööd ja ergutab kõiki valitsusi võtma üle koalitsiooni kohustuse viia kõik rahandusministrite pädevusse kuuluvad poliitikameetmed ja tavad kooskõlla Pariisi kokkuleppe eesmärkidega ning võtta kasutusele tõhus CO2 hinnastamine, nagu nähakse ette Helsingis kokku lepitud põhimõtetes; |
| --- | --- |

51.

| 52. | väljendab heameelt rahvusvaheliste kestlikkusstandardite nõukogu töö üle kapitaliturgude jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise ülemaailmse lähtealuse väljatöötamisel, et suunata rohkem kapitali puhta tehnoloogia arendamisse ja kliimainvesteeringutesse; |
| --- | --- |

52.

Kõikides sektorites tehtavad jõupingutused

| 53. | tuletab meelde, et Euroopa kliimamääruses on sätestatud kohustus lihtsustada sektoripõhiseid kliimadialooge ja -partnerlusi, tuues kaasaval ja esindatust tagaval viisil kokku peamised sidusrühmad, et ergutada sektoreid koostama esialgseid vabatahtlikke tegevuskavasid ja kavandama oma üleminekut liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisele 2050. aastaks; rõhutab, et sellised teekaardid võivad anda väärtusliku panuse sektorite abistamisse kliimaneutraalsele majandusele üleminekuks vajalike investeeringute kavandamisel ning võivad samuti aidata suurendada valdkondlikku osalemist kliimaneutraalsete lahenduste otsimisel; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kutsub kõiki osalisi üles võtma kiiresti meetmeid metaaniheite vähendamiseks; väljendab heameelt üleilmse metaaniheite vähendamise lubaduse üle, mille EL, USA ja mitmed teised riigid allkirjastasid COP26 istungjärgul ja mille eesmärk on vähendada 2030. aastaks kogu inimtegevusest tingitud metaaniheidet 2020. aasta tasemega võrreldes 30 %, mis on esimene samm 45 % vähendamise suunas vastavalt ÜRO Keskkonnaprogrammi (22) soovitustele; nõuab tungivalt, et kõik allakirjutanud tagaksid oma territooriumil metaaniheite vähendamise 2030. aastaks vähemalt 30 % võrra ja võtaksid selle eesmärgi saavutamiseks vastu riiklikud meetmed; märgib, et umbes 60 % maailma metaanist pärineb sellistest allikatest nagu põllumajandus, prügilad, reoveerajatised ning fossiilkütuste tootmine ja torutransport; tuletab meelde, et metaan on võimas kasvuhoonegaas, mille kliimamõju on 100 aasta jooksul 28 korda suurem ja 20 aasta jooksul 80 korda tugevam kui süsinikdioksiidil; rõhutab sellega seoses, et jõulisemad meetmed metaaniheite vähendamiseks on üks kulutõhusamaid meetmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks lühikese aja jooksul; märgib, et metaani heitkoguste vähendamiseks on juba kasutusel palju kulutõhusaid, odavaid või mitte midagi maksvaid tehnoloogiaid ja tavasid; märgib, et põllumajanduses põhjustab metaaniheidet peamiselt kariloomade arvu suurenemine ning et sõnnikust ja soolesisesest fermentatsioonist tulenev kariloomade heide moodustab inimtekkelisest metaaniheitest ligikaudu 32 %; võtab sellega seoses teadmiseks komisjoni 2021. aasta detsembris esitatud ettepaneku vähendada metaaniheidet energiasektoris; nõuab siduvate seadusandlike lisameetmete vastuvõtmist, et võidelda muude heidet tekitavate sektorite heitkoguste vastu, siduvate liidu metaaniheite vähendamise eesmärkide seadmist ning metaani lisamist õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamise direktiivis osutatud reguleeritud saasteainete hulka; kordab oma üleskutset tegeleda loomade asustustiheduse küsimusega ELis, et tagada selles sektoris kasvuhoonegaaside heitkoguste ulatuslik vähendamine; kordab oma seisukohta, et tarbimisharjumusi on tarvis muuta tervislikuma toidu, toitumise ja eluviisi suunas, sealhulgas säästvalt ja piirkondlikult toodetud taimede ja taimsete toiduainete suurem tarbimine, ning et tegeleda tuleb liha ja liigtöödeldud toodete ületarbimise probleemiga; |
| --- | --- |

54.

| 55. | on seisukohal, et kestlikud põllumajandusliku tootmise mudelid nõuavad ülemaailmsete standardite kehtestamist, järgides valdkonnaülest ja multidistsiplinaarset terviseühtsuse (23) põhimõtet, et tagada üleminek kestlikele toidusüsteemidele ning täita Pariisi kokkuleppest ja Glasgow' kliimakokkuleppest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | tunnistab, et kliimamuutused suurendavad antibiootikumiresistentsust, ning nõuab seetõttu, et pooled jõuaksid ülemaailmsel tasandil kokkuleppele, et vähendada antimikroobikumide kasutamist ja võidelda resistentsuse ohu vastu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | rõhutab, et transpordisektor on ainus sektor, kus heitkogused on ELis alates 1990. aastast suurenenud, ning see ei ole kooskõlas liidu kliimaeesmärkidega, mis nõuavad heitkoguste ulatuslikumat ja kiiremat vähendamist ühiskonna kõigis valdkondades, kaasa arvatud lennundus- ja merendussektoris; on seisukohal, et riiklikult kindlaksmääratud panuste ja Pariisi kokkuleppes nõutavate kogu majandust hõlmavate kohustuste kooskõla tagamiseks tuleks osalistel soovitada arvata rahvusvahelisest laevandusest ja lennundusest pärinev heide oma riiklikult kindlaksmääratud panuste hulka ning leppida rahvusvahelisel, piirkondlikul ja riiklikul tasandil kokku meetmete võtmises ning rakendada meetmeid, mille abil vähendada neist sektoritest pärit heitkoguseid, sealhulgas lennundusest tulenevat muud kui CO2 seotud mõju; tuletab lisaks meelde, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetel peavad kõik ülemaailmselt turule lastavad uued sõiduautod olema 2035. aastaks heitevabad, et saavutada 2050. aastaks netonullheide; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab vajadust lisada laevandusest ja lennundusest pärinev heide ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ETS), mis võiks olla eeskujuks ka teistele riikidele ning mille raames toetataks suuremate ülemaailmsete eesmärkide saavutamist rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) ja Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO); väljendab muret rahvusvahelisest laevandusest ja lennundusest pärit heitkoguste liiga aeglase vähendamise pärast IMOs ja ICAOs; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kõik endast oleneva, et tugevdada rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi (CORSIA), kaitstes samal ajal ELi seadusandlikku autonoomiat heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi rakendamisel; väljendab heameelt Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni käimasoleva töö üle kasvuhoonegaaside strateegia ja heitkoguste vähendamise eesmärgi ajakohastamisel ning konkreetsete meetmete vastuvõtmisel; nõuab siiski tungivalt, et IMO liiguks oma tööga kiiresti edasi ja püstitaks lühikeses ja keskpikas perspektiivis Pariisi kokkuleppe eesmärkidega kooskõlas olevaid eesmärke ja võtaks asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

58.

| 59. | juhib tähelepanu eralennukite kasutamise tohutule kliimamõjule, kuna üks erareaktiivlennuk suudab ühe tunniga õhku paisata kaks tonni CO2 (24); rõhutab, kui oluline on, et juhid näitaksid eeskuju, ning peab seetõttu kahetsusväärseks, et mõned maailma liidrid ja delegaadid sõitsid COP26-le eralennukiga; nõuab tungivalt, et kõik COP27 osalised valiksid sihtkohta jõudmiseks kõige vähem saastava transpordiliigi; märgib murega, et võrreldes pandeemiaeelse tasemega (25) on eralennukite kasutamine Euroopas hinnanguliselt kasvanud 30 %, ning kutsub seetõttu liikmesriike üles võtma viivitamata meetmeid eralennukite kasutamise piiramiseks oma territooriumil; |
| --- | --- |

59.

| 60. | väljendab heameelt selle üle, et COP26-l loodi ühendus Beyond Oil and Gas Alliance (BOGA), ning rõhutab, et selle eesmärk on piirata fossiilkütuste tarnimist ning lõpetada nafta ja gaasi tootmine; tuletab meelde, et fossiilkütused on kliimamuutuste suurimaks põhjustajaks, põhjustades üle 75 % kõigist kasvuhoonegaasidest, ning et praeguste kavade tulemusel toodetakse ligikaudu 240 % rohkem kivisütt, 57 % rohkem naftat ja 71 % rohkem gaasi, kui see oleks vajalik globaalse soojenemise piiramiseks 1,5 oC-ni; toetab sotsiaalselt õiglast ja ülemaailmset võrdset üleminekut, et viia nafta- ja gaasitootmine kooskõlla Pariisi kokkuleppe eesmärkidega; kutsub kõiki liikmesriike ja teisi Pariisi kokkuleppe osalisi üles selle algatusega ühinema; |
| --- | --- |

60.

| 61. | väljendab muret, et fossiilkütuste investorid kaebavad valitsusi seoses investeerimislepingutega investeerimiskohtutesse poliitika rakendamise eest, mis toetab kliimat, fossiilkütuste järkjärgulist kaotamist või õiglast üleminekut; nõuab kooskõla kahe- ja mitmepoolsete investeerimislepingute ning rahvusvaheliselt kokku lepitud kliimaeesmärkide vahel, välistades fossiilkütustesse tehtavate investeeringute kaitse; |
| --- | --- |

61.

| 62. | tuletab meelde, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma kuuenda hindamisaruande kohaselt võivad leevendamisvõimalused, mille maksumus on 100 USA dollarit CO2 tonni kohta või vähem, vähendada 2030. aastaks ülemaailmset kasvuhoonegaaside heidet vähemalt poole võrra 2019. aasta tasemega võrreldes; rõhutab seetõttu, et mõjusa CO2 hinna kehtestamine osana laiemast poliitikameetmete kombinatsioonist võib aidata märkimisväärselt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ja ergutada innovatsiooni puhta tehnoloogia valdkonnas; julgustab ELi võtma juhtrolli CO2 hinnastamise toetamisel koos tulude tõhusa ja sotsiaalselt kaasava kasutamisega, et edendada kiiremat ja õiglasemat üleminekut; ergutab ELi uurima ka seoseid ja muid koostöövorme olemasolevate CO2 hinnastamise mehhanismidega kolmandates riikides ja piirkondades, kiirendama heitkoguste kulutõhusat ja sotsiaalselt õiglast vähendamist kogu maailmas ning vähendama samal ajal kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu, mis kõik peaks aitama tagada ülemaailmselt võrdsed tingimused; kutsub komisjoni üles võtma kaitsemeetmeid, tagamaks et mis tahes seosed ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga aitavad ka edaspidi kliimamõjusid täiendavalt ja püsivalt leevendada ega kahjusta liidusiseste kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kutsub komisjoni üles tegema koostööd teiste suurte CO2 heite tekitajatega, et luua rahvusvaheline kliimaklubi, mis oleks avatud kõigile riikidele, kes on kõrgete kliimaeesmärkide ja tõhusa CO2 hinnastamise pühendunud eestvedajad, kellel on ühised eesmärgid kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks ja kliimaneutraalsuse saavutamiseks hiljemalt 2050. aastaks; |
| --- | --- |

63.

Kliimamuutused ja sooküsimus

| 64. | hoiatab, et kliimamuutused mõjutavad inimesi erinevalt, sõltuvalt sellistest teguritest nagu sugu, vanus, puue, etniline päritolu ja vaesuse määr; on veendunud, et üleminek kestlikule ühiskonnale peab toimuma kaasaval ja õiglasel viisil ning võrdsetel alustel ja et selle ülemineku tähtsaim komponent on sooline võrdõiguslikkus; väljendab seetõttu heameelt selle üle, et COP26-l võeti vastu soolise võrdõiguslikkuse ja kliimamuutuste täidesaatva allorgani soovitatud otsus soolise mõõtme paremaks integreerimiseks riiklikult kindlaks määratud panustesse ning et kliimamuutustega seotud rahastamine peaks olema sootundlik; peab siiski kahetsusväärseks, et umbes pooled osalistest ei ole veel määranud kindlaks ega abistanud riiklikku soolise võrdõiguslikkuse ja kliimamuutuste kontaktpunkti kliimaläbirääkimistel, meetmete rakendamisel ja järelevalves; |
| --- | --- |

64.

| 65. | juhib tähelepanu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni tõhustatud soolise võrdõiguslikkuse alasele Lima tööprogrammile ja selle soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavale, milles tunnistatakse jätkuvat vajadust toetada ja edendada soolist võrdõiguslikkust kui kliimamuutuste valdkonnaülest prioriteeti; kordab oma üleskutset komisjonile koostada konkreetne tegevuskava, et täita ajakohastatud soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavas võetud kohustused ning luua alaline ELi soolise võrdõiguslikkuse ja kliimamuutuste kontaktpunkt, mille käsutuses oleks piisavad eelarvevahendid, et rakendada sootundlikke kliimameetmeid ja jälgida seda kogu ELis ja maailmas (26); nõuab, et EL võtaks sooküsimusi kõikide kliima- ja keskkonnapoliitika valdkondade kujundamisel arvesse; kordab oma üleskutset ELile ja selle liikmesriikidele töötada välja sooliselt õiglased riiklikud kliimaalased tegevuskavad ja tagada sugude sisuline kaasamine nende kavandamisse ja rakendamisse, samuti suurendada naiste ja naisi esindavate organisatsioonide rolli juhtimises ja otsuste tegemises, nende juurdepääsu rahastamisele ja programmidele, millega aidatakse tugevdada naiste rolli kliimaalases juhtimises; |
| --- | --- |

65.

| 66. | rõhutab, et Pariisi kokkuleppe kohaselt peaksid arenenud riigid andma aru selle kohta, milline on sootundliku rahastamise olukord ja kas rahastamisel võetakse arvesse soolisi kaalutlusi; väljendab muret selle pärast, et projektide soopõhine märgistamine on ikka veel selgelt ebapiisav, ning kutsub ELi üles suurendama sellealaseid jõupingutusi; soovitab kasutada soopõhiseid analüüse, et aidata kindlaks teha erinevad vajadused ja huvid ning rahastamismehhanismidele juurdepääsu eri tasandid ühiskondades; kordab oma üleskutset komisjonile koostada konkreetne tegevuskava, et täita ajakohastatud soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavas võetud kohustused vastavalt COP25-l kokkulepitule, ning tagada piisavad eelarvevahendid, et rakendada sootundlikke kliimameetmeid ja jälgida seda kogu ELis ja maailmas; on arvamusel, et see võiks olla teistele osalistele sarnaste meetmete võtmisel eeskujuks; |
| --- | --- |

66.

Tööstus, VKEd ja konkurentsivõime

| 67. | on seisukohal, et pärast Pariisi kokkuleppe allkirjastamist 2015. aastal on COP27 väga oluline samm, kuna liit on käivitanud paketi „Eesmärk 55“, paketi „RePowerEU“ ja muud meetmed, et vähendada oma kasvuhoonegaaside heidet ja saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus ning muuta ka oma energiasüsteemi; on seisukohal, et majanduslik jõukus, sotsiaalne sidusus, töökohtade loomine, tööstuse kestlik areng ja kliimapoliitika peaksid üksteist vastastikku tugevdama; rõhutab, et kliimamuutustega võitlemine peaks olema suunatud energiaostuvõimetuse vähendamisele, vastupanuvõime ja konkurentsivõime suurendamisele, ning ELi tööstuse ja VKEde jaoks võimaluste loomisele, mida saab ellu viia, kui seadusandjad kohustuvad tegutsema õigeaegselt, vastavalt vajadustele, solidaarselt ja asjakohase poliitilise reaktsiooniga; peab äärmiselt oluliseks, et liit säilitaks kindlasti esimese turuletulija eelise ja näitaks eeskuju, kaitstes samal ajal siseturgu kolmandate riikide ebaausa konkurentsi eest ja tagades Euroopa tööstusele kogu maailmas võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

67.

| 68. | rõhutab, et liit peaks tegema kõik endast oleneva, et üleminekul kasvuhoonegaaside netonullheitega majandusele säilitada oma tööstuse ja VKEde juhtpositsioon ja ülemaailmne konkurentsivõime; juhib tähelepanu sellele, et ELi juhtpositsiooni säilitamiseks ja laiendamiseks tuleks kasutada olemasolevaid ja innovaatilisi poliitikavahendeid; rõhutab vajadust kiiresti dekarboniseerida Euroopa tööstus ja seda ettevõtmist jätkuvalt toetada, eelkõige piisavate meetmetega nende tehnoloogiate kasutuselevõtuks VKEdes; peab kiiduväärseks strateegiliste väärtusahelate valdkonnas tehtud algatusi; tõdeb positiivset mõju Euroopa tööstusele, sh VKEdele, mis tuleneb kliimamuutustega võitlemiseks varajaste strateegiate vastuvõtmisest, ning ELi eeskuju kliimaneutraalsuse saavutamisel, mis sillutab teed vähem arenenud või vähem ambitsioonikatele riikidele ning võib anda ELi tööstusele ja VKEdele väga kasuliku konkurentsieelise; rõhutab vajadust koostada ELi ja tema partnerite vahel täitmisele pööratavad mitme- ja kahepoolsed lepingud, mille eesmärk on eksportida liidu keskkonnastandardeid ning tagada võrdsed tingimused kaubanduses ja investeeringutes; rõhutab vajadust vältida Euroopa tööstuse ja VKEde tootmise ja investeeringute ümberpaigutamist vähem ambitsioonikate kliimameetmete tõttu väljapoole liitu, ning julgustab seetõttu rahvusvahelisi partnereid ühtlustama oma meetmeid kliimamuutuse vastu võitlemiseks; on teisest küljest seisukohal, et arvestades ebastabiilset olukorda kogu maailmas, tugevdaks tootmine ja investeerimine Euroopas ELi tööstuse väärtusahelat ja strateegilist sõltumatust; |
| --- | --- |

68.

| 69. | tõdeb, et VKEdel, eelkõige mikroettevõtjatel ja idufirmadel on oluline roll tööhõive ja majanduskasvu edendamisel ja elluviimisel ning digi- ja rohelisele majandusele üleminekul; tuletab meelde, et VKEd on Euroopa majandusliku ja sotsiaalse struktuuri oluline osa ning seadusandjad peavad neid selles üleminekus toetama ja stimuleerima, eelkõige tagades juurdepääsu rahastamisele kestlike tehnoloogiate, teenuste ja protsesside jaoks ning lihtsustades haldusmenetlusi; on mures selle pärast, et kõigis ühtset turgu käsitlevates ELi poliitikavaldkondades, sealhulgas püüdlustes edendada digiteerimist ja rohepööret, ei võeta piisavalt arvesse VKEde võimalusi ja nõrku kohti; |
| --- | --- |

69.

| 70. | väljendab heameelt ELi kodanike, kogukondade, omavalitsuste, linnade, piirkondade, tööstusharude ja institutsioonide senise pühendumuse, jõupingutuste ja edusammude üle Pariisi kokkuleppest tulenevate kohustuste täitmisel; |
| --- | --- |

70.

| 71. | väljendab heameelt asjaolu üle, et mitmed ELi kaubanduspartnerid on võtnud kasutusele CO2 heitkogustega kauplemise või muud CO2 hinnastamise mehhanismid, ning kutsub komisjoni üles seda ja sarnast poliitikat üleilmsel tasandil veelgi edendama; ootab kiiret kokkulepet nõukoguga ELi piiril kohaldatava süsinikdioksiidi sotsiaalselt õiglase kohandusmehhanismi ettepaneku suhtes, mis hõlmab tõhusat kasvuhoonegaaside heite ülekandumise mehhanismi, mis aitaks saavutada ülemaailmset süsinikuhinda ning aitaks kaasa ülemaailmsete süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisele ja Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

71.

| 72. | on seisukohal, et üleminek kestlikule majandusele tuleb ühendada Euroopa konkurentsivõime säilitamise ja töökohtade loomisega, kuna Euroopa rohelise kokkuleppe õnnestumiseks on äärmiselt oluline, et ühtne turg jääks uue regulatiivse keskkonnaga kohanemisel endiselt kulutõhusaks; |
| --- | --- |

72.

| 73. | rõhutab vajadust edendada rohepöördeks hädavajalike kaupade ja haruldaste metallide konkurentsivõimelisi turge, kuna maailma toorainevarud kuuluvad väga vähestele riikidele; rõhutab, et jätkuv sõltuvus vähestest tarnijatest kahjustab mõningaid praeguseid poliitikameetmeid, nagu kava „RePowerEU“, ja muudab kasutuks ohverdused, mida liidu kodanikud teevad; |
| --- | --- |

73.

| 74. | rõhutab vajadust kvalifikatsiooniprogrammide järele, et töötajaid ümber koolitada, rahuldamaks energiatõhususe, taastuvate energiaallikate ja keskkonnasäästlike tehnoloogialahenduste alal kasvavat nõudlust tööjõu järele; kutsub kõiki liikmesriike üles võtma meetmeid tagamaks, et praegused ja tulevased töötajad Euroopas omandavad kõik vajalikud oskused rohepöörde juhtimiseks, rakendamiseks ja innovatsiooniks; |
| --- | --- |

74.

Energiapoliitika

| 75. | väljendab heameelt kõigi algatuste üle, mille eesmärk on vähendada ELi sõltuvust fossiilkütustest, sealhulgas vähendada ja lõpuks kaotada sõltuvus kõigist Venemaa fossiilkütustest ja nendega seotud toodetest, kuna Venemaa kasutab oma loodusvarasid relvana, ning pidades silmas Venemaa sissetungi Ukrainasse; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon ja nõukogu töötaksid energiasõltumatuse tugevdamiseks välja energiatõhususe meetmete ja taastuvate energiaallikate investeerimiskava; tuletab meelde, et komisjoni hinnangul on vaja 300 miljardit eurot, et 2030. aastaks järk-järgult lõpetada energiasõltuvus Venemaast; märgib, et EL teeb energiavarustuse mitmekesistamiseks praegu koostööd rahvusvaheliste partneritega; märgib, et RePowerEU prognooside aluseks oleva komisjoni analüüsi kohaselt võivad uued asjaolud kahjuks viia selleni, et mõningaid fossiilkütustel põhinevaid võimsusi kasutatakse kauem, kui algselt eeldati; |
| --- | --- |

75.

| 76. | toonitab energiaalaste õigusaktide käimasolevat läbivaatamist paketi „Eesmärk 55“ raames, et viia need kooskõlla liidu suurendatud eesmärgiga vähendada 2030. aastaks heitkoguseid vähemalt 55 %, et saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks; nõuab siiski, et jätkataks tööd ambitsioonikamate eesmärkide seadmisel, nt taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas, eriti arvestades, et liit peaks jätkuvalt eeskuju näitama; |
| --- | --- |

76.

| 77. | rõhutab energiatõhususe ja taastuvenergia keskset rolli üleminekul kliimaneutraalsele majandusele; tuletab meelde, et kõige keskkonnahoidlikum energia on energia, mida ei tarbita, ja eelkõige tuletab meelde rolli, mida energiatõhususe vahendid võivad selle lähenemisviisi edendamisel mängida; tunnustab saavutusi taastuvate energiaallikate valdkonnas; nõuab samal ajal energiatõhususe meetmete edasiarendamist, nagu valdkondlik integratsioon ja liigse soojuse taaskasutamine; juhib tähelepanu sellele, et küte moodustas 2018. aastal 50 % ülemaailmsest energiatarbimisest (27) ning et kooskõlas energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega saab seda säästva kütteallikana taaskasutada ja võrku tagasi suunata, millest oleks kasu kõikidele riikidele, kuna kõigis riikides toodetakse ülemäärast soojust; tunnistab siiski taastuvenergia ja energiatõhususe eesmärkide ühtlustamise tähtsust, et saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus ning täita Pariisi kokkulepet ja algatuse „RepowerEU“ eesmärke, kasutades ära võimalusi, mida pakuvad taastuvenergia ja salvestustehnoloogiate vallas praegu langevad kulud; tunnistab, et liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärgi suurendamine peaks olema kooskõlas elektrifitseerimise, vesiniku, e-kütuste ja muude keskkonnahoidlike tehnoloogiate osa vajaliku suurendamise ja kasutuselevõtuga; |
| --- | --- |

77.

| 78. | tuletab meelde, et taastuvenergia projektide litsentsimist tuleb oluliselt laiendada ja menetlusi kiirendada, võttes arvesse ELi looduskaitsealaseid, sh elurikkust käsitlevaid õigusakte, ning kaasates kõik asjaomased sidusrühmad kaardistamis- ja planeerimisprotsessi; |
| --- | --- |

78.

| 79. | tuletab meelde liidu võetud kohustust järgida energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, milles võetakse arvesse kulutõhusust, süsteemi tõhusust, salvestusvõimsust, nõudluse poole paindlikkust ja varustuskindlust; rõhutab, kui oluline on selle põhimõtte süvalaiendamine ja rakendamine kõigis asjakohastes õigusaktides ja algatustes ning vajaduse korral kõigis sektorites; juhib tähelepanu sellele, et energiatõhususe potentsiaali on veel vähe kasutatud sellistes sektorites nagu tööstus (28), infotehnoloogia, transport ja hooned, sealhulgas küte ja jahutus; väljendab heameelt paketi „Eesmärk 55“ renoveerimislaine strateegia ning sellega seotud ja konkreetsete regulatiivsete, rahastamis- ja tugimeetmete üle, mille eesmärk on 2030. aastaks vähemalt kahekordistada hoonete iga-aastast energiatõhusaks renoveerimise määra, soodustada põhjalikku renoveerimist ja hõlbustada elektromobiilsust, et leevendada energiaostuvõimetust; tuletab meelde VKEde võtmerolli ehitus- ja renoveerimissektoris kogu renoveerimislaine jooksul, mis võimaldab vähendada hoonete energia- ja kliimamõju; |
| --- | --- |

79.

| 80. | väljendab heameelt seoses strateegiaga „RePowerEU“ ja kutsub kõiki ELi liikmesriike üles kaaluma Rahvusvahelise Energiaagentuuri 10-punktilist kava, mille nõuetekohase rakendamise korral oleks võimalik vähendada gaasiimporti Venemaalt enam kui poole võrra, vähendades seeläbi liidu sõltuvust Venemaa maagaasist; |
| --- | --- |

80.

| 81. | rõhutab, kui oluline on, et fossiilkütuste kasutamise järkjärguline lõpetamine toimuks võimalikult kiiresti; on seisukohal, et see eesmärk tuleks saavutada võimalikult suure positiivse mõjuga liidu energiajulgeolekule, tööstuse konkurentsivõimele ja kodanike heaolule; kutsub G7 riike üles näitama energiasüsteemi ümberkujundamisel eeskuju ja peatama kõik uued investeeringud fossiilkütuste kaevandamisse; väljendab heameelt G7 riikide lubaduse üle dekarboniseerida oma energiasektor 2035. aastaks ja lõpetada käesoleva aasta lõpuks enamiku välismaiste fossiilkütuste projektide rahastamine; rõhutab rahvusvahelise koostöö tähtsust (nt Beyond Oil and Gas Alliance ja Powering Past Coal Alliance raames) fossiilkütuste järkjärgulisel kasutuselt kõrvaldamisel; |
| --- | --- |

81.

| 82. | peab kahetsusväärseks, et fossiilenergia toetused on liidus püsinud alates 2008. aastast stabiilsena, ulatudes kokku ligikaudu 55–58 miljardi euroni aastas, mis vastab ligikaudu kolmandikule kõigist energiatoetustest liidus, ning et praegu subsideerivad 15 liikmesriiki fossiilkütuseid rohkem kui taastuvenergiat; on veendunud, et fossiilkütuste toetused kahjustavad Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke ja Pariisi kokkuleppest tulenevaid kohustusi; on ülioluline anda ühtsemaid hinnasignaale kõigis energiasektorites ja kõikides liikmesriikides ning vältida väliskulude sisestamist; märgib, et mõned liikmesriigid võtsid hiljuti vastu meetmed, et kaitsta tarbijaid energiahindade tõusu otsese mõju eest eelkõige kodumajapidamistele, ning rõhutab, et sellised meetmed peavad jääma erandlikuks ja ajutiseks; kutsub liikmesriike ja teisi COP26 osalisi üles seadma esikohale investeeringud rohelisse energiasse ja taristusse ning kaotama järk-järgult otsesed ja kaudsed fossiilkütuste toetused; |
| --- | --- |

82.

| 83. | on veendunud, et kliimaneutraalsuse saavutamiseks peaks liidu energiasüsteem olema integreeritud, astmeline ja prioriteedipõhine ning algama energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte rakendamisest ja põhinema kulutõhususel, süsteemi tõhususel, salvestamisvõimsusel, varustuskindlusel, nõudluse poole paindlikkusel ja arukate võrkude toetusel, mis toob kaasa energiasäästu, millele järgneb taastuvatest energiaallikatest toodetud lõppkasutussektorite otsene elektrifitseerimine ning taastuvkütuste ja taastuvallikatest saadud kütuste, sealhulgas vesiniku kasutamine lõppkasutusrakendustes, ning üleminekuetapis säästvate ja ohutute vähese CO2 heitega kütuste kasutamine rakendustes, kus puudub muu alternatiiv, samal ajal säilitades energia kättesaadavuse, taskukohasuse ja varustuskindluse, arendades sel eesmärgil ringluspõhist, ülimalt energiatõhusat, integreeritud, omavahel ühendatud, vastupidavat ja mitmeliigilist energiasüsteemi; |
| --- | --- |

83.

| 84. | tuletab meelde, et on äärmiselt tähtis võtta arvesse riiklike energiasüsteemide ja probleemide mitmekesisust; rõhutab vajadust õiglase ülemineku järele ja kordab uues rohelises kokkuleppes antud lubadust, et kedagi ei jäeta kõrvale; on mures asjaolu pärast, et ligikaudu 50 miljonit kodumajapidamist liidus on endiselt energiaostuvõimetud, ning on veendunud, et EL peaks suurendama jõupingutusi selle probleemi ennetamiseks ja minimeerimiseks; rõhutab kõrgemate kliimaeesmärkide sotsiaalse mõõtme tähtsust; rõhutab, et renoveerimine aitab otsustavalt vähendada hoonete energiatarbimist, heitkoguseid ja energiaarveid; toonitab, et kogu energiapoliitikat tuleb ellu viia ausa ja õiglase ülemineku põhimõttest lähtudes, tehes tihedat koostööd kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartneritega; on seetõttu seisukohal, et kliimaneutraalsuse saavutamiseks kõigis ühiskonnasektorites õiglasel, kaasaval ja sotsiaalkestlikul viisil on väga tähtis tagada riiklik poliitika ja tugevam sotsiaalne partnerlus ning kodanikuühiskonna kaasamine nii kohalikul, riiklikul ja kui ka ELi tasandil; |
| --- | --- |

84.

| 85. | väljendab heameelt Euroopa vesinikustrateegia vastuvõtmise üle, millega seatakse eesmärk võtta 2024. aastaks liidus kasutusele vähemalt 6 GW ja 2030. aastaks vähemalt 40 GW taastuvallikatest vesiniku tootmiseks mõeldud elektrolüüsiseadmeid; kutsub sellega seoses liitu ja liikmesriike üles hõlbustama vesiniku integreerimist sektorites, kus heidet on muidu raske vähendada; |
| --- | --- |

85.

| 86. | väljendab heameelt ELi avamere taastuvenergia strateegia ja selle eesmärgi üle saavutada 2030. aastaks vähemalt 60 GW ja 2050. aastaks 340 GW võimsus, mida parlament palus tõsta kuni 450 GWni (29), ning päikeseenergia strateegia üle, mille eesmärk on saada 2025. aastaks 320 GW ja 2030. aastaks 600 GW päikeseenergiat; rõhutab vajadust tagada, et selle strateegia rakendamine tooks kasu kogu liidule, sealhulgas sisemaal asuvatele liikmesriikidele; rõhutab, et Euroopa ettevõtjad on avamere taastuvenergia valdkonnas maailma liidrid ja tööstuslikud esmategutsejad ning et sektoril on kasutamata potentsiaal rohkemate töökohtade loomiseks (otseselt ja kaudselt) ning majanduskasvu ja ekspordi edendamiseks; nõuab, et Euroopa juhtpositsioon taastuvenergiatööstuses ja selle tarneahelates oleks osa ELi tööstuspoliitikast; võtab suure rahuloluga teadmiseks ühisdeklaratsiooni, mille Belgia, Taani, Saksamaa ja Madalmaad allkirjastasid 2022. aasta mais Põhjamere tippkohtumisel Esbjergis (Taani), mis muudab Põhjamere Euroopa rohelise energia jõujaamaks; |
| --- | --- |

86.

| 87. | on veendunud vajaduses luua tarbijatele tingimused, et nad saaksid rohkem teadmisi ja et neil oleks rohkem stiimuleid säästvamate energialiikide valimiseks ja aktiivsemaks tegutsemiseks; kutsub komisjoni üles hindama taastuvenergia ja elektrikütte lahenduste integreerimiseks vajalikku võrguvõimsust ning tegema kindlaks allesjäänud tõkked, mis takistavad omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbimise ja taastuvenergiakogukondade arendamist, eelkõige väikese sissetulekuga või haavatavate kodumajapidamiste jaoks; |
| --- | --- |

87.

| 88. | toetab käimasolevat tööd energia maksustamise direktiivi läbivaatamiseks, et viia maksupoliitika kooskõlla 2030. ja 2050. aasta energia- ja kliimaeesmärkidega, hinnates samal ajal selle mõju, sealhulgas tarbijatele, energiaostuvõimetusele ja liikuvusvaesusele; |
| --- | --- |

88.

| 89. | rõhutab, et kuigi Euroopa teeb kõrgemate eesmärkide saavutamise nimel jõupingutusi, nõuab ülemaailmse kasvuhoonegaaside netonullheite saavutamine hiljemalt 2050. aastaks koordineeritud ülemaailmset tegevust; rõhutab, et arenguriigid vajavad keskkonnasäästlikule majandusele üleminekuks rahvusvahelist abi; rõhutab, kui oluline on edendada poliitikakujundamise ja teaduse, sealhulgas tehnosiirde valdkonnas tihedat piiriülest koostööd ja parimate tavade jagamist rahvusvaheliste partneritega, et edendada energiatõhusust ning investeeringuid säästvatesse energiatehnoloogiatesse ja -infrastruktuuridesse; märgib, et komisjon võttis hiljuti vastu teatise ELi energiaalase välistegevuse kohta, mis hõlmab kindlat kavatsust teha koostööd kolmandate riikidega kogu maailmas ja „julgustada partnerriike suurendama oma kliimaeesmärke ja määrama kindlaks oma kliimaneutraalsuse saavutamise viisid, kuid samuti looma vastastikku kasulikke pikaajalisi suhteid, eelkõige energia valdkonnas“; |
| --- | --- |

89.

| 90. | väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle võtta vastu 2022. aasta tegevuskava energiasektori digiteerimiseks, et EList saaks tehnoloogia valdkonna liider, ning võimaldada integreeritumat energiasüsteemi, mis sisaldaks konkreetsete sektorite jaoks arukaid lahendusi ja paremat rahastamist aastateks 2021–2027; tuletab meelde, kui oluline on tegeleda energiasektoris küberturvalisuse riskidega, et tagada energiasüsteemide vastupanuvõime; |
| --- | --- |

90.

Teadustegevus, innovatsioon, digitehnoloogia ja kosmosepoliitika

| 91. | väljendab heameelt programmi „Euroopa horisont“ rolli ja selle panuse üle kliimaneutraalsusesse; on arvamusel, et programmi „Euroopa horisont“ raames sõlmitud partnerlused, sealhulgas ühisettevõtted edendavad avaliku ja erasektori koostööd, et aidata kaasa rohelisele majandusele üleminekule, tagades samal ajal jätkusuutlike uuenduste kättesaadavuse, juurdepääsetavuse ja taskukohasuse; rõhutab, kui oluline on parandada VKEde juurdepääsu programmi „Euroopa horisont“ projektikonkurssidele ja neis osalemist, ning parandada kodanike teavitamist ja kaasamist Euroopa teadus- ja arendustegevuse projektide ja uute tehnoloogiate, sealhulgas majakaprojektide tulemuste kohta, et suurendada üldsuse osalust ja muuta liidu roll kodanikele nähtavamaks; |
| --- | --- |

91.

| 92. | väljendab heameelt Copernicuse programmi ja uue ELi Maa seire teadmuskeskuse rolli üle maa, atmosfääri ja merekeskkonna jälgimisel; rõhutab satelliitseire suutlikkuse tähtsust kliimamuutuste seirel, modelleerimisel, prognoosimisel ja toetamisel; |
| --- | --- |

92.

| 93. | rõhutab vajadust meelitada ligi rohkem avaliku ja erasektori investeeringuid teadusuuringutesse, innovatsiooni ja uute kestlike tehnoloogiate kasutuselevõttu, sealhulgas töömahukates tööstusharudes, ning vajalikesse uutesse taristuvõrkudesse ja projektidesse, mis aitavad saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe ja Pariisi kokkuleppe eesmärke; rõhutab, et tulevastes teadusuuringutes ja tehnoloogias tuleks arvesse võtta kestlikkust ja ringlust; rõhutab samal ajal alusuuringute ning teadus- ja innovatsioonialase koostöö ja valdkondadevaheliste lähenemisviiside tähtsust kliimaprobleemide lahendamisel; juhib lisaks tähelepanu vajadusele toetada sotsiaalset innovatsiooni, mis on oluline rahuldamata ühiskondlike vajaduste ja probleemidega tegelemisel, suurendades samal ajal inimeste mõjuvõimu rohepöörde ajal; |
| --- | --- |

93.

| 94. | rõhutab, kui oluline on tagada stiimulite järjekindlus ja järjepidevus, et soodustada 2030. ja 2050. aasta eesmärkide saavutamiseks uuenduslikke tehnoloogiaid, käsitledes juba väljakujunenud tehnoloogiate kasutuselevõttu ja samuti investeeringuid uude tehnoloogiasse, mis tuleb alles välja töötada, et saavutada liidu kliimaneutraalsuse eesmärk hiljemalt 2050. aastaks; |
| --- | --- |

94.

| 95. | rõhutab vajadust kaksikülemineku järele, kus digi- ja rohepööre käivad käsikäes; rõhutab, et digitehnoloogia võib etendada olulist rolli liidu rohelisele majandusele üleminekul; tuletab meelde, et liidu majanduse taastamiseks on vaja luua stabiilne õigusraamistik, mis soodustab edasiminekut, sealhulgas turupõhiseid saavutusi teadusuuringutes, innovatsioonis ja säästvate tehnoloogiate arendamises, ning luua nende rahastamiseks sobivad tingimused; |
| --- | --- |

95.

| 96. | rõhutab, et digiteerimine on üks põhitegureid, mis soodustab energiasüsteemide integreerimist, kuna see võib pakkuda dünaamilist ja omavahel seotud energiakandjate voogu, mitmekesiste turgude omavahelist ühendamist ning vajalikke andmeid pakkumise ja nõudluse ühitamiseks; rõhutab digitehnoloogia potentsiaali suurendada energiatõhusust ja seega vähendada üldist kasvuhoonegaaside heidet; rõhutab vajadust tagada turvaline õigusraamistik koos mittediskrimineerivate ja läbipaistvate menetlustega energiaandmetele juurdepääsuks ja nende edastamiseks; tuletab meelde, et komisjoni hinnangul moodustab IKT keskkonnajalajälg 5–9 % ülemaailmsest elektritarbimisest ja rohkem kui 2 % ülemaailmsest kasvuhoonegaaside heitest; rõhutab, et komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse 2018. aasta tehisintellekti käsitleva uuringu kohaselt võivad andmekeskused ja andmeedastus moodustada 3–4 % liidu elektri kogutarbimisest; toonitab, et komisjoni hinnangul suureneb aastatel 2018–2030 andmekeskuste elektritarbimine 28 %; rõhutab, et 47 % nn digitaalsetest süsinikdioksiidi heitmetest on pärit tarbijatele mõeldud seadmetest (arvutid, nutitelefonid, tahvelarvutid ja muud ühendatud seadmed); nõuab seetõttu meetmeid IKT sektori CO2 jalajälje vähendamiseks, tagades võrgu, andmekeskuse ja tarbijaseadmete tasandil energia- ja ressursitõhususe, ning kordab eesmärki muuta andmekeskused hiljemalt 2030. aastaks kliimaneutraalseks ja väga energiatõhusaks, nagu on sätestatud digistrateegias; |
| --- | --- |

96.

| 97. | tuletab meelde, kui tähtis on teadusuuringute ja innovatsiooni panus Pariisi kokkuleppes kehtestatud eesmärkide ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisse; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama teadusuuringuid ja innovatsiooni ning suurendama ELi ja liikmesriikide eelarveid säästvate ja ohutute energiatehnoloogiate ja innovatsiooni valdkonna teadus- ja arendustegevuse osas; kutsub komisjoni üles kaaluma selliste tehnoloogiate ja uuenduslike lahenduste edasist toetamist, mis aitavad kaasa kliimakindla ja integreeritud energiasüsteemi loomisele, sealhulgas valdkondades, kus Euroopal on ülemaailmne juhtpositsioon ja riigisisesed väärtusahelad; on seisukohal, et kliimaeesmärkide saavutamiseks ja eurooplastele olulise majandusliku kasu toomiseks on hädavajalik, et liidus oleks taastuvenergia väärtusahelate põhisegmendid, ning nõuab asjakohaste meetmete võtmist, et toetada Euroopale keskenduva sisu rolli taastuvate energiaallikate tarneahelas ja seadusandluses; |
| --- | --- |

97.

Kliimamuutused ja areng

| 98. | kinnitab veel kord ELi pühendumust poliitikavaldkondade arengusidususele, eelkõige tööstus-, põllumajandus-, kalandus-, kaubandus- ja investeerimispoliitikas; nõuab sidusat lähenemisviisi Pariisi kokkuleppe ja kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamisele nii sise- kui ka välispoliitikas; |
| --- | --- |

98.

| 99. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja teisi G7 riike üles arendama ja võtma kasutusele energiasüsteemi õiglase ümberkujundamise partnerlusi arengumaadega, ning tegema uusi ja täiendavaid investeeringuid, et tagada arengumaades fossiilkütuste kasutamise järkjärgulisel lõpetamisel õiglane üleminek; on veendunud, et need partnerlused peaksid peamiselt tuginema võlga mittetekitavatele rahastamisvahenditele; |
| --- | --- |

99.

| 100. | rõhutab inimõigustel põhineva lähenemisviisi tähtsust kliimameetmetes, et tagada kõigi meetmete puhul kõigi inimeste inimõiguste austamine ja toetamine; nõuab tungivalt, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised integreeriksid inimõiguste mõõtme oma riiklikult kindlaksmääratud panustesse, kohanemisteatisesse ja riiklikesse tegevuskavadesse; |
| --- | --- |

100.

| 101. | nõuab, et arengu- ja kliimapoliitikas käsitletaks ebavõrdsust, probleeme varasemate võlgadega ja vaesust, mida süvendab kliimamuutuste negatiivne mõju; |
| --- | --- |

101.

Euroopa Parlamendi roll

| 102. | on seisukohal, et kuna Euroopa Parlament peab andma rahvusvahelistele kokkulepetele oma nõusoleku ja tal on Pariisi kokkuleppe liidusisesel rakendamisel kaasseadusandjana keskne roll, peaks ta kuuluma lahutamatu osana ELi delegatsiooni; eeldab seega, et parlamendil lastakse osaleda COP27 raames Sharm El Sheikhis toimuvatel ELi koordineerimiskoosolekutel ning et talle antakse alates läbirääkimiste algusest juurdepääs kõikidele ettevalmistavatele dokumentidele; |
| --- | --- |

102.

o

o o

| 103. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega levitada seda kõikidele ELi mittekuuluvatele konventsiooniosalistele. |
| --- | --- |

103.

---

(1)  ELT C 184, 5.5.2022, lk 118.

(2)  ELT C 232, 16.6.2021, lk 28.

(3)  ELT C 445, 29.10.2021, lk 156.

(4)  ELT L 114, 12.4.2022, lk 22.

(5)  ELT C 385, 22.9.2021, lk 167.

(6)  ELT L 243, 9.7.2021, lk 1.

(7)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 2.

(8)  ELT C 385, 22.9.2021, lk 10.

(9)  ELT C 506, 15.12.2021, lk 38.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0263.

(11)  ELT C 67, 8.2.2022, lk 25.

(12)  IPCC kohanemisaruanne, 2022.

(13)  ÜRO katastroofiohu vähendamise amet, „The human costs of disasters: an overview of the last 20 years 2000–2019“ (Katastroofidega seotud inimkulud: ülevaade viimasest 20 aastast (2000–2019)), https://www.undrr.org/media/48008/download

(14)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/climate-change-and-health#:~:text=Climate%20change%20affects%20the%20social,malaria%2C%20diarrhoea%20and%20heat%20stress

(15)  Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Maailmapank, „Groundswell, Acting on Internal Climate Migration, Part II“, 2021 https://openknowledge.worldbank.org/handle/10986/36248

(16)  Euroopa Keskkonnapoliitika Instituut (IEEP) ja Oxfam, „Carbon Inequality in 2030“ (CO2 heitega seotud ebavõrdsus aastal 2030), november 2021 https://oxfamilibrary.openrepository.com/bitstream/handle/10546/621305/bn-carbon-inequality-2030-051121-en.pdf

(17)  Global Witness, „Last Line of Defence, The industries causing the climate crisis and attacks against land and environmental defenders“, september 2021 https://www.globalwitness.org/en/campaigns/environmental-activists/last-line-defence/

(18)  Vahemere piirkonna kliima- ja keskkonnamuutuste eksperdid, „Risks associated to climate and environmental changes in the Mediterranean region“ (Kliima- ja keskkonnamuutustega seonduvad riskid Vahemere piirkonnas), 2019, https://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2019/10/MedECC-Booklet_EN_WEB.pdf

(19)  Maailma Looduse Fondi Vahemere piirkonna merealgatus, „The Climate Change Effect in the Mediterranean — Six stories from an Overheating Sea“ (Kliimamuutuste mõju Vahemeres – kuus lugu ülekuumenevast merest), Rooma, Itaalia, 2021.

(20)  https://www.klimazaloba.cz/wp-content/uploads/2021/04/Klimaticka%CC%81-z%CC%8Caloba.pdf

(21)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0248.

(22)  ÜRO Keskkonnaprogrammi 2021. aasta ülemaailmne metaaniheite hindamine.

(23)  https://www.who.int/health-topics/one-health#tab=tab_1

(24)  Transport & Environment, Private jets: can the super rich supercharge zero emission aviation?, aprill 2021

(25)  Samas.

(26)  21. jaanuari 2021. aasta resolutsioon ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta, (ELT C 456, 10.11.2021, lk 208).

(27)  IEA, Market analysis and forecast from 2019 to 2024 (Turuanalüüs ja prognoos aastateks 2019–2024), https://www.iea.org/reports/renewables-2019/power

(28)  tuletab meelde, et võrreldes praeguste suundumuste jätkumise stsenaariumiga on tööstuses energia lõpptarbimise vähendamise majanduslik potentsiaal 2030. aastaks 23,5 %;

(29)  16. veebruari 2022. aasta resolutsioon avamere taastuvenergia Euroopa strateegia kohta (ELT C 342, 6.9.2022, lk 66).

---

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/52 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/52

---

P9_TA(2022)0374

Kultuurialane solidaarsus Ukrainaga ja ühine erakorraline reageerimismehhanism kultuurielu taastamiseks Euroopas

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2022. aasta resolutsioon kultuurialase solidaarsuse kohta Ukrainaga ja ühise erakorralise reageerimismehhanismi kohta kultuurielu taastamiseks Euroopas (2022/2759(RSP))

(2023/C 149/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 167, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 167,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle preambulit, artiklit 3 ja protokolli (nr 2) subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle preambulit, artiklit 3 ja protokolli (nr 2) subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta preambulit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta preambulit,

| — | võttes arvesse oma 1. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2022. aasta soovitust nõukogule ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb ELi välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikat pärast Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2022. aasta soovitust nõukogule ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb ELi välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikat pärast Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu (2),

| — | võttes arvesse parlamendi juhtkonna 16. ja 24. veebruari 2022. aasta avaldusi Ukraina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi juhtkonna 16. ja 24. veebruari 2022. aasta avaldusi Ukraina kohta,

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurielu taastumise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurielu taastumise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni kunstnike olukorra ja ELi kultuurielu taastumise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni kunstnike olukorra ja ELi kultuurielu taastumise kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 18. mai 2021. aasta järeldusi kultuuri- ja loomesektori taastumise, vastupanuvõime ja kestlikkuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. mai 2021. aasta järeldusi kultuuri- ja loomesektori taastumise, vastupanuvõime ja kestlikkuse kohta,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust kultuurialase solidaarsuse kohta Ukrainaga ja ühise erakorralise reageerimismehhanismi kohta kultuurielu taastamiseks Euroopas (O-000030/2022 – B9-0026/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust kultuurialase solidaarsuse kohta Ukrainaga ja ühise erakorralise reageerimismehhanismi kohta kultuurielu taastamiseks Euroopas (O-000030/2022 – B9-0026/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et Venemaa sõda Ukraina vastu on katse kaotada suveräänse riigi identiteet ja kultuur, muu hulgas kultuuripärandi strateegilise ja sihipärase hävitamisega (5), mis on sõjakuritegu 1954. aasta Haagi konventsiooni (6) alusel, millele mõlemad riigid on alla kirjutanud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Venemaa sõda Ukraina vastu on katse kaotada suveräänse riigi identiteet ja kultuur, muu hulgas kultuuripärandi strateegilise ja sihipärase hävitamisega (5), mis on sõjakuritegu 1954. aasta Haagi konventsiooni (6) alusel, millele mõlemad riigid on alla kirjutanud;

| B. | arvestades, et rünnak Ukraina vastu on ka rünnak meie ühise Euroopa identiteedi, väärtuste ja eluviisi vastu, mida iseloomustavad demokraatial, inimõiguste austamisel, väärikusel, õigusriigi põhimõttel ja kultuurilisel mitmekesisusel põhinevad avatud ühiskonnad; arvestades, et miljonid inimesed kogu maailmas kannatavad laastavate tagajärgede käes, mis ulatuvad inimohvritest toidupuuduse, ülemaailmse energiavarustuse vähenemise ning inflatsiooni tõusu ja rändevoogude suurenemiseni; arvestades, et Venemaa kasutab neid kavandatud tagajärgi poliitilise ja strateegilise relvana; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rünnak Ukraina vastu on ka rünnak meie ühise Euroopa identiteedi, väärtuste ja eluviisi vastu, mida iseloomustavad demokraatial, inimõiguste austamisel, väärikusel, õigusriigi põhimõttel ja kultuurilisel mitmekesisusel põhinevad avatud ühiskonnad; arvestades, et miljonid inimesed kogu maailmas kannatavad laastavate tagajärgede käes, mis ulatuvad inimohvritest toidupuuduse, ülemaailmse energiavarustuse vähenemise ning inflatsiooni tõusu ja rändevoogude suurenemiseni; arvestades, et Venemaa kasutab neid kavandatud tagajärgi poliitilise ja strateegilise relvana;

| C. | arvestades, et Venemaa sissetung Ukrainasse seab ohtu ka kunstnikud ja kultuuritöötajad, ajakirjanikud ja teadlased, kuna see külvab hirmu ja lootusetust, mis halvab kunsti vabadust, kahjustab uudiste kvaliteeti ning piirab meedia sõltumatust ja juurdepääsu teabele, akadeemilist vabadust ja väljendusvabadust laiemalt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Venemaa sissetung Ukrainasse seab ohtu ka kunstnikud ja kultuuritöötajad, ajakirjanikud ja teadlased, kuna see külvab hirmu ja lootusetust, mis halvab kunsti vabadust, kahjustab uudiste kvaliteeti ning piirab meedia sõltumatust ja juurdepääsu teabele, akadeemilist vabadust ja väljendusvabadust laiemalt;

| D. | arvestades, et kultuuripärandi ebaseaduslik hävitamine ning kultuuri- ja kunstiväärtuste rüüstamine ja salakaubavedu kujutavad endast suurt ohtu kõigi ukrainlaste ja vähemuste identiteedile riigis ning takistavad konfliktijärgset rahvuslikku leppimist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kultuuripärandi ebaseaduslik hävitamine ning kultuuri- ja kunstiväärtuste rüüstamine ja salakaubavedu kujutavad endast suurt ohtu kõigi ukrainlaste ja vähemuste identiteedile riigis ning takistavad konfliktijärgset rahvuslikku leppimist;

| E. | arvestades, et COVID-19 pandeemia kaugeleulatuvad tagajärjed mõjutasid suuresti kõiki meie elu ja elukeskkonna aspekte, eelkõige kogu kultuurielu, mida juba niigi iseloomustasid habras organisatsiooniline ja finantsstruktuur ning sageli ebakindlad töötingimused, nagu ka kunstilise väljendusvabaduse ohustatus; arvestades, et kultuuri- ja loomesektorid ning -majandus ei ole koroonakriisist ikka veel täielikult taastunud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et COVID-19 pandeemia kaugeleulatuvad tagajärjed mõjutasid suuresti kõiki meie elu ja elukeskkonna aspekte, eelkõige kogu kultuurielu, mida juba niigi iseloomustasid habras organisatsiooniline ja finantsstruktuur ning sageli ebakindlad töötingimused, nagu ka kunstilise väljendusvabaduse ohustatus; arvestades, et kultuuri- ja loomesektorid ning -majandus ei ole koroonakriisist ikka veel täielikult taastunud;

| F. | arvestades, et need rängad kriisid on pannud proovile liidu strateegilise sõltumatuse, kuid samas on nende tõttu avaldunud liidu suur potentsiaal luua tugev Euroopasse kuulumise tunne, reageerida ühiselt pakilistele vajadustele ja tugevdada toetust Euroopa integratsioonile; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et need rängad kriisid on pannud proovile liidu strateegilise sõltumatuse, kuid samas on nende tõttu avaldunud liidu suur potentsiaal luua tugev Euroopasse kuulumise tunne, reageerida ühiselt pakilistele vajadustele ja tugevdada toetust Euroopa integratsioonile;

| G. | arvestades, et kultuur on ka edaspidi elanikkonna vastastikuse mõistmise ja rahu tagamise oluline vahend; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kultuur on ka edaspidi elanikkonna vastastikuse mõistmise ja rahu tagamise oluline vahend;

Ukraina kultuurielu tõhusam toetamine ja solidaarsuse ülesnäitamine

| 1. | on rahul ELi ja selle liikmesriikide üldise tugeva toetusega Ukraina kultuuri- ja loomesektorile ning -majandusele ning komisjoni, valitsustasandi osalejate, valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna rahastamisvahendite kiire kasutuselevõtuga, et toetada sõja eest põgenevaid kunstnikke ja kultuuritöötajaid, Ukraina pagulasi vastuvõtvate riikide kultuuriorganisatsioone ning kultuuripärandi kaitset; väljendab eelkõige heameelt kiiresti elluviidavate algatuste üle, nagu Ukraina kultuuri toetamise solidaarsusfond (Culture of Solidarity Fund for Ukraine); |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab siirast solidaarsust artistide, kunstnike, loovisikute, autorite, kirjastajate, nende ettevõtete ning kõigi teiste kultuuriloojate ja -töötajatega, sealhulgas amatööridest loovisikutega, kuna kunstil ja kultuuril on Ukraina tervendamisel ja ülesehitamisel oluline roll; tunneb heameelt eriti nende Ukraina kunstnike ja loovisikute tegevuse üle, kes on oma loominguga Venemaa sissetungile vastu astunud; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et Ukrainale antav ELi humanitaarabi hõlmab ka kultuurisektorit ja kultuuripärandit puudutavaid erakorralisi vajadusi; on kindlalt veendunud, et kooskõlas Euroopa Ülemkogu 23. juuni 2022. aasta ajaloolise otsusega anda Ukrainale ELi kandidaatriigi staatus tuleb eraldada sihtotstarbelist toetust ka tulevase Ukraina usaldusfondi kaudu, mille loomises leppisid riigipead ja valitsusjuhid kokku Euroopa Ülemkogu 24.–25. märtsi 2022. aasta järeldustes; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab tungivalt, et EL pakuks Ukraina kultuuritegelastele, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, valitsusvälistele organisatsioonidele, kohalikule kultuuritegevusele, ülikoolidele ja kodanikuühiskonnale sihipärast toetust riigi ülesehitamise ja sõjast taastumise tegevuskava väljatöötamisel ja arendamisel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on veendunud, et EL peaks pakkuma toetust Ukraina ametivõimudele, eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil, ning kodanikuühiskonnale kui konstruktiivsele partnerile riigi ülesehitamisel ja eelkõige kultuuriväärtuste taastamisel; rõhutab sellega seoses, et EL peaks ergutama ülesehituses osalejaid kaaluma kõrgeimate kvaliteedistandardite kohaldamist; tõdeb, et algatus „Uus Euroopa Bauhaus“ võib Ukraina kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse osalusel aidata kaasa sõjajärgsele taastamisele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab vajalikuks pöörata erilist tähelepanu Ukrainas asuvatele kultuuri- ja ajalooväärtustele ning riigi kultuuripärandi kaitsele; kinnitab Euroopa Liidu valmisolekut osaleda kunstiteoste ja kultuuripärandi säilitamises, rakendades kõiki õiguslikke vahendeid, et kultuuripärandit kaitsta ja tõkestada sellega kaubitsemist või selle ebaseaduslikku eksporti sõja ajal; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab tungivat vajadust toetada Ukrainat, et dokumenteerida põhjalikult kõik kultuuripärandi vastu suunatud rünnakud, eriti need, mis kujutavad endast võimalikke sõjakuritegusid ja mis on toime pandud rahvusvaheliste konventsioonidega kaitstud kultuuripärandi vastu; tuletab meelde, et lisaks mälestiste ja kunstiteoste füüsilisele kaitsele peaks EL veelgi tugevdama kultuuripärandi digiteerimiseks ja digitaalseks dokumenteerimiseks ette nähtud toetust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on seisukohal, et Ukrainale kultuurivaldkonnas antav rahaline toetus ei tohiks ohtu seada Euroopa Liidus kultuuri- ja loomesektorile ning -majandusele programmi „Loov Euroopa“ kaudu eraldatavaid rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

8.

ELi kultuuriökosüsteemi kui terviku vastupanuvõime ja kriisijärgse taastumise toetamine

| 9. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles keskenduma kultuurile kõigis peamistes ELi poliitikavaldkondades ja prioriteetides, nagu kliimameetmed, digiüleminek, majanduse taastamine ja rahvusvahelised suhted; kutsub komisjoni üles kasutama kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse potentsiaali igakülgselt Euroopa ühiskondade ja kodanike heaolu huvides ning ergutama aktiivselt avalikku kultuuriarutelu, et kaasata võimalikult palju inimesi avaliku arvamuse kujundamisse ja edendada rahvusvahelist kultuurikoostööd; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab vajadust toetada ja koordineerida kõigil valitsemistasanditel ning nii avaliku kui ka erasektori sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna ja heategevuslike osalejatega meetmeid, mis hõlmavad sihipärast toetust kultuuri-, loome- ja kultuuripärandi ökosüsteemidele ning nende valdkondade töötajate õiglastele töötingimustele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid suurendaksid oma innovatsioonisuutlikkust koostöö ning avaliku ja erasektori partnerluste osas, et muuta kultuuri- ja loomesektor ning -majandus tulevaste kriiside suhtes vastupanuvõimelisemaks; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid veelgi enam kultuuri- ja loomesektori ning -majanduse digiteerimist ning tagaksid kunsti- ja kultuuriloomele laialdase digitaalse juurdepääsu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub komisjonil kaaluda võimalust luua spetsiaalselt kultuurile, kultuuripärandile ja loomeökosüsteemidele mõeldud Euroopa erakorraline reageerimis- ja taastemehhanism, mis põhineks mitmeid sidusrühmi hõlmaval lähenemisviisil, või tegutseda sellises mehhanismis partnerina; kutsub komisjoni üles esitama sellise mehhanismi õigus- ja eelarveraamistiku kohta ettepaneku ning koostama ühinenud strateegiliste partnerite nimekirja, kuhu kuuluvad partnerid kõikidest asjaomastest sektoritest, nii avalikust kui ka erasektorist, sealhulgas heategevuslikest partnerlusmudelitest, täielikus kooskõlas täiendavuse põhimõttega, et võimaldada ressursside strateegilist koondamist, mis aitab tugevdada avaliku sektori rahastamist ning optimeerida kultuuri- ja loomesektori ning -majanduse toetamist; |
| --- | --- |

12.

o

o o

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  ELT C 125, 18.3.2022, lk 2.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0235.

(3)  ELT C 385, 22.9.2021, lk 152.

(4)  ELT C 184, 5.5.2022, lk 88.

(5)  21. septembri 2022. aasta seisuga on UNESCO alates 24. veebruarist 2022 kindlaks teinud 192 objekti kahjustamise: 81 usukeskust, 13 muuseumi, 37 ajaloolist hoonet, 35 kultuuritegevuseks mõeldud hoonet, 17 mälestusmärki ja 10 raamatukogu; https://www.unesco.org/en/articles/damaged-cultural-sites-ukraine-verified-unesco

(6)  Vt Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi artikli 8 lõike 2 punkti b alapunkt ix.

---

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/55

---

P9_TA(2022)0375

Riigipöörde järgne olukord Burkina Fasos

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2022. aasta resolutsioon riigipöörde järgse olukorra kohta Burkina Fasos (2022/2865(RSP))

(2023/C 149/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 19. detsembri 2019. aasta resolutsiooni inimõiguste, sealhulgas usuvabaduse rikkumise kohta Burkina Fasos (1), 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi ja Aafrika julgeolekukoostöö kohta Saheli piirkonnas, Lääne-Aafrikas ja Aafrika Sarvel (2) ning 17. veebruari 2022. aasta resolutsiooni poliitilise kriisi kohta Burkina Fasos (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 19. detsembri 2019. aasta resolutsiooni inimõiguste, sealhulgas usuvabaduse rikkumise kohta Burkina Fasos (1), 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi ja Aafrika julgeolekukoostöö kohta Saheli piirkonnas, Lääne-Aafrikas ja Aafrika Sarvel (2) ning 17. veebruari 2022. aasta resolutsiooni poliitilise kriisi kohta Burkina Fasos (3),

| — | võttes arvesse rahvusvahelise partnerluse voliniku Jutta Urpilaineni 4. oktoobril 2022. aastal komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja nimel Euroopa Parlamendis Strasbourgis tehtud avaldust ja järgnenud arutelu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise partnerluse voliniku Jutta Urpilaineni 4. oktoobril 2022. aastal komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja nimel Euroopa Parlamendis Strasbourgis tehtud avaldust ja järgnenud arutelu,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 1. ja 5. oktoobri 2022. aasta avaldusi Burkina Fasos toimunud riigipöörde ja olukorra kohta Burkina Fasos, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 1. ja 5. oktoobri 2022. aasta avaldusi Burkina Fasos toimunud riigipöörde ja olukorra kohta Burkina Fasos,

| — | võttes arvesse Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) 30. septembri, 1. oktoobri ja 2. oktoobri 2022. aasta avaldusi olukorra kohta Burkina Fasos ning ECOWASi 4. oktoobri 2022. aasta missiooni Burkina Fasosse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) 30. septembri, 1. oktoobri ja 2. oktoobri 2022. aasta avaldusi olukorra kohta Burkina Fasos ning ECOWASi 4. oktoobri 2022. aasta missiooni Burkina Fasosse,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu komisjoni esimehe 30. septembri 2022. aasta avaldust, milles mõistetakse hukka võimu teistkordne jõuga ülevõtmine Burkina Fasos, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu komisjoni esimehe 30. septembri 2022. aasta avaldust, milles mõistetakse hukka võimu teistkordne jõuga ülevõtmine Burkina Fasos,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri pressiesindaja 1. oktoobri 2022. aasta avaldust olukorra kohta Burkina Fasos, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri pressiesindaja 1. oktoobri 2022. aasta avaldust olukorra kohta Burkina Fasos,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 7. oktoobri 2022. aasta avaldust olukorra kohta Burkina Fasos, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 7. oktoobri 2022. aasta avaldust olukorra kohta Burkina Fasos,

| — | võttes arvesse ECOWASi protokolli demokraatia ja hea valitsemistava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ECOWASi protokolli demokraatia ja hea valitsemistava kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 9. märtsi 2020. aasta ühisteatist „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“ (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 9. märtsi 2020. aasta ühisteatist „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“ (JOIN(2020)0004),

| — | võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 11. märtsi 2021. aasta resolutsiooni demokraatia ja põhiseaduse austamise kohta ELi ja AKV riikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 11. märtsi 2021. aasta resolutsiooni demokraatia ja põhiseaduse austamise kohta ELi ja AKV riikides,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke ja eeskätt eesmärki nr 16: kestliku arengu saavutamiseks toetada õiglaseid, rahumeelseid ja kaasavaid ühiskondi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke ja eeskätt eesmärki nr 16: kestliku arengu saavutamiseks toetada õiglaseid, rahumeelseid ja kaasavaid ühiskondi,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse Burkina Faso Vabariigi põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Burkina Faso Vabariigi põhiseadust,

| — | võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000. aastal (4) (Cotonou leping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000. aastal (4) (Cotonou leping),

| — | võttes arvesse demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse Aafrikas riigisiseste põgenike kaitsmist ja abistamist käsitlevat Aafrika Liidu konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrikas riigisiseste põgenike kaitsmist ja abistamist käsitlevat Aafrika Liidu konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta lisaprotokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta lisaprotokolli,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et 30. septembril 2022. aastal korraldasid Burkina Faso sõjaväelased kapten Ibrahim Traoré juhtimisel riigipöörde, millega kukutati president kolonelleitnant Paul-Henri Sandaogo Damiba; arvestades, et endine president Paul-Henri Sandaogo Damiba haaras võimu 24. jaanuaril 2022 toimunud riigipöörde käigus, millega kukutati 2020. aasta novembris demokraatlikult valitud president Roch Kaboré; arvestades, et sarnaselt endise presidendi Paul-Henri Sandaogo Damibaga põhjendas praegune president Ibrahim Traoré riigipööret ametivõimude suutmatusega ohjeldada julgeolekuolukorra halvenemist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 30. septembril 2022. aastal korraldasid Burkina Faso sõjaväelased kapten Ibrahim Traoré juhtimisel riigipöörde, millega kukutati president kolonelleitnant Paul-Henri Sandaogo Damiba; arvestades, et endine president Paul-Henri Sandaogo Damiba haaras võimu 24. jaanuaril 2022 toimunud riigipöörde käigus, millega kukutati 2020. aasta novembris demokraatlikult valitud president Roch Kaboré; arvestades, et sarnaselt endise presidendi Paul-Henri Sandaogo Damibaga põhjendas praegune president Ibrahim Traoré riigipööret ametivõimude suutmatusega ohjeldada julgeolekuolukorra halvenemist;

| B. | arvestades, et pärast 2022. aasta jaanuari riigipööret leppis sõjavägi ECOWASi vahendusel kokku üleminekuperioodis, mis pidi kestma kuni 2024. aasta juulini, mil peetakse demokraatlikud valimised; arvestades, et EL toetas kindlalt ECOWASi vahenduspüüdlusi ja pingutas tõsiselt selle nimel, et edendada koostööd, sealhulgas kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas; arvestades, et ECOWAS on 2022. aasta septembris toimunud Burkina Faso riigipöörde hukka mõistnud ja peab seda ebakohaseks, pidades silmas edusamme, mida on tehtud selle nimel, et rahumeelselt taastada riigis 1. juuliks 2024 põhiseaduslik kord; arvestades, et 2022. aasta septembris toimunud riigipöörde on hukka mõistnud ka Aafrika Liit, EL ja ÜRO; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast 2022. aasta jaanuari riigipööret leppis sõjavägi ECOWASi vahendusel kokku üleminekuperioodis, mis pidi kestma kuni 2024. aasta juulini, mil peetakse demokraatlikud valimised; arvestades, et EL toetas kindlalt ECOWASi vahenduspüüdlusi ja pingutas tõsiselt selle nimel, et edendada koostööd, sealhulgas kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas; arvestades, et ECOWAS on 2022. aasta septembris toimunud Burkina Faso riigipöörde hukka mõistnud ja peab seda ebakohaseks, pidades silmas edusamme, mida on tehtud selle nimel, et rahumeelselt taastada riigis 1. juuliks 2024 põhiseaduslik kord; arvestades, et 2022. aasta septembris toimunud riigipöörde on hukka mõistnud ka Aafrika Liit, EL ja ÜRO;

| C. | arvestades, et desinformatsioonikampaania kohaselt viibis endine president Paul-Henri Sandaogo Damiba Prantsusmaa kaitse all, mille Prantsusmaa ametivõimud, samuti endine president Paul-Henri Sandaogo Damiba ise ja praegune president Ibrahim Traoré viivitamata ja kindlalt ümber lükkasid; arvestades, et riigipöörde järel puhkesid meeleavaldused Prantsusmaa vastu ja Venemaaga suurema sõjalise koostöö tegemise poolt; arvestades, et rüüstati Prantsusmaa saatkonda ja konsulaati Ouagadougous ning Prantsuse Instituudi (Institut Français) ruume Ouagadougous ja Bobo-Dioulassos; arvestades, et riigis on toimunud mitu muud rünnakut Euroopa institutsioonide ja sümbolite vastu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et desinformatsioonikampaania kohaselt viibis endine president Paul-Henri Sandaogo Damiba Prantsusmaa kaitse all, mille Prantsusmaa ametivõimud, samuti endine president Paul-Henri Sandaogo Damiba ise ja praegune president Ibrahim Traoré viivitamata ja kindlalt ümber lükkasid; arvestades, et riigipöörde järel puhkesid meeleavaldused Prantsusmaa vastu ja Venemaaga suurema sõjalise koostöö tegemise poolt; arvestades, et rüüstati Prantsusmaa saatkonda ja konsulaati Ouagadougous ning Prantsuse Instituudi (Institut Français) ruume Ouagadougous ja Bobo-Dioulassos; arvestades, et riigis on toimunud mitu muud rünnakut Euroopa institutsioonide ja sümbolite vastu;

| D. | arvestades, et endine president Paul-Henri Sandaogo Damiba esitas 2. oktoobril 2022 pärast rahvajuhtide vahendustegevust avalduse presidendiametist tagasiastumiseks; arvestades, et ta seadis oma tagasiastumiseks seitse tingimust, sealhulgas ECOWASiga sõlmitud lepingust kinnipidamine 24-kuulise üleminekuperioodi jooksul; arvestades, et praegune president Ibrahim Traoré nõustus kõigi nende tingimustega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et endine president Paul-Henri Sandaogo Damiba esitas 2. oktoobril 2022 pärast rahvajuhtide vahendustegevust avalduse presidendiametist tagasiastumiseks; arvestades, et ta seadis oma tagasiastumiseks seitse tingimust, sealhulgas ECOWASiga sõlmitud lepingust kinnipidamine 24-kuulise üleminekuperioodi jooksul; arvestades, et praegune president Ibrahim Traoré nõustus kõigi nende tingimustega;

| E. | arvestades, et 4. oktoobril 2022 saatis ECOWAS teabekogumismissiooni septembris 2022 toimunud riigipöörde asjaolude väljaselgitamiseks ja pidas läbirääkimisi uute juhtidega; arvestades, et pärast ECOWASi delegatsiooniga toimunud kohtumist teatas president Ibrahim Traoré kavatsusest järgida oma eelkäija ja ECOWASi vahel kokku lepitud ülemineku ajakava; arvestades, et president Traoré lubas ühtlasi täita Burkina Faso võetud rahvusvahelisi kohustusi, eelkõige inimõiguste kaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 4. oktoobril 2022 saatis ECOWAS teabekogumismissiooni septembris 2022 toimunud riigipöörde asjaolude väljaselgitamiseks ja pidas läbirääkimisi uute juhtidega; arvestades, et pärast ECOWASi delegatsiooniga toimunud kohtumist teatas president Ibrahim Traoré kavatsusest järgida oma eelkäija ja ECOWASi vahel kokku lepitud ülemineku ajakava; arvestades, et president Traoré lubas ühtlasi täita Burkina Faso võetud rahvusvahelisi kohustusi, eelkõige inimõiguste kaitse valdkonnas;

| F. | arvestades, et 15. oktoobril 2022 nimetas riiklik konverents kapten Ibrahim Traoré ühehäälselt presidendiks ja võeti vastu üleminekuharta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 15. oktoobril 2022 nimetas riiklik konverents kapten Ibrahim Traoré ühehäälselt presidendiks ja võeti vastu üleminekuharta;

| G. | arvestades, et põhiseadus, mille kehtivus esmalt pärast 30. septembrit 2022 peatati, taastati alusaktiga, mille kaitse ja taastamise patriootlik liikumine (MPSR) võttis vastu 5. oktoobril 2022 ja millega tagatakse, et Burkina Faso peab kinni rahvusvahelistest lepingutest ja kokkulepetest, millega riik on ühinenud, samuti tagatakse riigi järjepidevus kuni üleminekuharta vastuvõtmiseni; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et põhiseadus, mille kehtivus esmalt pärast 30. septembrit 2022 peatati, taastati alusaktiga, mille kaitse ja taastamise patriootlik liikumine (MPSR) võttis vastu 5. oktoobril 2022 ja millega tagatakse, et Burkina Faso peab kinni rahvusvahelistest lepingutest ja kokkulepetest, millega riik on ühinenud, samuti tagatakse riigi järjepidevus kuni üleminekuharta vastuvõtmiseni;

| H. | arvestades, et 7. oktoobril 2022 kohtus president Ibrahim Traoré kõigi Ouagadougous asuvate diplomaatiliste korpustega, et kinnitada oma valmisolekut teha koostööd kõigi Burkina Faso partneritega; arvestades, et president Ibrahim Traoré on esinenud avaldustega, et Burkina Faso peab ELi vaid üheks paljudest partneritest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 7. oktoobril 2022 kohtus president Ibrahim Traoré kõigi Ouagadougous asuvate diplomaatiliste korpustega, et kinnitada oma valmisolekut teha koostööd kõigi Burkina Faso partneritega; arvestades, et president Ibrahim Traoré on esinenud avaldustega, et Burkina Faso peab ELi vaid üheks paljudest partneritest;

| I. | arvestades, et Venemaa sõjalise eraettevõtte Wagneri grupi juht Jevgeni Prigožin väljendas heameelt septembris toimunud riigipöörde üle; arvestades, et Wagneri grupp laiendab jätkuvalt oma tegevust Saheli piirkonnas ja Lääne-Aafrikas ning on teadaolevalt pannud piirkonnas toime arvukalt sõjakuritegusid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Venemaa sõjalise eraettevõtte Wagneri grupi juht Jevgeni Prigožin väljendas heameelt septembris toimunud riigipöörde üle; arvestades, et Wagneri grupp laiendab jätkuvalt oma tegevust Saheli piirkonnas ja Lääne-Aafrikas ning on teadaolevalt pannud piirkonnas toime arvukalt sõjakuritegusid;

| J. | arvestades, et alates 2015. aastast on Burkina Faso sattunud eskaleeruva vägivalla lainesse, mida seostatakse võitlejatega, kes kuuluvad sellistesse rühmitustesse nagu Al Qaedaga joondatud Jama'at Nasr al-Islam wal Muslimin (JNIM) ja Suur-Sahara Islamiriik (ISGS), kes on tapnud tuhandeid inimesi; arvestades, et 26. septembril 2022. aastal tapeti Gaskindé lähedal varustuskonvoi ründamise käigus 37 inimest; arvestades, et Al Qaedaga seotud rühmitus võttis vastutuse rünnaku eest, mida peetakse üheks hiljutise riigipöörde vallandajaks ja mille käigus jäi ametiühingu andmetel kadunuks 70 veoautojuhti; arvestades, et umbes 40 % Burkina Faso territooriumist puutub praegu kokku vägivallaga, mida panevad toime relvastatud mässuliste rühmitused, samuti on puudu toidust, veest, elektrist ja esmatasandi arstiabist, mis on kõnealuste rühmituste kehtestatud blokaadi tagajärg; arvestades, et osa elanikkonnast ja mõned poliitilised liidrid on seadnud kahtluse alla operatsiooni Barkhane Saheli piirkonnas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et alates 2015. aastast on Burkina Faso sattunud eskaleeruva vägivalla lainesse, mida seostatakse võitlejatega, kes kuuluvad sellistesse rühmitustesse nagu Al Qaedaga joondatud Jama'at Nasr al-Islam wal Muslimin (JNIM) ja Suur-Sahara Islamiriik (ISGS), kes on tapnud tuhandeid inimesi; arvestades, et 26. septembril 2022. aastal tapeti Gaskindé lähedal varustuskonvoi ründamise käigus 37 inimest; arvestades, et Al Qaedaga seotud rühmitus võttis vastutuse rünnaku eest, mida peetakse üheks hiljutise riigipöörde vallandajaks ja mille käigus jäi ametiühingu andmetel kadunuks 70 veoautojuhti; arvestades, et umbes 40 % Burkina Faso territooriumist puutub praegu kokku vägivallaga, mida panevad toime relvastatud mässuliste rühmitused, samuti on puudu toidust, veest, elektrist ja esmatasandi arstiabist, mis on kõnealuste rühmituste kehtestatud blokaadi tagajärg; arvestades, et osa elanikkonnast ja mõned poliitilised liidrid on seadnud kahtluse alla operatsiooni Barkhane Saheli piirkonnas;

| K. | arvestades, et halveneva julgeolekuolukorra tõttu on riigis ümber asustatud 1,9 miljonit inimest, kellest üle poole on lapsed; arvestades, et riigisiseste põgenike puhul ähvardavad eriti suured ohud naisi ja noori, sealhulgas seksuaalne ja tööalane ärakasutamine, sooline vägivald, sunniviisiline sõjategevusse värbamine ja inimkaubandus; arvestades, et riigisiseste põgenike ja pagulaste olemasolu võib põhjustada konflikti kohalike elanikega nappide loodusvarade pärast, kui ei võeta piisavaid meetmeid eluaseme, töökohtade ja toiduga varustamiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et halveneva julgeolekuolukorra tõttu on riigis ümber asustatud 1,9 miljonit inimest, kellest üle poole on lapsed; arvestades, et riigisiseste põgenike puhul ähvardavad eriti suured ohud naisi ja noori, sealhulgas seksuaalne ja tööalane ärakasutamine, sooline vägivald, sunniviisiline sõjategevusse värbamine ja inimkaubandus; arvestades, et riigisiseste põgenike ja pagulaste olemasolu võib põhjustada konflikti kohalike elanikega nappide loodusvarade pärast, kui ei võeta piisavaid meetmeid eluaseme, töökohtade ja toiduga varustamiseks;

| L. | arvestades, et Burkinabe isikkoosseisu koolitati ELi Mali väljaõppemissiooni ja Sahelis läbiviidava ELi suutlikkuse suurendamise missiooni raames, kuid see peatati pärast septembris 2022 toimunud riigipööret ja see ei ole saavutanud oma põhieesmärki; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Burkinabe isikkoosseisu koolitati ELi Mali väljaõppemissiooni ja Sahelis läbiviidava ELi suutlikkuse suurendamise missiooni raames, kuid see peatati pärast septembris 2022 toimunud riigipööret ja see ei ole saavutanud oma põhieesmärki;

| M. | arvestades, et 2022. aasta oktoobri seisuga vajab Burkina Fasos humanitaarabi 4,9 miljonit inimest, sealhulgas 3,4 miljonit inimest, kes on tõsises toidupuuduses; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 2022. aasta oktoobri seisuga vajab Burkina Fasos humanitaarabi 4,9 miljonit inimest, sealhulgas 3,4 miljonit inimest, kes on tõsises toidupuuduses;

| N. | arvestades, et rahulolematus ja kriitika on suurenenud varasemate valitsuste suutmatuse tõttu lahendada Burkina Fasos terrorirünnakute levikust tingitud väga suuri julgeoleku-, sotsiaal- ja majandusprobleeme; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et rahulolematus ja kriitika on suurenenud varasemate valitsuste suutmatuse tõttu lahendada Burkina Fasos terrorirünnakute levikust tingitud väga suuri julgeoleku-, sotsiaal- ja majandusprobleeme;

| O. | arvestades, et Burkina Fasole eraldati ajavahemikuks 2014–2020 kõigi ELi rahastamisvahendite kaudu üle miljardi euro; arvestades, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi raames annab EL ajavahemikul 2021–2024 toetust 384 miljonit eurot; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Burkina Fasole eraldati ajavahemikuks 2014–2020 kõigi ELi rahastamisvahendite kaudu üle miljardi euro; arvestades, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi raames annab EL ajavahemikul 2021–2024 toetust 384 miljonit eurot;

| P. | arvestades, et Saheli piirkonnas toimuv on oluline ja sellel on tagajärjed nii ülejäänud Aafrika kui ka Euroopa jaoks; arvestades, et Burkina Faso on keskse piirkondliku tähtsusega, kuna ta moodustab Saheli ja Lääne-Aafrika rannikuriikide vahel strateegilise silla; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Saheli piirkonnas toimuv on oluline ja sellel on tagajärjed nii ülejäänud Aafrika kui ka Euroopa jaoks; arvestades, et Burkina Faso on keskse piirkondliku tähtsusega, kuna ta moodustab Saheli ja Lääne-Aafrika rannikuriikide vahel strateegilise silla;

| 1. | mõistab hukka 30. septembri 2022. aasta sõjalise riigipöörde Burkina Fasos; peab kahetsusväärseks, et see tegevus kahjustab hiljuti saavutatud edu põhiseadusliku korra korrapärasel taastamisel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub järgmist valitsust üles täitma oma lubadust täita riigi rahvusvahelisi kohustusi, sealhulgas neid, mis on seotud inimõiguste edendamise ja kaitsmisega; nõuab tungivalt, et järgmine valitsus võimaldaks inimestel, sealhulgas kõigil vähemusrühmadel kasutada oma kodaniku- ja poliitilisi õigusi, sealhulgas õigust kogunemis-, ühinemis- ja väljendusvabadusele; on äärmiselt mures selle pärast, et jätkuvalt teatatakse väidetavatest inimõiguste rikkumistest; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab põhiseadusliku korra kiiret taastamist, sealhulgas tsiviilvalitsuse viivitamatut taastamist; kutsub järgmist valitsust üles täitma võetud kohustust järgida kokkulepitud ajakava, et taastada kiiresti põhiseaduslik kord ning korraldada kaasavad ja läbipaistvad valimised 1. juuliks 2024; väljendab oma täielikku toetust ECOWASile ja Aafrika Liidule seoses nende vahenduspüüdlustega Burkina Fasos ning kinnitab valmisolekut neid vahenduspüüdlusi võimaluse korral alati toetada; kutsub rahvusvahelist üldsust, sealhulgas ELi üles neid püüdlusi toetama ja pakkuma oma toetust ohutu ülemineku tagamiseks; avaldab toetust Burkina Fasos tegutsevatele valimisvaatlejatele ja ELi valimisvaatlusmissioonile; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab tungivalt, et järgmine valitsus edendaks riigis tõelist, ausat, läbipaistvat ja kaasavat dialoogi, milles osalevad aktiivselt ja mõjusalt kõik kodanikuühiskonna sektorid ning mille eesmärk on esitada selge tulevikukujutlus demokraatlikust Burkina Fasost ning edendada kaasavamat ja sidusamat ühiskonda; nõuab naiste suuremat kaasamist ja aktiivset osalemist otsustusprotsessis ning rahu kindlustamise ja lepitamise alastes jõupingutustes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab tungivalt, et järgmine valitsus määraks kindlaks oma julgeolekumeetmed täielikus partnerluses rahvusvahelise üldsusega viisil, millega järgitakse õigusriiki, kaitstakse inimõigusi ja taastatakse üldsuse usaldus; rõhutab sellega seoses, et käimasolev riiklik konsulteerimine annab võimaluse viia ellu olulisi julgeolekusektori reforme; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab poolehoidu ja kaastunnet Burkina Faso rahvale, kes on kannatanud arvukate vägivaldsete rünnakute tõttu, mille on sageli toime pannud džihaadirühmitused; rõhutab, et EL toetab Burkina Fasot ja selle rahvast ning on valmis oma tegevust intensiivistama; rõhutab, et Burkina Faso juhid peavad looma tingimused, mis võimaldaksid sellist tõhustatud partnerlust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab hukka rünnakud Prantsusmaa saatkonna ja konsulaadi, Prantsuse Instituudi ning muude Euroopa institutsioonide ja sümbolite vastu Burkina Fasos riigipöörde ajal ja pärast seda; nõuab tungivalt, et järgmine valitsus täidaks riigi rahvusvahelisi õiguslikke kohustusi kaitsta diplomaatilisi töötajaid ja ruume ning tagada riigis elavate välismaalaste turvalisus; väljendab muret ELi missioonide ja operatsioonide vastu suunatud Venemaa desinformatsioonikampaaniate sagenemise pärast Aafrikas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab tungivalt, et kõik asjaosalised austaksid ajakirjandus- ja meediavabadust ning võimaldaksid ajakirjanikel ja meediaorganisatsioonidel teha oma tööd vabalt ja turvaliselt, sealhulgas dokumenteerida riigisiseste põgenike olukorda ja julgeolekujõudude operatsioone; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab tungivalt, et ametivõimud tagaksid inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaitse, kui need täidavad oma ülesandeid; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid suurendaksid Burkina Faso inimõiguste kaitsjate kaitsmist ja toetamist; mõistab hukka seksuaalvägivalla kasutamise ja igasuguse hirmutamise konfliktiolukordades; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et järgmine valitsus uuriks kiiresti, põhjalikult ja erapooletult kõiki riigipöördega seotud surma- ja vigastusjuhtumeid, sealhulgas neid, mis toimusid rüüstamiste ja meeleavalduste ajal, ning tagaks ohvritele ja ellujäänutele sõltumatu ja erapooletu õigusemõistmise ja toimepanijate vastutusele võtmise; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on sügavalt mures Wagneri grupi tegevuse pärast piirkonnas; soovitab tungivalt järgmisel valitsusel mitte teha mis tahes koostööd Wagneri grupiga; on kindlalt veendunud, et selliste julgeolekuvaldkonna eraettevõtjate kaasamine, keda süüdistatakse inimõiguste rängas rikkumises, oleks vastuolus eesmärgiga tagada Burkina Fasos rahu, julgeolek ja stabiilsus; juhib tähelepanu ülimalt negatiivsetele tagajärgedele seoses Venemaa tegevusega Malis, kus karistamatuse ja läbikukkunud sõjalise taktika tõttu kannatab elanikkond nüüd järjest kasvava terrorismiohu ja palgasõdurite poolsete inimõiguste rikkumiste tõttu; nõuab tungivalt, et EL ning Aafrika riigid tagaksid kohtumõistmise, sealhulgas kriminaalkaristused sõjandus- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtjate tegevusest tulenevate inimõiguste rikkumiste eest; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid suurendaksid rahalist toetust ja humanitaarabi, et rahuldada Burkina Faso elanike pakilisi vajadusi, eelkõige riigisiseste põgenike ja pagulaste vajadusi naaberriikides; kutsub järgmist valitsust üles toetama ja hõlbustama humanitaarorganisatsioonide tööd Burkina Fasos, tagades takistamatu juurdepääsu humanitaarabile; väljendab muret julgeolekuohtude mõju pärast humanitaarabi ja arengukoostöö tulemuslikkusele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palub ELil ja selle liikmesriikidel oma Saheli käsitleva poliitika kujundamisel võtta arvesse, et Saheli kogukondade parema tuleviku nimel on ilmtingimata vaja toetada head valitsemistava, kodanikuühiskonda, arengut ja investeeringuid, ning teha G5 Saheli mõjuhindamine; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid teeksid koostööd ECOWASi ning Burkina Faso üleminekuvõimude ja kõigi sidusrühmadega, et edendada julgeolekukoostöö, arengualaseid, haridusalaseid ja kliimamuutustega kohanemise püüdlusi ning seeläbi võidelda vaesuse vastu ja ennetada suuremat radikaliseerumist; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub rahvusvahelist üldsust, sealhulgas ELi üles hindama koostöös oma rahvusvaheliste partnerite ja asjaomaste rahvusvaheliste institutsioonidega kiiresti kõiki kättesaadavaid vahendeid Burkina Faso võlamaksete viivituste vältimiseks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | täheldab ELi rahu kindlustamise ja arengukoostöö meetmete toetamise vähenemist piirkonnas; kutsub komisjoni üles edendama oma tegevust inimõiguste ning humanitaar- ja arengukoostöö toetamisel ja suurendama selle tegevuse nähtavust; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub liikmesriike üles täitma oma rahvusvahelisi kohustusi ja rakendama relvaekspordi suhtes põhjalikku kontrolli- ja jälgimissüsteemi, et vältida relvade väärkasutamist ja inimõiguste rikkumistele kaasaaitamist; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab tungivalt, et EL edendaks Burkina Faso õigust toidualasele sõltumatusele kui vahendile saavutada toitumisalane kindlustatus ja vaesuse vähenemine, pöörates eritähelepanu naistele ja põllumajanduslikule pereettevõtlusele eesmärgiga tagada taskukohase hinnaga ja kättesaadav toit; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab muret selle pärast, et ühe suurenev poliitiline ja julgeolekualane ebastabiilsus ning raske sotsiaal-majanduslik ja humanitaarolukord Burkina Fasos on andnud terrorirühmitustele kaose tekitamise võimaluse ning sellel on tõsised rahvusvahelised tagajärjed; rõhutab, et terrorism ja ebastabiilsus kogu Saheli piirkonnas tekitavad probleeme ning õõnestavad demokraatia tugevdamist ja õigusriiki; tuletab meelde, et praeguste probleemide põhjuseks oleva struktuurse dünaamikaga tegelemine on demokraatlikult valitud valitsuste rahva poolt tunnustatud õiguspärasuse tugevdamiseks hädavajalik; nõuab, et rahvusvaheline üldsus, sealhulgas EL, suurendaks koostööd ja toetust kõigi nende probleemide lahendamisel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tunnustab ja avaldab austust Burkina Faso usu- ja rahvajuhtidele, kes on riigi mitmesuguste kriiside ajal täitnud olulist vahendajarolli ja olnud aktiivsed vägivalla ja vihkamise hukkamõistmisel; kutsub Burkina Faso juhte üles suurendama vähemuste, sealhulgas usuvähemuste kaitset; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Burkina Faso Vabariigi ametivõimudele, G5 Saheli sekretariaadile, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaasesimeestele, Üleaafrikalisele Parlamendile, Lääne-Aafrika riikide majandusühendusele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassambleele ning Aafrika Liidule ja selle institutsioonidele. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  ELT C 255, 29.6.2021, lk 45.

(2)  ELT C 385, 22.9.2021, lk 24.

(3)  ELT C 342, 6.9.2022, lk 290.

(4)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 18. oktoober 2022

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/60

---

P9_TA(2022)0357

Euroopa Kontrollikoja liikme nimetamine – Laima Liucija Andrikienė

Euroopa Parlamendi 18. oktoobri 2022. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Laima Liucija Andrikienė kontrollikoja liikmeks (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE))

(Konsulteerimine)

(2023/C 149/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0301/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0301/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 129, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 129,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0239/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0239/2022),

| A. | arvestades, et 24. augusti 2022. aasta kirjas konsulteeris nõukogu Euroopa Parlamendiga Laima Liucija Andrikienė kontrollikoja liikmeks nimetamise küsimuses; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 24. augusti 2022. aasta kirjas konsulteeris nõukogu Euroopa Parlamendiga Laima Liucija Andrikienė kontrollikoja liikmeks nimetamise küsimuses;

| B. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi; arvestades, et selle hindamise käigus sai parlamendikomisjon kandidaadilt elulookirjelduse ning vastused talle saadetud kirjalikule küsimustikule; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi; arvestades, et selle hindamise käigus sai parlamendikomisjon kandidaadilt elulookirjelduse ning vastused talle saadetud kirjalikule küsimustikule;

| C. | arvestades, et seejärel korraldas parlamendikomisjon 6. oktoobril 2022. aastal kandidaadi kuulamise, kus kandidaat esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et seejärel korraldas parlamendikomisjon 6. oktoobril 2022. aastal kandidaadi kuulamise, kus kandidaat esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada Laima Liucija Andrikienė kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

---

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/61

---

P9_TA(2022)0358

Mitme õigusküsimuste valdkonna õigusakti kohandamine ELi toimimise lepingu artikliga 290 ***II

Euroopa Parlamendi 18. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 805/2004 kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise osas, et kohandada seda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2023/C 149/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (09279/1/2022 – C9-0282/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (09279/1/2022 – C9-0282/2022),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2016)0798) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2016)0798) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0237/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0237/2022),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 158, 30.4.2021, lk 832.

---

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/62

---

P9_TA(2022)0359

Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised *

Euroopa Parlamendi 18. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE))

(Konsulteerimine)

(2023/C 149/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2022)0241), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2022)0241),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0199/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0199/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0243/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0243/2022),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku liikmesriikide tööhõivesuuniste ajakohastamiseks, eelkõige selle suure tähelepanu COVID-19 järgsele olukorrale, rohe- ja digipöörde sotsiaalse õigluse tagamisele ning hiljutistele poliitilistele algatustele vastuseks Venemaa sissetungile Ukrainasse; demokraatliku otsustusviisi tugevdamist silmas pidades kordab oma soovi osaleda liidu tasandi koondsuuniste kehtestamises nõukoguga võrdsetel alustel, kooskõlas oma 10. juuli 2020. aasta seadusandliku resolutsiooniga ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

6.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1) | Et luua liikmesriikide tasandil koostoimet ja ergutada neid ulatuslikule tegevusele, on oluline kooskõlastada käesoleva otsuse lisas toodud suunised liidu 2030. aasta peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkidega, milles liidu juhid, institutsioonid, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna esindajad 2021. aastal Porto tippkohtumisel kokku leppisid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-1)

Et luua liikmesriikide tasandil koostoimet ja ergutada neid ulatuslikule tegevusele, on oluline kooskõlastada käesoleva otsuse lisas toodud suunised liidu 2030. aasta peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkidega, milles liidu juhid, institutsioonid, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna esindajad 2021. aastal Porto tippkohtumisel kokku leppisid.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Liikmesriigid ja liit peavad tegutsema
  kooskõlastatud
  tööhõivestrateegia välja arendamise nimel
  ning eelkõige
  kvalifitseeritud
  ,
  koolitatud
  ja
  kohanemisvõimelise tööjõu
  ning tulevikku suunatud ja
  majanduse arengule reageerivate tööturgude edendamiseks
  , et
  täita Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud
  eesmärk saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress,
  tasakaalustatud majanduskasv
  ning kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi
  parandamine
  . Liikmesriigid peavad käsitama tööhõive edendamist ühise huvi küsimusena ja kooskõlastama nõukogus oma sellealast tegevust, võttes arvesse tööturu osapoolte kohustustega seotud riigisiseseid tavasid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Liikmesriigid ja liit peavad tegutsema
  kooskõlastatud
  tööhõivestrateegia välja arendamise nimel
  ning eelkõige
  kvalifitseeritud
  ,
  koolitatud
  ja
  kohanemisvõimelise tööjõu
  ning tulevikku suunatud ja
  majanduse arengule reageerivate tööturgude edendamiseks
  , et
  täita Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud
  eesmärk saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress,
  tasakaalustatud majanduskasv
  ning kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi
  parandamine
  . Liikmesriigid peavad käsitama tööhõive edendamist ühise huvi küsimusena ja kooskõlastama nõukogus oma sellealast tegevust, võttes arvesse tööturu osapoolte kohustustega seotud riigisiseseid tavasid.

| (1) | Liit peab välja töötama
  kooskõlastatud
  strateegia kõrge tööhõivetaseme saavutamiseks
  ning eelkõige
  ülespoole suunatud majandusliku ja sotsiaalse lähenemise ja kvaliteetse tööhõive edendamiseks ja töötingimuste parandamiseks
  ,
  toetades
  ja
  täiendades liikmesriikide tegevust
  ning tulevikku suunatud
  , muutustele reageerivaid, kaasavaid, vastupidavaid
  ja
  stabiilseid tööturge, mis pakuvad võimalusi liikuvuseks ja ametialaseks arenguks
  , et
  saavutada liidus tasakaalustatud majanduskasvul ja hindade stabiilsusel põhinev kestlik areng, suure konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus, mille
  eesmärk
  on
  saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, ning kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi
  paranemine, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 151, järgides samal ajal Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamiseks
  . Liikmesriigid peavad käsitama tööhõive edendamist ühise huvi küsimusena ja kooskõlastama nõukogus oma sellealast tegevust, võttes arvesse tööturu osapoolte kohustustega seotud riigisiseseid tavasid. |
| --- | --- |

(1)

Liit peab välja töötama
  kooskõlastatud
  strateegia kõrge tööhõivetaseme saavutamiseks
  ning eelkõige
  ülespoole suunatud majandusliku ja sotsiaalse lähenemise ja kvaliteetse tööhõive edendamiseks ja töötingimuste parandamiseks
  ,
  toetades
  ja
  täiendades liikmesriikide tegevust
  ning tulevikku suunatud
  , muutustele reageerivaid, kaasavaid, vastupidavaid
  ja
  stabiilseid tööturge, mis pakuvad võimalusi liikuvuseks ja ametialaseks arenguks
  , et
  saavutada liidus tasakaalustatud majanduskasvul ja hindade stabiilsusel põhinev kestlik areng, suure konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus, mille
  eesmärk
  on
  saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, ning kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi
  paranemine, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 151, järgides samal ajal Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamiseks
  . Liikmesriigid peavad käsitama tööhõive edendamist ühise huvi küsimusena ja kooskõlastama nõukogus oma sellealast tegevust, võttes arvesse tööturu osapoolte kohustustega seotud riigisiseseid tavasid.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Kooskõlas ELi toimimise lepinguga on liit välja töötanud majandus- ja tööhõivepoliitika koordineerimise vahendid ning neid rakendanud. Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas (edaspidi „suunised“), ning liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuunised, mis on esitatud nõukogu soovituses (EL) 2015/1184, (5) on osa neist vahenditest ja moodustavad koondsuunised. Nende alusel suunatakse poliitika elluviimist liikmesriikides ja liidus, võttes arvesse liikmesriikide vastastikust sõltuvust. Sellest
  tulenevad
  Euroopa ja
  liikmesriikide kooskõlastatud poliitikameetmed ja reformid peaksid
  moodustama sobiva üldise kestliku majandus- ja
  tööhõivepoliitika
  , mis
  omakorda
  peaks
  tekitama
  positiivset ülekanduvat mõju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Kooskõlas ELi toimimise lepinguga on liit välja töötanud majandus- ja tööhõivepoliitika koordineerimise vahendid ning neid rakendanud. Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas (edaspidi „suunised“), ning liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuunised, mis on esitatud nõukogu soovituses (EL) 2015/1184, (5) on osa neist vahenditest ja moodustavad koondsuunised. Nende alusel suunatakse poliitika elluviimist liikmesriikides ja liidus, võttes arvesse liikmesriikide vastastikust sõltuvust. Sellest
  tulenevad
  Euroopa ja
  liikmesriikide kooskõlastatud poliitikameetmed ja reformid peaksid
  moodustama sobiva üldise kestliku majandus- ja
  tööhõivepoliitika
  , mis
  omakorda
  peaks
  tekitama
  positiivset ülekanduvat mõju.

| (3) | Kooskõlas ELi toimimise lepinguga on liit välja töötanud majandus- ja tööhõivepoliitika koordineerimise vahendid ning neid rakendanud. Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas (edaspidi „suunised“), ning liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuunised, mis on esitatud nõukogu soovituses (EL) 2015/11845
   (5), on osa neist vahenditest ja moodustavad koondsuunised. Nende alusel suunatakse poliitika elluviimist liikmesriikides ja liidus, võttes arvesse liikmesriikide vastastikust sõltuvust. Sellest
  tulenev kooskõlastatud
  Euroopa
  , riikliku
  ja
  piirkondliku poliitika ja reformide kogum peab
  moodustama sobiva üldise kestliku majandus-
  , tööhõive-
  ja
  sotsiaalpoliitika kombinatsiooni
  , mis peaks
  tekitama
  positiivset ülekanduvat mõju
  ühiskonnale, tööturule ja tööjõule, samas vältides negatiivseid sotsiaalseid või majanduslikke tagajärgi, ning tulemuslikult vastama COVID-19 pandeemia mõjule, Venemaa sissetungile Ukrainasse ja elukalliduse kasvule
  . |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas ELi toimimise lepinguga on liit välja töötanud majandus- ja tööhõivepoliitika koordineerimise vahendid ning neid rakendanud. Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas (edaspidi „suunised“), ning liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuunised, mis on esitatud nõukogu soovituses (EL) 2015/11845
   (5), on osa neist vahenditest ja moodustavad koondsuunised. Nende alusel suunatakse poliitika elluviimist liikmesriikides ja liidus, võttes arvesse liikmesriikide vastastikust sõltuvust. Sellest
  tulenev kooskõlastatud
  Euroopa
  , riikliku
  ja
  piirkondliku poliitika ja reformide kogum peab
  moodustama sobiva üldise kestliku majandus-
  , tööhõive-
  ja
  sotsiaalpoliitika kombinatsiooni
  , mis peaks
  tekitama
  positiivset ülekanduvat mõju
  ühiskonnale, tööturule ja tööjõule, samas vältides negatiivseid sotsiaalseid või majanduslikke tagajärgi, ning tulemuslikult vastama COVID-19 pandeemia mõjule, Venemaa sissetungile Ukrainasse ja elukalliduse kasvule
  .

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Et liidu sotsiaalset mudelit veelgi tugevdada, peaksid liikmesriigid edendama inimväärseid palku, tugevdama kollektiivläbirääkimisi ja tagama, et tööturud oleksid kaasavad. Seejuures tuleks erilist tähelepanu pöörata naistele ja ebasoodsas olukorras rühmadele, s.o lastele, noortele, eakatele, puuetega inimestele, üksikvanematele, rassilistele ja etnilistele vähemustele, nagu romad, LGBTIQA+ inimesed ning ebasoodsates piirkondades, sealhulgas kaugetes ja maapiirkondades, ebasoodsatel aladel, saartel ja äärepoolseimates piirkondades elavad inimesed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Et liidu sotsiaalset mudelit veelgi tugevdada, peaksid liikmesriigid edendama inimväärseid palku, tugevdama kollektiivläbirääkimisi ja tagama, et tööturud oleksid kaasavad. Seejuures tuleks erilist tähelepanu pöörata naistele ja ebasoodsas olukorras rühmadele, s.o lastele, noortele, eakatele, puuetega inimestele, üksikvanematele, rassilistele ja etnilistele vähemustele, nagu romad, LGBTIQA+ inimesed ning ebasoodsates piirkondades, sealhulgas kaugetes ja maapiirkondades, ebasoodsatel aladel, saartel ja äärepoolseimates piirkondades elavad inimesed.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3b) | Et kiirendada majanduslikku ja sotsiaalset progressi, hõlbustada kaksiküleminekut ning saavutada liidus kaasav, konkurentsivõimeline ja vastupidav tööturg, peaksid liikmesriigid edendama kvaliteetset haridust, koolitust, oskuste täiendamist ja ümberõpet, samuti elukestvat õpet, tulevikku suunatud duaalset haridust ja paremaid karjäärivõimalusi, tugevdades selleks haridussüsteemi ja tööturu sidemeid ning tunnustades mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud oskusi, teadmisi ja pädevust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3b)

Et kiirendada majanduslikku ja sotsiaalset progressi, hõlbustada kaksiküleminekut ning saavutada liidus kaasav, konkurentsivõimeline ja vastupidav tööturg, peaksid liikmesriigid edendama kvaliteetset haridust, koolitust, oskuste täiendamist ja ümberõpet, samuti elukestvat õpet, tulevikku suunatud duaalset haridust ja paremaid karjäärivõimalusi, tugevdades selleks haridussüsteemi ja tööturu sidemeid ning tunnustades mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud oskusi, teadmisi ja pädevust.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Suunised on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu
  paktiga
  , kehtivate liidu
  õigusaktidega
  ja mitmesuguste liidu algatustega, sealhulgas nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv (6), nõukogu 10. märtsi 2014. aasta (7), 15. veebruari 2016. aasta (8), 19. detsembri 2016. aasta (9), 15. märtsi 2018. aasta (10), 22. mai 2018. aasta (11), 22. mai 2019. aasta (12), 8. novembri 2019. aasta (13), 30. oktoobri 2020. aasta (14), 24. novembri 2020. aasta (15) ja 29. novembri 2021. aasta (16) soovitused, komisjoni 4. märtsi 2021. aasta soovitus (17), nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitu (18)s, nõukogu 26. veebruari 2021. aasta resolutsioon (19), komisjoni 9. detsembri 2021. aasta teatis (20), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2021. aasta otsus (21) [,
  ettepanek:
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv piisava miinimumpalga kohta Euroopa Liidus (22), ettepanek: nõukogu soovitus õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamise kohta (23), ettepanek: nõukogu soovitus, milles käsitletakse Euroopa lähenemisviisi elukestvat õpet ja tööalast konkurentsivõimet toetavatele mikrokvalifikatsioonitunnistustele (24), ettepanek: nõukogu soovitus isiklike õppekontode kohta (25), ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega tugevdatakse meeste ja naiste võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamist tasustamise läbipaistvuse ja õiguskaitsemehhanismide kaudu (26), ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv platvormitöö tingimuste parandamise kohta (27) ning ettepanek: nõukogu soovitus keskkonnasäästlikkust toetava õppe kohta (28)]. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Suunised on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu
  paktiga
  , kehtivate liidu
  õigusaktidega
  ja mitmesuguste liidu algatustega, sealhulgas nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv (6), nõukogu 10. märtsi 2014. aasta (7), 15. veebruari 2016. aasta (8), 19. detsembri 2016. aasta (9), 15. märtsi 2018. aasta (10), 22. mai 2018. aasta (11), 22. mai 2019. aasta (12), 8. novembri 2019. aasta (13), 30. oktoobri 2020. aasta (14), 24. novembri 2020. aasta (15) ja 29. novembri 2021. aasta (16) soovitused, komisjoni 4. märtsi 2021. aasta soovitus (17), nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitu (18)s, nõukogu 26. veebruari 2021. aasta resolutsioon (19), komisjoni 9. detsembri 2021. aasta teatis (20), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2021. aasta otsus (21) [,
  ettepanek:
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv piisava miinimumpalga kohta Euroopa Liidus (22), ettepanek: nõukogu soovitus õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamise kohta (23), ettepanek: nõukogu soovitus, milles käsitletakse Euroopa lähenemisviisi elukestvat õpet ja tööalast konkurentsivõimet toetavatele mikrokvalifikatsioonitunnistustele (24), ettepanek: nõukogu soovitus isiklike õppekontode kohta (25), ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega tugevdatakse meeste ja naiste võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamist tasustamise läbipaistvuse ja õiguskaitsemehhanismide kaudu (26), ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv platvormitöö tingimuste parandamise kohta (27) ning ettepanek: nõukogu soovitus keskkonnasäästlikkust toetava õppe kohta (28)].

| (4) | Suunised on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu
  pakti, majanduspoliitika üldsuuniste
  , kehtivate liidu
  õigusaktide
  ja mitmesuguste liidu algatustega, sealhulgas nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv (6)

  (ajutise kaitse direktiiv)
  , nõukogu 10. märtsi 2014. aasta7,
  14. juuli 2015. aasta

   (7)
   (7a)

  ,
  15. veebruari 2016. aasta (8), 19. detsembri 2016. aasta (9), 15. märtsi 2018. aasta (10), 22. mai 2018. aasta (11), 22. mai 2019. aasta (12), 8. novembri 2019. aasta (13), 30. oktoobri 2020. aasta (14), 24. novembri 2020. aasta (15) ja 29. novembri 2021. aasta soovitused (16), komisjoni 4. märtsi 2021. aasta soovitus (17), nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitus (18), nõukogu 26. veebruari 2021. aasta resolutsioon (19), komisjoni 9. detsembri 2021. aasta teatis (20), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2021. aasta otsus (21), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv piisava miinimumpalga kohta Euroopa Liidus (22), ettepanek
  võtta vastu
  nõukogu soovitus õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamise kohta (23), ettepanek
  võtta vastu
  nõukogu soovitus, milles käsitletakse Euroopa lähenemisviisi elukestvat õpet ja tööalast konkurentsivõimet toetavatele mikrokvalifikatsioonitunnistustele (24), ettepanek
  võtta vastu
  nõukogu soovitus isiklike õppekontode kohta (25), ettepanek
  võtta vastu
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega tugevdatakse meeste ja naiste võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamist tasustamise läbipaistvuse ja õiguskaitsemehhanismide kaudu (26),
  ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid

   (26a)

  ,
  ettepanek
  võtta vastu
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv platvormitöö tingimuste parandamise kohta (27)

  , ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse kliimameetmete sotsiaalfond

   (27a) ning ettepanek
  võtta vastu
  nõukogu soovitus keskkonnasäästlikkust toetava õppe kohta (28). |
| --- | --- |

(4)

Suunised on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu
  pakti, majanduspoliitika üldsuuniste
  , kehtivate liidu
  õigusaktide
  ja mitmesuguste liidu algatustega, sealhulgas nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv (6)

  (ajutise kaitse direktiiv)
  , nõukogu 10. märtsi 2014. aasta7,
  14. juuli 2015. aasta

   (7)
   (7a)

  ,
  15. veebruari 2016. aasta (8), 19. detsembri 2016. aasta (9), 15. märtsi 2018. aasta (10), 22. mai 2018. aasta (11), 22. mai 2019. aasta (12), 8. novembri 2019. aasta (13), 30. oktoobri 2020. aasta (14), 24. novembri 2020. aasta (15) ja 29. novembri 2021. aasta soovitused (16), komisjoni 4. märtsi 2021. aasta soovitus (17), nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitus (18), nõukogu 26. veebruari 2021. aasta resolutsioon (19), komisjoni 9. detsembri 2021. aasta teatis (20), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2021. aasta otsus (21), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv piisava miinimumpalga kohta Euroopa Liidus (22), ettepanek
  võtta vastu
  nõukogu soovitus õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamise kohta (23), ettepanek
  võtta vastu
  nõukogu soovitus, milles käsitletakse Euroopa lähenemisviisi elukestvat õpet ja tööalast konkurentsivõimet toetavatele mikrokvalifikatsioonitunnistustele (24), ettepanek
  võtta vastu
  nõukogu soovitus isiklike õppekontode kohta (25), ettepanek
  võtta vastu
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega tugevdatakse meeste ja naiste võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamist tasustamise läbipaistvuse ja õiguskaitsemehhanismide kaudu (26),
  ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid

   (26a)

  ,
  ettepanek
  võtta vastu
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv platvormitöö tingimuste parandamise kohta (27)

  , ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse kliimameetmete sotsiaalfond

   (27a) ning ettepanek
  võtta vastu
  nõukogu soovitus keskkonnasäästlikkust toetava õppe kohta (28).

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta koondab eri vahendid majandus- ja
  tööhõivepoliitika
  lõimitud mitmepoolse koordineerimise ja järelevalve üldiseks raamistikuks. Euroopa poolaasta raames liigutakse keskkonnasäästlikkuse, tootlikkuse, õigluse ja stabiilsuse suunas ning sellesse
  on lõimitud ka
  Euroopa sotsiaalõiguste samba ja selle seirevahendiks oleva sotsiaalvaldkonna tulemustabeli
  põhimõtted; Euroopa poolaasta raames nähakse
  ette tihe koostöö sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna ja muude sidusrühmadega.
  Sellega toetatakse
  kestliku arengu eesmärkide saavutamist. Liidu ja liikmesriikide majandus- ja tööhõivepoliitika peaks käima käsikäes Euroopa üleminekuga kliimaneutraalsele, keskkonnasäästlikule ja digitaalsele majandusele
  ning sellega tuleks parandada
  konkurentsivõimet,
  tagada nõuetekohased
  töötingimused,
  edendada
  innovatsiooni, sotsiaalset õiglust ja võrdseid võimalusi ning
  kõrvaldada ebavõrdsus
  ja
  piirkondlikud erinevused
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta koondab eri vahendid majandus- ja
  tööhõivepoliitika
  lõimitud mitmepoolse koordineerimise ja järelevalve üldiseks raamistikuks. Euroopa poolaasta raames liigutakse keskkonnasäästlikkuse, tootlikkuse, õigluse ja stabiilsuse suunas ning sellesse
  on lõimitud ka
  Euroopa sotsiaalõiguste samba ja selle seirevahendiks oleva sotsiaalvaldkonna tulemustabeli
  põhimõtted; Euroopa poolaasta raames nähakse
  ette tihe koostöö sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna ja muude sidusrühmadega.
  Sellega toetatakse
  kestliku arengu eesmärkide saavutamist. Liidu ja liikmesriikide majandus- ja tööhõivepoliitika peaks käima käsikäes Euroopa üleminekuga kliimaneutraalsele, keskkonnasäästlikule ja digitaalsele majandusele
  ning sellega tuleks parandada
  konkurentsivõimet,
  tagada nõuetekohased
  töötingimused,
  edendada
  innovatsiooni, sotsiaalset õiglust ja võrdseid võimalusi ning
  kõrvaldada ebavõrdsus
  ja
  piirkondlikud erinevused
  .

| (5) | Majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta koondab eri vahendid majandus-
  , tööhõive-, sotsiaal-
  ja
  keskkonnapoliitika
  lõimitud mitmepoolse koordineerimise ja järelevalve üldiseks raamistikuks. Euroopa poolaasta raames liigutakse keskkonnasäästlikkuse, tootlikkuse,
  kaasavuse,
  õigluse ja stabiilsuse suunas ning sellesse
  tuleks rohkem lõimida
  Euroopa sotsiaalõiguste samba
  (edaspidi „sammas“) (kaasa arvatud põhimõte nr 11 lapsehoiu ja laste toetamise kohta)
  ja selle seirevahendiks oleva sotsiaalvaldkonna tulemustabeli
  põhimõtteid ning näha
  ette tihe koostöö sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna ja muude sidusrühmadega.
  See peaks toetama ÜRO
  kestliku arengu eesmärkide saavutamist
  , sealhulgas eesmärk nr 1 „Kaotada vaesus“, nr 4 „Kvaliteetne haridus“, nr 5 „Sooline võrdõiguslikkus“, nr 7 „Taskukohane ja puhas energia“, nr 8 „Inimväärne töö ja majanduskasv“ ja nr 10 Ebavõrdsuse vähendamine“. Kõigile tuleks tagada kaasav ja võrdne kvaliteetne haridus ja elukestva õppe võimalused ning need tuleks siduda tööhõive- ja sotsiaalpoliitikaga. Kõigis liidu poliitikavaldkondades tuleks arvesse võtta soolist võrdõiguslikkust. Soolise võrdõiguslikkuse indeks võiks olla üks Euroopa poolaasta vahenditest, millega jälgitakse tööhõive- ja sotsiaaleesmärkide täitmisel tehtud edusamme ning mõõdetakse tööhõive- ja sotsiaalpoliitika soolist mõju
  . Liidu ja liikmesriikide majandus- ja tööhõivepoliitika peaks käima käsikäes Euroopa
  ausa ja õiglase
  üleminekuga kliimaneutraalsele, keskkonnasäästlikule
  , sotsiaalselt kaasavale
  ja digitaalsele majandusele
  , tagades ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise, parandades kestlikul viisil
  konkurentsivõimet,
  toetades VKEsid, sealhulgas mikroettevõtjaid, tagades inimväärsed
  töötingimused
  ja vastupidavad sotsiaalkaitsesüsteemid
  ,
  soodustades
  innovatsiooni,
  edendades
  sotsiaalset õiglust ja
  kõigi
  võrdseid võimalusi
  , kaotades vaesuse, toetades lapsi ja noori ja investeerides neisse
  ning
  võideldes sotsiaalse tõrjutuse, ebavõrdsuse, läbipõimunud diskrimineerimise ja piirkondlike erinevuste vastu, eelkõige seoses kaugete ja äärepoolseimate piirkondadega. Tuleb tagada kvaliteetne ja jätkusuutlik tööhõive,


  tehes tihedat koostööd sotsiaalpartneritega, tuginedes seadusandlikele algatustele või vajaduse korral kehtivate õigusaktide läbivaatamisele, pidades eelkõige silmas kaugtööd, vanema- ja hoolduspuhkust, töötervishoidu ja tööohutust, tehisintellekti töökohal, Euroopa vaesusevastast strateegiat ja alltöövõtu üldist õigusraamistikku koos suurema läbipaistvuse ja vastutust käsitlevate soovitustega. Euroopa sotsiaalpartnerid arutavad praegu digiülemineku raamkokkuleppe kontekstis liidu õigusakti õiguse kohta mitte olla kättesaadav. Selle arutelu tulemusel tuleks välja töötada miinimumstandardid ja -tingimused, et tagada töötajatele võimalus tulemuslikult kasutada oma õigust mitte olla kättesaadav, ning reguleerida kasutuses olevate ja uute digitaalsete vahendite kasutamist töö eesmärgil. Liidu tasandil tuleks kehtestada ühine õigusraamistik, et tagada praktika ja õpipoisiõppe õiglane tasustamine ning vältida noorte töötajate ärakasutamist ja nende õiguste rikkumist. Liikmesriigid peaksid tagama praktikantidele ja õpipoistele inimväärsed töötingimused ja sotsiaalkaitse kättesaadavuse. |
| --- | --- |

(5)

Majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta koondab eri vahendid majandus-
  , tööhõive-, sotsiaal-
  ja
  keskkonnapoliitika
  lõimitud mitmepoolse koordineerimise ja järelevalve üldiseks raamistikuks. Euroopa poolaasta raames liigutakse keskkonnasäästlikkuse, tootlikkuse,
  kaasavuse,
  õigluse ja stabiilsuse suunas ning sellesse
  tuleks rohkem lõimida
  Euroopa sotsiaalõiguste samba
  (edaspidi „sammas“) (kaasa arvatud põhimõte nr 11 lapsehoiu ja laste toetamise kohta)
  ja selle seirevahendiks oleva sotsiaalvaldkonna tulemustabeli
  põhimõtteid ning näha
  ette tihe koostöö sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna ja muude sidusrühmadega.
  See peaks toetama ÜRO
  kestliku arengu eesmärkide saavutamist
  , sealhulgas eesmärk nr 1 „Kaotada vaesus“, nr 4 „Kvaliteetne haridus“, nr 5 „Sooline võrdõiguslikkus“, nr 7 „Taskukohane ja puhas energia“, nr 8 „Inimväärne töö ja majanduskasv“ ja nr 10 Ebavõrdsuse vähendamine“. Kõigile tuleks tagada kaasav ja võrdne kvaliteetne haridus ja elukestva õppe võimalused ning need tuleks siduda tööhõive- ja sotsiaalpoliitikaga. Kõigis liidu poliitikavaldkondades tuleks arvesse võtta soolist võrdõiguslikkust. Soolise võrdõiguslikkuse indeks võiks olla üks Euroopa poolaasta vahenditest, millega jälgitakse tööhõive- ja sotsiaaleesmärkide täitmisel tehtud edusamme ning mõõdetakse tööhõive- ja sotsiaalpoliitika soolist mõju
  . Liidu ja liikmesriikide majandus- ja tööhõivepoliitika peaks käima käsikäes Euroopa
  ausa ja õiglase
  üleminekuga kliimaneutraalsele, keskkonnasäästlikule
  , sotsiaalselt kaasavale
  ja digitaalsele majandusele
  , tagades ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise, parandades kestlikul viisil
  konkurentsivõimet,
  toetades VKEsid, sealhulgas mikroettevõtjaid, tagades inimväärsed
  töötingimused
  ja vastupidavad sotsiaalkaitsesüsteemid
  ,
  soodustades
  innovatsiooni,
  edendades
  sotsiaalset õiglust ja
  kõigi
  võrdseid võimalusi
  , kaotades vaesuse, toetades lapsi ja noori ja investeerides neisse
  ning
  võideldes sotsiaalse tõrjutuse, ebavõrdsuse, läbipõimunud diskrimineerimise ja piirkondlike erinevuste vastu, eelkõige seoses kaugete ja äärepoolseimate piirkondadega. Tuleb tagada kvaliteetne ja jätkusuutlik tööhõive,


  tehes tihedat koostööd sotsiaalpartneritega, tuginedes seadusandlikele algatustele või vajaduse korral kehtivate õigusaktide läbivaatamisele, pidades eelkõige silmas kaugtööd, vanema- ja hoolduspuhkust, töötervishoidu ja tööohutust, tehisintellekti töökohal, Euroopa vaesusevastast strateegiat ja alltöövõtu üldist õigusraamistikku koos suurema läbipaistvuse ja vastutust käsitlevate soovitustega. Euroopa sotsiaalpartnerid arutavad praegu digiülemineku raamkokkuleppe kontekstis liidu õigusakti õiguse kohta mitte olla kättesaadav. Selle arutelu tulemusel tuleks välja töötada miinimumstandardid ja -tingimused, et tagada töötajatele võimalus tulemuslikult kasutada oma õigust mitte olla kättesaadav, ning reguleerida kasutuses olevate ja uute digitaalsete vahendite kasutamist töö eesmärgil. Liidu tasandil tuleks kehtestada ühine õigusraamistik, et tagada praktika ja õpipoisiõppe õiglane tasustamine ning vältida noorte töötajate ärakasutamist ja nende õiguste rikkumist. Liikmesriigid peaksid tagama praktikantidele ja õpipoistele inimväärsed töötingimused ja sotsiaalkaitse kättesaadavuse.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Tööriskide tulemuslikuks kõrvaldamiseks tuleks kaitsta nii vaimset kui ka füüsilist tervist; erilist tähelepanu tuleks pöörata töötajate kokkupuutele kahjulike ainetega, aga ka pikale tööajale, psühhosotsiaalsele survele, halvale asendile, korduvatele liigutustele ja raskuste tõstmisele. Inimväärsete töötingimuste tagamiseks on väga tähtis parandada töötervishoidu ja tööohutust, pidades eelkõige silmas demograafilisi muutusi ja juba tekkinud kvalifitseeritud töötajate puudust. Seetõttu on hädavajalik tagada kvaliteetne, ohutu ja kestlik tööhõive kooskõlas Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2022. aasta resolutsiooniga uue 2020. aasta järgse ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku kohtaa ning 5. juuli 2022. aasta resolutsiooniga vaimse tervise kohta digitaalses töökeskkonnas. Selleks tuleks tugevdada töötervishoiuteenuseid, sealhulgas psühhosotsiaalset tuge ja kõigi töötajate regulaarseid vabatahtlikke tervisekontrolle. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Tööriskide tulemuslikuks kõrvaldamiseks tuleks kaitsta nii vaimset kui ka füüsilist tervist; erilist tähelepanu tuleks pöörata töötajate kokkupuutele kahjulike ainetega, aga ka pikale tööajale, psühhosotsiaalsele survele, halvale asendile, korduvatele liigutustele ja raskuste tõstmisele. Inimväärsete töötingimuste tagamiseks on väga tähtis parandada töötervishoidu ja tööohutust, pidades eelkõige silmas demograafilisi muutusi ja juba tekkinud kvalifitseeritud töötajate puudust. Seetõttu on hädavajalik tagada kvaliteetne, ohutu ja kestlik tööhõive kooskõlas Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2022. aasta resolutsiooniga uue 2020. aasta järgse ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku kohtaa ning 5. juuli 2022. aasta resolutsiooniga vaimse tervise kohta digitaalses töökeskkonnas. Selleks tuleks tugevdada töötervishoiuteenuseid, sealhulgas psühhosotsiaalset tuge ja kõigi töötajate regulaarseid vabatahtlikke tervisekontrolle.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Euroopa majandus
  ja
  ühiskond on ümber kujunemas tingituna kliimamuutustest
  ja
  keskkonnaga seotud probleemidest, vajadusest kiirendada energiasõltumatust ja
  tagada Euroopa avatud strateegiline autonoomia, samuti
  globaliseerumisest
  ,
  üleminekust digitehnoloogiale
  ,
  tehisintellektist
  , kaugtöö osakaalu
  suurenemisest
  ,
  platvormimajandusest
  ja
  demograafilistest muutustest
  . Liit ja selle liikmesriigid peavad tegema koostööd, et
  nende struktuursete arengutega
  tulemuslikult ja ennetavalt
  tegeleda
  ning vajaduse korral olemasolevaid süsteeme kohandada, tunnistades liikmesriikide majanduse ja tööturgude tihedat vastastikust sõltuvust; samuti tuleb kohandada nende süsteemidega seotud poliitikat.
  Selleks tuleb nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil võtta kooskõlastatud
  ,
  ulatuslikke
  ja
  tulemuslikke poliitikameetmeid
  kooskõlas ELi toimimise
  lepinguga
  ja
  liidu sätetega majandusjuhtimise kohta
  ,
  viies samal ajal ellu
  Euroopa sotsiaalõiguste samba
  põhimõtteid
  . Sellised poliitikameetmed peaksid hõlmama kestlike investeeringute hoogustamist, uuendatud kohustust viia ellu asjakohaselt järjestatud reforme, mis suurendavad majanduskasvu, kvaliteetsete töökohtade loomist, tootlikkust,
  nõuetekohaseid
  töötingimusi, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, ülespoole suunatud lähenemist, vastupanuvõimet ja vastutustundliku
  eelarvepoliitika
  rakendamist, ning neid poliitikameetmeid tuleks toetada olemasolevatest ELi rahastamisprogrammidest, eelkõige taaste- ja vastupidavusrahastu, ühtekuuluvuspoliitika fondide (sealhulgas Euroopa Sotsiaalfond+ ja Euroopa Regionaalarengu Fond) ning õiglase ülemineku fondi vahenditest. Neis tuleks ühendada pakkumise ja nõudlusega seotud meetmed, võttes samal ajal arvesse nende keskkonna-,
  tööhõivealast
  ja sotsiaalset mõju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Euroopa majandus
  ja
  ühiskond on ümber kujunemas tingituna kliimamuutustest
  ja
  keskkonnaga seotud probleemidest, vajadusest kiirendada energiasõltumatust ja
  tagada Euroopa avatud strateegiline autonoomia, samuti
  globaliseerumisest
  ,
  üleminekust digitehnoloogiale
  ,
  tehisintellektist
  , kaugtöö osakaalu
  suurenemisest
  ,
  platvormimajandusest
  ja
  demograafilistest muutustest
  . Liit ja selle liikmesriigid peavad tegema koostööd, et
  nende struktuursete arengutega
  tulemuslikult ja ennetavalt
  tegeleda
  ning vajaduse korral olemasolevaid süsteeme kohandada, tunnistades liikmesriikide majanduse ja tööturgude tihedat vastastikust sõltuvust; samuti tuleb kohandada nende süsteemidega seotud poliitikat.
  Selleks tuleb nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil võtta kooskõlastatud
  ,
  ulatuslikke
  ja
  tulemuslikke poliitikameetmeid
  kooskõlas ELi toimimise
  lepinguga
  ja
  liidu sätetega majandusjuhtimise kohta
  ,
  viies samal ajal ellu
  Euroopa sotsiaalõiguste samba
  põhimõtteid
  . Sellised poliitikameetmed peaksid hõlmama kestlike investeeringute hoogustamist, uuendatud kohustust viia ellu asjakohaselt järjestatud reforme, mis suurendavad majanduskasvu, kvaliteetsete töökohtade loomist, tootlikkust,
  nõuetekohaseid
  töötingimusi, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, ülespoole suunatud lähenemist, vastupanuvõimet ja vastutustundliku
  eelarvepoliitika
  rakendamist, ning neid poliitikameetmeid tuleks toetada olemasolevatest ELi rahastamisprogrammidest, eelkõige taaste- ja vastupidavusrahastu, ühtekuuluvuspoliitika fondide (sealhulgas Euroopa Sotsiaalfond+ ja Euroopa Regionaalarengu Fond) ning õiglase ülemineku fondi vahenditest. Neis tuleks ühendada pakkumise ja nõudlusega seotud meetmed, võttes samal ajal arvesse nende keskkonna-,
  tööhõivealast
  ja sotsiaalset mõju.

| (6) | Kliimamuutused
  ja
  keskkonnaprobleemid, vajadus saavutada energiasõltumatus
  ja
  sotsiaalselt õiglane roheüleminek ning
  tagada Euroopa avatud strateegiline autonoomia, samuti
  globaliseerumine
  ,
  digiüleminek
  ,
  tehisintellekt
  , kaugtöö osakaalu
  suurenemine
  ,
  platvormimajandus, demograafilised muutused
  ja
  Venemaa Ukraina-vastase agressiooni mõju on käivitanud Euroopa majanduses ja ühiskonnas sügavad muutused
  . Liit ja selle liikmesriigid peavad tegema koostööd, et
  neile struktuursetele muutustele ja suurenevale inflatsioonile
  tulemuslikult ja ennetavalt
  reageerida
  ning vajaduse korral olemasolevaid süsteeme kohandada, tunnistades liikmesriikide majanduse ja tööturgude tihedat vastastikust sõltuvust; samuti tuleb kohandada nende süsteemidega seotud poliitikat.
  See nõuab koordineeritud, valdkonnaüleseid, ulatuslikke ja tõhusaid poliitikameetmeid liidu
  ,
  riiklikul
  ja
  piirkondlikul tasandil, kaasates sotsiaalpartnereid
  kooskõlas ELi toimimise
  lepingu
  ja
  subsidiaarsuse põhimõttega, sambaga ning eesmärkidega
  ,
  mis on sätestatud komisjoni 4. märtsi 2021. aasta
  Euroopa sotsiaalõiguste samba
  rakendamise tegevuskavas (edaspidi „tegevuskava“), samuti kooskõlas liidu majanduse juhtimist käsitlevate sätetega
  . Sellised poliitikameetmed peaksid hõlmama kestlike
  avaliku ja erasektori
  investeeringute hoogustamist
  , konkurentsivõimet ja taristut
  , uuendatud kohustust viia ellu asjakohaselt järjestatud reforme, mis suurendavad
  kestlikku ja kaasavat
  majanduskasvu,
  arvukamate
  kvaliteetsete töökohtade loomist, tootlikkust,
  inimväärseid
  töötingimusi, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, ülespoole suunatud
  sotsiaalset
  lähenemist
  ja majanduslikku jõukust, sotsiaalset õiglust, võrdseid võimalusi ja kaasamist, õiglast tööjõu


  liikuvust
  , vastupanuvõimet ja vastutustundliku
  eelarve- ja sotsiaalpoliitika
  rakendamist, ning neid poliitikameetmeid tuleks toetada olemasolevatest ELi rahastamisprogrammidest, eelkõige taaste- ja vastupidavusrahastu, ühtekuuluvuspoliitika fondide (sealhulgas Euroopa Sotsiaalfond+ ja Euroopa Regionaalarengu Fond) ning õiglase ülemineku fondi vahenditest. Neis tuleks ühendada pakkumise ja nõudlusega seotud meetmed, võttes samal ajal arvesse nende keskkonna-,
  tööhõive-
  ja sotsiaalset mõju.
  Stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kasutuselevõtmine 2020. aasta märtsis seoses COVID-19 kriisiga võimaldas liikmesriikidel kiiresti reageerida ja võtta erakorralisi meetmeid pandeemia majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Venemaa sissetungist Ukrainasse tuleneva makromajandusliku šoki eripära ja praeguse elukalliduse kriisi tõttu vajavad liikmesriigid jätkuvalt eelarvepoliitilist manööverdamisruumi. Seepärast ja kooskõlas komisjoni arvamusega õigustab praegune olukord üldise vabastusklausli pikendamist 2023. aasta lõpuni ja selle deaktiveerimist alates 2024. aastast. Liikmesriigid peaksid üldise vabastusklausli võimalusi täielikult ära kasutama, et toetada raskustes või likviidsuseta ettevõtjaid, eelkõige VKEsid, sealhulgas mikroettevõtjaid, võtta sihipäraseid meetmeid töökohtade, palkade ja töötingimuste kaitseks ning investeerida inimestesse ja sotsiaalkaitsesüsteemidesse. Ohtu, mida klausli pikendamine võib riigi rahandusele põhjustada, samuti negatiivseid sotsiaalseid tagajärgi, mida võib kaasa tuua klausli kasutamise eeldatav lõpetamine 2023. aastal, tuleks eelnevalt hinnata. Seetõttu tuleks stabiilsuse ja kasvu pakt läbi vaadata. |
| --- | --- |

(6)

Kliimamuutused
  ja
  keskkonnaprobleemid, vajadus saavutada energiasõltumatus
  ja
  sotsiaalselt õiglane roheüleminek ning
  tagada Euroopa avatud strateegiline autonoomia, samuti
  globaliseerumine
  ,
  digiüleminek
  ,
  tehisintellekt
  , kaugtöö osakaalu
  suurenemine
  ,
  platvormimajandus, demograafilised muutused
  ja
  Venemaa Ukraina-vastase agressiooni mõju on käivitanud Euroopa majanduses ja ühiskonnas sügavad muutused
  . Liit ja selle liikmesriigid peavad tegema koostööd, et
  neile struktuursetele muutustele ja suurenevale inflatsioonile
  tulemuslikult ja ennetavalt
  reageerida
  ning vajaduse korral olemasolevaid süsteeme kohandada, tunnistades liikmesriikide majanduse ja tööturgude tihedat vastastikust sõltuvust; samuti tuleb kohandada nende süsteemidega seotud poliitikat.
  See nõuab koordineeritud, valdkonnaüleseid, ulatuslikke ja tõhusaid poliitikameetmeid liidu
  ,
  riiklikul
  ja
  piirkondlikul tasandil, kaasates sotsiaalpartnereid
  kooskõlas ELi toimimise
  lepingu
  ja
  subsidiaarsuse põhimõttega, sambaga ning eesmärkidega
  ,
  mis on sätestatud komisjoni 4. märtsi 2021. aasta
  Euroopa sotsiaalõiguste samba
  rakendamise tegevuskavas (edaspidi „tegevuskava“), samuti kooskõlas liidu majanduse juhtimist käsitlevate sätetega
  . Sellised poliitikameetmed peaksid hõlmama kestlike
  avaliku ja erasektori
  investeeringute hoogustamist
  , konkurentsivõimet ja taristut
  , uuendatud kohustust viia ellu asjakohaselt järjestatud reforme, mis suurendavad
  kestlikku ja kaasavat
  majanduskasvu,
  arvukamate
  kvaliteetsete töökohtade loomist, tootlikkust,
  inimväärseid
  töötingimusi, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, ülespoole suunatud
  sotsiaalset
  lähenemist
  ja majanduslikku jõukust, sotsiaalset õiglust, võrdseid võimalusi ja kaasamist, õiglast tööjõu


  liikuvust
  , vastupanuvõimet ja vastutustundliku
  eelarve- ja sotsiaalpoliitika
  rakendamist, ning neid poliitikameetmeid tuleks toetada olemasolevatest ELi rahastamisprogrammidest, eelkõige taaste- ja vastupidavusrahastu, ühtekuuluvuspoliitika fondide (sealhulgas Euroopa Sotsiaalfond+ ja Euroopa Regionaalarengu Fond) ning õiglase ülemineku fondi vahenditest. Neis tuleks ühendada pakkumise ja nõudlusega seotud meetmed, võttes samal ajal arvesse nende keskkonna-,
  tööhõive-
  ja sotsiaalset mõju.
  Stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kasutuselevõtmine 2020. aasta märtsis seoses COVID-19 kriisiga võimaldas liikmesriikidel kiiresti reageerida ja võtta erakorralisi meetmeid pandeemia majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Venemaa sissetungist Ukrainasse tuleneva makromajandusliku šoki eripära ja praeguse elukalliduse kriisi tõttu vajavad liikmesriigid jätkuvalt eelarvepoliitilist manööverdamisruumi. Seepärast ja kooskõlas komisjoni arvamusega õigustab praegune olukord üldise vabastusklausli pikendamist 2023. aasta lõpuni ja selle deaktiveerimist alates 2024. aastast. Liikmesriigid peaksid üldise vabastusklausli võimalusi täielikult ära kasutama, et toetada raskustes või likviidsuseta ettevõtjaid, eelkõige VKEsid, sealhulgas mikroettevõtjaid, võtta sihipäraseid meetmeid töökohtade, palkade ja töötingimuste kaitseks ning investeerida inimestesse ja sotsiaalkaitsesüsteemidesse. Ohtu, mida klausli pikendamine võib riigi rahandusele põhjustada, samuti negatiivseid sotsiaalseid tagajärgi, mida võib kaasa tuua klausli kasutamise eeldatav lõpetamine 2023. aastal, tuleks eelnevalt hinnata. Seetõttu tuleks stabiilsuse ja kasvu pakt läbi vaadata.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Kuigi kaugtöö võib aidata parandada töö- ja eraelu tasakaalu, vähendada fossiilkütuste tarbimist, parandada õhukvaliteeti, ületada geograafilisi piire ja võimaldada varem tõrjutud töötajate rühmadel tööturule pääseda, võib see samas ka hägustada tööaja ja isikliku elu piire ja seega kahjustada töötajate põhiõigusi ning nende füüsilist ja vaimset tervist. Samuti võivad tehisintellektilahendused parandada töötingimusi ja elukvaliteeti, hõlbustada puuetega inimeste ligipääsu ja prognoosida tööturu arengut; ühtlasi võivad need tekitada probleeme seoses eraelu puutumatuse, isikuandmete kontrolli, töötervishoiu ja tööohutusega, diskrimineerimisega töölevõtmisel ning rassilise ja soolise profiilianalüüsi võimendamisega, ning need probleemid vajavad lahendust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Kuigi kaugtöö võib aidata parandada töö- ja eraelu tasakaalu, vähendada fossiilkütuste tarbimist, parandada õhukvaliteeti, ületada geograafilisi piire ja võimaldada varem tõrjutud töötajate rühmadel tööturule pääseda, võib see samas ka hägustada tööaja ja isikliku elu piire ja seega kahjustada töötajate põhiõigusi ning nende füüsilist ja vaimset tervist. Samuti võivad tehisintellektilahendused parandada töötingimusi ja elukvaliteeti, hõlbustada puuetega inimeste ligipääsu ja prognoosida tööturu arengut; ühtlasi võivad need tekitada probleeme seoses eraelu puutumatuse, isikuandmete kontrolli, töötervishoiu ja tööohutusega, diskrimineerimisega töölevõtmisel ning rassilise ja soolise profiilianalüüsi võimendamisega, ning need probleemid vajavad lahendust.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja
  Euroopa
  sotsiaalõiguste samba (29). Sambasse on koondatud kakskümmend põhimõtet ja õigust, et toetada hästi toimivaid ja õiglaseid tööturge ja sotsiaalhoolekande süsteeme, ning need on jaotatud kolme kategooriasse: võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, õiglased töötingimused ning sotsiaalkaitse ja kaasatus. Need põhimõtted ja õigused on liidu strateegia suunanäitajad ning tagavad, et kliimaneutraalsusele, keskkonnasäästlikkusele ja digitaaltehnoloogiale minnakse üle ning demograafilised muutused toimuvad sotsiaalselt ausatel ja õiglastel alustel.
  Euroopa sotsiaalõiguste
  sammas koos selle juurde kuuluva sotsiaalvaldkonna tulemustabeliga on võrdlusraamistik, mille alusel jälgida liikmesriikide tööhõive- ja sotsiaalnäitajaid, edendada riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi reforme ning sobitada tänapäeva majanduses kokku sotsiaal- ja turuküsimused, sealhulgas
  sotsiaalmajanduse
  edendamise kaudu.
  Komisjon esitas 4. märtsil 2021 Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise
  tegevuskava
  („tegevuskava“), mis
  sisaldab 2030. aastaks seatud ulatuslikke, kuid realistlikke peamisi eesmärke ja täiendavaid alleesmärke tööhõive, oskuste, hariduse ja vaesuse vähendamise valdkonnas ning läbivaadatud sotsiaalvaldkonna tulemustabelit. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja
  Euroopa
  sotsiaalõiguste samba (29). Sambasse on koondatud kakskümmend põhimõtet ja õigust, et toetada hästi toimivaid ja õiglaseid tööturge ja sotsiaalhoolekande süsteeme, ning need on jaotatud kolme kategooriasse: võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, õiglased töötingimused ning sotsiaalkaitse ja kaasatus. Need põhimõtted ja õigused on liidu strateegia suunanäitajad ning tagavad, et kliimaneutraalsusele, keskkonnasäästlikkusele ja digitaaltehnoloogiale minnakse üle ning demograafilised muutused toimuvad sotsiaalselt ausatel ja õiglastel alustel.
  Euroopa sotsiaalõiguste
  sammas koos selle juurde kuuluva sotsiaalvaldkonna tulemustabeliga on võrdlusraamistik, mille alusel jälgida liikmesriikide tööhõive- ja sotsiaalnäitajaid, edendada riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi reforme ning sobitada tänapäeva majanduses kokku sotsiaal- ja turuküsimused, sealhulgas
  sotsiaalmajanduse
  edendamise kaudu.
  Komisjon esitas 4. märtsil 2021 Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise
  tegevuskava
  („tegevuskava“), mis
  sisaldab 2030. aastaks seatud ulatuslikke, kuid realistlikke peamisi eesmärke ja täiendavaid alleesmärke tööhõive, oskuste, hariduse ja vaesuse vähendamise valdkonnas ning läbivaadatud sotsiaalvaldkonna tulemustabelit.

| (7) | Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja sotsiaalõiguste samba. Sambasse on koondatud kakskümmend põhimõtet ja õigust, et toetada hästi toimivaid ja õiglaseid tööturge ja sotsiaalhoolekande süsteeme, ning need on jaotatud kolme kategooriasse: võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, õiglased töötingimused ning sotsiaalkaitse ja kaasatus. Need põhimõtted ja õigused on liidu strateegia suunanäitajad ning tagavad, et kliimaneutraalsusele, keskkonnasäästlikkusele ja digitaaltehnoloogiale minnakse üle ning demograafilised muutused toimuvad sotsiaalselt
  ja geograafiliselt
  ausatel ja õiglastel alustel. Sammas koos selle juurde kuuluva sotsiaalvaldkonna tulemustabeliga on võrdlusraamistik, mille alusel jälgida liikmesriikide tööhõive- ja sotsiaalnäitajaid, edendada riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi reforme ning sobitada tänapäeva majanduses kokku sotsiaal- ja turuküsimused, sealhulgas
  sotsiaal- ning rohelise, digi- ja ringmajanduse
  edendamise kaudu. Tegevuskava sisaldab 2030. aastaks seatud ulatuslikke, kuid realistlikke peamisi eesmärke ja täiendavaid alleesmärke tööhõive, oskuste, hariduse ja vaesuse vähendamise valdkonnas ning läbivaadatud sotsiaalvaldkonna tulemustabelit.
  Liidu, liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil tuleks tagada õiglane tööalane liikuvus ning õiguste ülekantavus, pakkudes liikuvatele töötajatele, sealhulgas piiriülestele ja hooajatöötajatele paremat kaitset, tõhustades tööinspektsioone ja võttes kasutusele tõhusad digilahendused. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja sotsiaalõiguste samba. Sambasse on koondatud kakskümmend põhimõtet ja õigust, et toetada hästi toimivaid ja õiglaseid tööturge ja sotsiaalhoolekande süsteeme, ning need on jaotatud kolme kategooriasse: võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, õiglased töötingimused ning sotsiaalkaitse ja kaasatus. Need põhimõtted ja õigused on liidu strateegia suunanäitajad ning tagavad, et kliimaneutraalsusele, keskkonnasäästlikkusele ja digitaaltehnoloogiale minnakse üle ning demograafilised muutused toimuvad sotsiaalselt
  ja geograafiliselt
  ausatel ja õiglastel alustel. Sammas koos selle juurde kuuluva sotsiaalvaldkonna tulemustabeliga on võrdlusraamistik, mille alusel jälgida liikmesriikide tööhõive- ja sotsiaalnäitajaid, edendada riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi reforme ning sobitada tänapäeva majanduses kokku sotsiaal- ja turuküsimused, sealhulgas
  sotsiaal- ning rohelise, digi- ja ringmajanduse
  edendamise kaudu. Tegevuskava sisaldab 2030. aastaks seatud ulatuslikke, kuid realistlikke peamisi eesmärke ja täiendavaid alleesmärke tööhõive, oskuste, hariduse ja vaesuse vähendamise valdkonnas ning läbivaadatud sotsiaalvaldkonna tulemustabelit.
  Liidu, liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil tuleks tagada õiglane tööalane liikuvus ning õiguste ülekantavus, pakkudes liikuvatele töötajatele, sealhulgas piiriülestele ja hooajatöötajatele paremat kaitset, tõhustades tööinspektsioone ja võttes kasutusele tõhusad digilahendused.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Peresõbralik poliitika ja sotsiaalsed investeeringud lastesse, laste kaitsmine vaesuse eest ja kõigi laste aitamine nende õiguste kasutamisel, näiteks kvaliteetse lapsehoiu ning alushariduse ja koolituse kättesaadavus, on laste tuleviku, ühiskonna kestliku arengu ja positiivse demograafilise arengu seisukohast väga olulised, tagades lastele tervisliku ja turvalise keskkonna. Liikmesriigid peaksid kaotama laste vaesuse ja keskenduma oma jõupingutustes nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovituse (EL) 2021/1004 (millega luuakse Euroopa lastegarantii)

   (1a)

  ja selle alusel vastu võetud riiklike tegevuskavade tõhusale rakendamisele, et tagada kõigile abivajavatele lastele juurdepääs tasuta kvaliteetsetele teenustele, tagades seeläbi laste võrdse ja tõhusa juurdepääsu tasuta tervishoiule, tasuta haridusele, tasuta lapsehoiule, piisavale eluasemele ja tervislikule toitumisele. Selleks tuleks kiiresti suurendada Euroopa lastegarantii rahastamist vähemalt 20 miljardi euro suuruse sihtotstarbelise eelarvega, nagu Euroopa Parlament on korduvalt taotlenud. Euroopa lastegarantii tuleks viivitamatult integreerida kõikidesse poliitikavaldkondadesse ning laste õiguste rahastamist tuleks tõhustada, kasutades täiel määral ära olemasolevaid liidu poliitikameetmeid ja fonde. Liikmesriigid peaksid veelgi suurendama investeeringuid kestlikesse ja kvaliteetsetesse töökohtadesse ning võtma vastu tervikliku lähenemisviisi abivajavate laste vanemate toetamiseks. Komisjoni ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus piisava miinimumsissetuleku ja aktiivse kaasamise kohta, võiks aidata vähendada 2030. aastaks vaesust kõigis liikmesriikides vähemalt poole võrra. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Peresõbralik poliitika ja sotsiaalsed investeeringud lastesse, laste kaitsmine vaesuse eest ja kõigi laste aitamine nende õiguste kasutamisel, näiteks kvaliteetse lapsehoiu ning alushariduse ja koolituse kättesaadavus, on laste tuleviku, ühiskonna kestliku arengu ja positiivse demograafilise arengu seisukohast väga olulised, tagades lastele tervisliku ja turvalise keskkonna. Liikmesriigid peaksid kaotama laste vaesuse ja keskenduma oma jõupingutustes nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovituse (EL) 2021/1004 (millega luuakse Euroopa lastegarantii)

   (1a)

  ja selle alusel vastu võetud riiklike tegevuskavade tõhusale rakendamisele, et tagada kõigile abivajavatele lastele juurdepääs tasuta kvaliteetsetele teenustele, tagades seeläbi laste võrdse ja tõhusa juurdepääsu tasuta tervishoiule, tasuta haridusele, tasuta lapsehoiule, piisavale eluasemele ja tervislikule toitumisele. Selleks tuleks kiiresti suurendada Euroopa lastegarantii rahastamist vähemalt 20 miljardi euro suuruse sihtotstarbelise eelarvega, nagu Euroopa Parlament on korduvalt taotlenud. Euroopa lastegarantii tuleks viivitamatult integreerida kõikidesse poliitikavaldkondadesse ning laste õiguste rahastamist tuleks tõhustada, kasutades täiel määral ära olemasolevaid liidu poliitikameetmeid ja fonde. Liikmesriigid peaksid veelgi suurendama investeeringuid kestlikesse ja kvaliteetsetesse töökohtadesse ning võtma vastu tervikliku lähenemisviisi abivajavate laste vanemate toetamiseks. Komisjoni ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus piisava miinimumsissetuleku ja aktiivse kaasamise kohta, võiks aidata vähendada 2030. aastaks vaesust kõigis liikmesriikides vähemalt poole võrra.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 8 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8b) | Kodutus on üks kõige äärmuslikumaid sotsiaalse tõrjutuse vorme, mis mõjub halvasti inimese füüsilisele ja vaimsele tervisele, heaolule ja elukvaliteedile ning raskendab juurdepääsu tööhõivele ning muudele majandus- ja sotsiaalteenustele. Euroopa Parlament, komisjon, riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ning liidu tasandi kodanikuühiskonna organisatsioonid on kokku leppinud kodutuse vastu võitlemise Euroopa platvormi kasutusele võtmises. Nad on seadnud lõppeesmärgiks kaotada kodutus 2030. aastaks ning on seetõttu kohustunud järgima eluaseme esmatähtsaks pidamise põhimõtet, kodutust senisest enam ennetama ning tagama kodututele sobiva, turvalise ja taskukohase eluaseme ja tugiteenuste kättesaadavuse, nähes selleks ette vajalikud poliitikameetmed koos piisavate riiklike ja liidu rahaliste vahenditega. Samuti peaksid liikmesriigid tegema tööd selle nimel, et tagada kõigile juurdepääs inimväärsele ja taskukohasele eluasemele riiklikes reformikavades sisalduvate taskukohaste eluasemekavade kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8b)

Kodutus on üks kõige äärmuslikumaid sotsiaalse tõrjutuse vorme, mis mõjub halvasti inimese füüsilisele ja vaimsele tervisele, heaolule ja elukvaliteedile ning raskendab juurdepääsu tööhõivele ning muudele majandus- ja sotsiaalteenustele. Euroopa Parlament, komisjon, riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ning liidu tasandi kodanikuühiskonna organisatsioonid on kokku leppinud kodutuse vastu võitlemise Euroopa platvormi kasutusele võtmises. Nad on seadnud lõppeesmärgiks kaotada kodutus 2030. aastaks ning on seetõttu kohustunud järgima eluaseme esmatähtsaks pidamise põhimõtet, kodutust senisest enam ennetama ning tagama kodututele sobiva, turvalise ja taskukohase eluaseme ja tugiteenuste kättesaadavuse, nähes selleks ette vajalikud poliitikameetmed koos piisavate riiklike ja liidu rahaliste vahenditega. Samuti peaksid liikmesriigid tegema tööd selle nimel, et tagada kõigile juurdepääs inimväärsele ja taskukohasele eluasemele riiklikes reformikavades sisalduvate taskukohaste eluasemekavade kaudu.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse mõistis Euroopa Ülemkogu oma 24. veebruari 2022. aasta järeldustes hukka Venemaa tegevuse, mille eesmärk on õõnestada Euroopa ja üleilmset julgeolekut ja stabiilsust, ning väljendas solidaarsust Ukraina rahvaga, rõhutades, et Venemaa rikub rahvusvahelist õigust ja ÜRO põhikirja põhimõtteid. Praeguses olukorras, arvestades põgenike ja ümberasustatud isikute sissevoolu ulatust, on vajalik ajutine kaitse, mis on antud nõukogu 4. märtsi 2022. aasta otsusega (30), millega aktiveeritakse ajutise kaitse direktiiv (31). See võimaldab Ukrainast pärit põgenikel kogu liidus kasutada ühtlustatud õigusi, mis tagavad piisava kaitse, sealhulgas elamisõigus, tööturule juurdepääs ja sellega integreerumine, juurdepääs haridusele, koolitusele ja eluasemele, samuti sotsiaalkindlustussüsteemidele, arstiabile, sotsiaalhoolekandele või muule abile ja elatusvahenditele. Euroopa tööturul osaledes saavad Ukraina põgenikud aidata tugevdada ELi majandust ning toetada oma koduriiki ja rahvast. Tulevikus võivad omandatud kogemused ja oskused aidata kaasa Ukraina ülesehitamisele. Saatjata laste ja teismeliste puhul annab ajutine kaitse õiguse seaduslikule eestkostele ning juurdepääsu haridusele ja lapsehoiule. Liikmesriigid peaksid kaasama sotsiaalpartnerid selliste poliitikameetmete väljatöötamisse, rakendamisse ja hindamisse, mille eesmärk on tegeleda Venemaa sissetungist Ukrainasse tulenevate tööhõive- ja oskusprobleemidega. Sotsiaalpartneritel on oluline roll, et leevendada sõja mõju tööhõive ja tootmise säilitamise kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse mõistis Euroopa Ülemkogu oma 24. veebruari 2022. aasta järeldustes hukka Venemaa tegevuse, mille eesmärk on õõnestada Euroopa ja üleilmset julgeolekut ja stabiilsust, ning väljendas solidaarsust Ukraina rahvaga, rõhutades, et Venemaa rikub rahvusvahelist õigust ja ÜRO põhikirja põhimõtteid. Praeguses olukorras, arvestades põgenike ja ümberasustatud isikute sissevoolu ulatust, on vajalik ajutine kaitse, mis on antud nõukogu 4. märtsi 2022. aasta otsusega (30), millega aktiveeritakse ajutise kaitse direktiiv (31). See võimaldab Ukrainast pärit põgenikel kogu liidus kasutada ühtlustatud õigusi, mis tagavad piisava kaitse, sealhulgas elamisõigus, tööturule juurdepääs ja sellega integreerumine, juurdepääs haridusele, koolitusele ja eluasemele, samuti sotsiaalkindlustussüsteemidele, arstiabile, sotsiaalhoolekandele või muule abile ja elatusvahenditele. Euroopa tööturul osaledes saavad Ukraina põgenikud aidata tugevdada ELi majandust ning toetada oma koduriiki ja rahvast. Tulevikus võivad omandatud kogemused ja oskused aidata kaasa Ukraina ülesehitamisele. Saatjata laste ja teismeliste puhul annab ajutine kaitse õiguse seaduslikule eestkostele ning juurdepääsu haridusele ja lapsehoiule. Liikmesriigid peaksid kaasama sotsiaalpartnerid selliste poliitikameetmete väljatöötamisse, rakendamisse ja hindamisse, mille eesmärk on tegeleda Venemaa sissetungist Ukrainasse tulenevate tööhõive- ja oskusprobleemidega. Sotsiaalpartneritel on oluline roll, et leevendada sõja mõju tööhõive ja tootmise säilitamise kaudu.

| (9) | Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse mõistis Euroopa Ülemkogu oma 24. veebruari 2022. aasta järeldustes hukka Venemaa tegevuse, mille eesmärk on õõnestada Euroopa ja üleilmset julgeolekut ja stabiilsust, ning väljendas solidaarsust Ukraina rahvaga, rõhutades, et Venemaa rikub rahvusvahelist õigust ja ÜRO põhikirja põhimõtteid. Praeguses olukorras, arvestades põgenike ja ümberasustatud isikute sissevoolu ulatust, on vajalik ajutine kaitse, mis on antud nõukogu 4. märtsi 2022. aasta otsusega, millega aktiveeritakse ajutise kaitse direktiiv (31). See võimaldab Ukrainast pärit põgenikel kogu liidus kasutada ühtlustatud õigusi, mis tagavad piisava kaitse, sealhulgas elamisõigus, tööturule juurdepääs ja sellega integreerumine, juurdepääs haridusele, koolitusele ja eluasemele, samuti sotsiaalkindlustussüsteemidele, arstiabile, sotsiaalhoolekandele või muule abile ja elatusvahenditele.
  Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata puuetega inimestele.
  Euroopa tööturul osaledes saavad Ukraina põgenikud aidata tugevdada ELi majandust ning toetada oma koduriiki ja rahvast.
  Kuna enamik Ukraina pagulasi on naised ja lapsed, peaksid liikmesriigid tagama piisava toetuse eluaseme- ja lapsehoiuteenustele, et nende lõimumist hõlbustada. Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et Euroopa lastegarantii rakendamine tagab Ukrainast põgenevatele lastele juurdepääsu kvaliteetsetele tasuta teenustele võrdsetel alustel oma eakaaslastega vastuvõtvas riigis.
  Tulevikus võivad omandatud kogemused ja oskused aidata kaasa Ukraina ülesehitamisele. Saatjata laste ja teismeliste puhul annab ajutine kaitse õiguse seaduslikule eestkostele ning juurdepääsu haridusele ja lapsehoiule. Liikmesriigid peaksid kaasama sotsiaalpartnerid selliste poliitikameetmete väljatöötamisse, rakendamisse ja hindamisse, mille eesmärk on tegeleda Venemaa sissetungist Ukrainasse tulenevate tööhõive- ja oskusprobleemidega
  ning kvalifikatsioonide tunnustamisega
  . Sotsiaalpartneritel on oluline roll, et leevendada sõja mõju tööhõive ja tootmise säilitamise kaudu.
  Liikmesriigid peaksid kaaluma ajutise kaitse direktiiviga pakutava kaitse laiendamist kõigile pagulastele ja tegelema tööandjate probleemiga, mis on seotud ainult ajutise staatusega isikute töölevõtmisega. |
| --- | --- |

(9)

Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse mõistis Euroopa Ülemkogu oma 24. veebruari 2022. aasta järeldustes hukka Venemaa tegevuse, mille eesmärk on õõnestada Euroopa ja üleilmset julgeolekut ja stabiilsust, ning väljendas solidaarsust Ukraina rahvaga, rõhutades, et Venemaa rikub rahvusvahelist õigust ja ÜRO põhikirja põhimõtteid. Praeguses olukorras, arvestades põgenike ja ümberasustatud isikute sissevoolu ulatust, on vajalik ajutine kaitse, mis on antud nõukogu 4. märtsi 2022. aasta otsusega, millega aktiveeritakse ajutise kaitse direktiiv (31). See võimaldab Ukrainast pärit põgenikel kogu liidus kasutada ühtlustatud õigusi, mis tagavad piisava kaitse, sealhulgas elamisõigus, tööturule juurdepääs ja sellega integreerumine, juurdepääs haridusele, koolitusele ja eluasemele, samuti sotsiaalkindlustussüsteemidele, arstiabile, sotsiaalhoolekandele või muule abile ja elatusvahenditele.
  Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata puuetega inimestele.
  Euroopa tööturul osaledes saavad Ukraina põgenikud aidata tugevdada ELi majandust ning toetada oma koduriiki ja rahvast.
  Kuna enamik Ukraina pagulasi on naised ja lapsed, peaksid liikmesriigid tagama piisava toetuse eluaseme- ja lapsehoiuteenustele, et nende lõimumist hõlbustada. Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et Euroopa lastegarantii rakendamine tagab Ukrainast põgenevatele lastele juurdepääsu kvaliteetsetele tasuta teenustele võrdsetel alustel oma eakaaslastega vastuvõtvas riigis.
  Tulevikus võivad omandatud kogemused ja oskused aidata kaasa Ukraina ülesehitamisele. Saatjata laste ja teismeliste puhul annab ajutine kaitse õiguse seaduslikule eestkostele ning juurdepääsu haridusele ja lapsehoiule. Liikmesriigid peaksid kaasama sotsiaalpartnerid selliste poliitikameetmete väljatöötamisse, rakendamisse ja hindamisse, mille eesmärk on tegeleda Venemaa sissetungist Ukrainasse tulenevate tööhõive- ja oskusprobleemidega
  ning kvalifikatsioonide tunnustamisega
  . Sotsiaalpartneritel on oluline roll, et leevendada sõja mõju tööhõive ja tootmise säilitamise kaudu.
  Liikmesriigid peaksid kaaluma ajutise kaitse direktiiviga pakutava kaitse laiendamist kõigile pagulastele ja tegelema tööandjate probleemiga, mis on seotud ainult ajutise staatusega isikute töölevõtmisega.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Tööturureformide, sealhulgas riikide palgakujundusmehhanismide reformide puhul tuleks järgida riigisiseseid sotsiaaldialoogi pidamise tavasid, et tagada õiglane palk, mis võimaldab inimväärset elatustaset ja kestlikku majanduskasvu. Reformid peaksid võimaldama põhjalikult arvesse võtta sotsiaal-majanduslikke tegureid, sealhulgas seda, kuidas parandada kestlikkust, konkurentsivõimet, innovatsiooni, kvaliteetsete töökohtade loomist, töötingimusi, haridust
  ja
  oskusi, rahvatervist, kaasatust
  ja
  reaaltulu ning vähendada palgavaesust. Sellega seoses toetatakse liikmesriike taaste- ja vastupidavusrahastust ning muudest ELi fondidest selliste reformide ja investeeringute tegemisel, mis on ELi prioriteetidega kooskõlas, muutes Euroopa majanduse ja ühiskonna kestlikumaks, vastupidavamaks ning rohe- ja digipöördeks paremini ette valmistatuks. Venemaa sissetung Ukrainasse on veelgi süvendanud juba COVID-19 kriisist alguse saanud sotsiaal-majanduslikke probleeme. Liikmesriigid ja liit peaksid jätkuvalt tagama sotsiaalse, tööhõivealase ja majandusliku mõju leevendamise ning üleminekute sotsiaalse õigluse, võttes arvesse ka asjaolu, et suurem avatud strateegiline autonoomia ja kiirem rohepööre aitavad vähendada sõltuvust energia ja muude strateegiliste toodete/tehnoloogiate impordist, eelkõige Venemaalt.
  Väga oluline on
  tugevdada vastupanuvõimet ning püüelda kaasava ja vastupanuvõimelise ühiskonna poole, kus inimesed on kaitstud ja suudavad muutusi ette näha ja nendega toime tulla ning kus nad saavad ühiskonnas ja majanduses aktiivselt osaleda.
  Tööturustaatuste vahelise liikumise
  toetamiseks on vaja sidusaid aktiivse tööturupoliitika meetmeid, mis sisaldavad ajutisi
  värbamis- ja
  üleminekustiimuleid,
  oskustealaseid meetmeid ja
  paremaid tööturuteenuseid, võttes arvesse ka rohe- ja digipööret, nagu on rõhutatud soovituses (EL) 2021/402 [ja nõukogu soovituses õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamise kohta]. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Tööturureformide, sealhulgas riikide palgakujundusmehhanismide reformide puhul tuleks järgida riigisiseseid sotsiaaldialoogi pidamise tavasid, et tagada õiglane palk, mis võimaldab inimväärset elatustaset ja kestlikku majanduskasvu. Reformid peaksid võimaldama põhjalikult arvesse võtta sotsiaal-majanduslikke tegureid, sealhulgas seda, kuidas parandada kestlikkust, konkurentsivõimet, innovatsiooni, kvaliteetsete töökohtade loomist, töötingimusi, haridust
  ja
  oskusi, rahvatervist, kaasatust
  ja
  reaaltulu ning vähendada palgavaesust. Sellega seoses toetatakse liikmesriike taaste- ja vastupidavusrahastust ning muudest ELi fondidest selliste reformide ja investeeringute tegemisel, mis on ELi prioriteetidega kooskõlas, muutes Euroopa majanduse ja ühiskonna kestlikumaks, vastupidavamaks ning rohe- ja digipöördeks paremini ette valmistatuks. Venemaa sissetung Ukrainasse on veelgi süvendanud juba COVID-19 kriisist alguse saanud sotsiaal-majanduslikke probleeme. Liikmesriigid ja liit peaksid jätkuvalt tagama sotsiaalse, tööhõivealase ja majandusliku mõju leevendamise ning üleminekute sotsiaalse õigluse, võttes arvesse ka asjaolu, et suurem avatud strateegiline autonoomia ja kiirem rohepööre aitavad vähendada sõltuvust energia ja muude strateegiliste toodete/tehnoloogiate impordist, eelkõige Venemaalt.
  Väga oluline on
  tugevdada vastupanuvõimet ning püüelda kaasava ja vastupanuvõimelise ühiskonna poole, kus inimesed on kaitstud ja suudavad muutusi ette näha ja nendega toime tulla ning kus nad saavad ühiskonnas ja majanduses aktiivselt osaleda.
  Tööturustaatuste vahelise liikumise
  toetamiseks on vaja sidusaid aktiivse tööturupoliitika meetmeid, mis sisaldavad ajutisi
  värbamis- ja
  üleminekustiimuleid,
  oskustealaseid meetmeid ja
  paremaid tööturuteenuseid, võttes arvesse ka rohe- ja digipööret, nagu on rõhutatud soovituses (EL) 2021/402 [ja nõukogu soovituses õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamise kohta].

| (10) | Tööturureformide, sealhulgas riikide palgakujundusmehhanismide reformide puhul tuleks järgida riigisiseseid sotsiaaldialoogi pidamise tavasid, et tagada õiglane palk, mis võimaldab inimväärset elatustaset, kestlikku majanduskasvu
  ning ülespoole suunatud sotsiaalset ja territoriaalset lähenemist
  . Reformid peaksid võimaldama põhjalikult arvesse võtta sotsiaal-majanduslikke tegureid, sealhulgas seda, kuidas parandada kestlikkust, konkurentsivõimet, innovatsiooni, kvaliteetsete töökohtade loomist,
  inimväärseid
  töötingimusi,
  soolist võrdõiguslikkust,
  haridust
  , koolitust,
  oskusi
  ja kvalifikatsioone
  , rahvatervist,
  sotsiaalset
  kaasatust
  ning
  reaaltulu
  ja ostujõudu
  ning vähendada palgavaesust.
  Seepärast peaksid liikmesriigid austama kollektiivläbirääkimiste ja kollektiivse tegutsemise õigust ning kogunemis- ja ühinemisvabadust, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja asjaomastes rahvusvahelistes konventsioonides. Lisaks peaksid liikmesriigid tugevdama sotsiaalpartnerite rolli, toetama töönõukogusid ja töötajate esindusi, edendama kollektiivläbirääkimisi ning toetama ametiühingute ja tööandjate ühenduste arvu suurendamist, et tagada kaasav ja sotsiaalselt õiglane taastumine.
  Sellega seoses toetatakse liikmesriike taaste- ja vastupidavusrahastust ning muudest ELi fondidest selliste reformide ja investeeringute tegemisel, mis on ELi prioriteetidega kooskõlas, muutes Euroopa majanduse ja ühiskonna kestlikumaks, vastupidavamaks ning rohe- ja digipöördeks paremini ette valmistatuks. Venemaa sissetung Ukrainasse on veelgi süvendanud juba COVID-19 kriisist alguse saanud sotsiaal-majanduslikke probleeme. Liikmesriigid ja liit peaksid jätkuvalt tagama sotsiaalse, tööhõivealase ja majandusliku mõju leevendamise ning üleminekute sotsiaalse õigluse, võttes arvesse ka asjaolu, et suurem avatud strateegiline autonoomia ja kiirem rohepööre aitavad vähendada sõltuvust energia ja muude strateegiliste toodete/tehnoloogiate impordist, eelkõige Venemaalt.
  Selleks et
  tugevdada vastupanuvõimet ning püüelda kaasava ja vastupanuvõimelise ühiskonna poole, kus inimesed on kaitstud ja suudavad muutusi ette näha ja nendega toime tulla ning kus nad saavad ühiskonnas ja majanduses aktiivselt osaleda
  , tuleks luua ajutine Euroopa sotsiaalse vastupanuvõime pakett, millega koordineeritakse meetmeid ja vahendeid sotsiaalse heaolu ja sotsiaalkaitse süsteemide tugevdamiseks liidus, sealhulgas TERA jätkamine ja refinantseerimine seni, kuni Venemaa Ukrainasse sissetungi sotsiaal-majanduslikud tagajärjed avaldavad jätkuvalt negatiivset mõju tööturule, kooskõlas Euroopa Parlamendi 19. mai 2022. aasta resolutsiooniga Venemaa Ukraina-vastase sõja sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede kohta ELi jaoks, tugevdades ELi tegutsemisvõimet ja sotsiaalkaitsevahendit suurema avaliku toetuse abil kehtivatele vahenditele meie ühiskonna kõige vaesemate jaoks
  .
  Tööturul toimuvate üleminekute
  toetamiseks on vaja sidusaid aktiivse tööturupoliitika meetmeid, mis sisaldavad üleminekustiimuleid,
  kvalifikatsioonide omandamist, pädevuste valideerimist ja omandamist ning tulevikku suunatud haridust, elukestvat õpet, kutseharidust, täiendus- ja ümberõpet ning
  paremaid tööturuteenuseid, võttes arvesse ka rohe- ja digipööret, nagu on rõhutatud soovituses (EL) 2021/402 [ja nõukogu soovituses õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamise kohta].
  Selleks et teha kindlaks parimad tavad ja vahendid edasiseks kasutamiseks, on vaja COVID-19 pandeemia mõju leevendamiseks rakendatud riiklikke poliitikameetmeid ja toetuskavasid põhjalikult hinnata. |
| --- | --- |

(10)

Tööturureformide, sealhulgas riikide palgakujundusmehhanismide reformide puhul tuleks järgida riigisiseseid sotsiaaldialoogi pidamise tavasid, et tagada õiglane palk, mis võimaldab inimväärset elatustaset, kestlikku majanduskasvu
  ning ülespoole suunatud sotsiaalset ja territoriaalset lähenemist
  . Reformid peaksid võimaldama põhjalikult arvesse võtta sotsiaal-majanduslikke tegureid, sealhulgas seda, kuidas parandada kestlikkust, konkurentsivõimet, innovatsiooni, kvaliteetsete töökohtade loomist,
  inimväärseid
  töötingimusi,
  soolist võrdõiguslikkust,
  haridust
  , koolitust,
  oskusi
  ja kvalifikatsioone
  , rahvatervist,
  sotsiaalset
  kaasatust
  ning
  reaaltulu
  ja ostujõudu
  ning vähendada palgavaesust.
  Seepärast peaksid liikmesriigid austama kollektiivläbirääkimiste ja kollektiivse tegutsemise õigust ning kogunemis- ja ühinemisvabadust, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja asjaomastes rahvusvahelistes konventsioonides. Lisaks peaksid liikmesriigid tugevdama sotsiaalpartnerite rolli, toetama töönõukogusid ja töötajate esindusi, edendama kollektiivläbirääkimisi ning toetama ametiühingute ja tööandjate ühenduste arvu suurendamist, et tagada kaasav ja sotsiaalselt õiglane taastumine.
  Sellega seoses toetatakse liikmesriike taaste- ja vastupidavusrahastust ning muudest ELi fondidest selliste reformide ja investeeringute tegemisel, mis on ELi prioriteetidega kooskõlas, muutes Euroopa majanduse ja ühiskonna kestlikumaks, vastupidavamaks ning rohe- ja digipöördeks paremini ette valmistatuks. Venemaa sissetung Ukrainasse on veelgi süvendanud juba COVID-19 kriisist alguse saanud sotsiaal-majanduslikke probleeme. Liikmesriigid ja liit peaksid jätkuvalt tagama sotsiaalse, tööhõivealase ja majandusliku mõju leevendamise ning üleminekute sotsiaalse õigluse, võttes arvesse ka asjaolu, et suurem avatud strateegiline autonoomia ja kiirem rohepööre aitavad vähendada sõltuvust energia ja muude strateegiliste toodete/tehnoloogiate impordist, eelkõige Venemaalt.
  Selleks et
  tugevdada vastupanuvõimet ning püüelda kaasava ja vastupanuvõimelise ühiskonna poole, kus inimesed on kaitstud ja suudavad muutusi ette näha ja nendega toime tulla ning kus nad saavad ühiskonnas ja majanduses aktiivselt osaleda
  , tuleks luua ajutine Euroopa sotsiaalse vastupanuvõime pakett, millega koordineeritakse meetmeid ja vahendeid sotsiaalse heaolu ja sotsiaalkaitse süsteemide tugevdamiseks liidus, sealhulgas TERA jätkamine ja refinantseerimine seni, kuni Venemaa Ukrainasse sissetungi sotsiaal-majanduslikud tagajärjed avaldavad jätkuvalt negatiivset mõju tööturule, kooskõlas Euroopa Parlamendi 19. mai 2022. aasta resolutsiooniga Venemaa Ukraina-vastase sõja sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede kohta ELi jaoks, tugevdades ELi tegutsemisvõimet ja sotsiaalkaitsevahendit suurema avaliku toetuse abil kehtivatele vahenditele meie ühiskonna kõige vaesemate jaoks
  .
  Tööturul toimuvate üleminekute
  toetamiseks on vaja sidusaid aktiivse tööturupoliitika meetmeid, mis sisaldavad üleminekustiimuleid,
  kvalifikatsioonide omandamist, pädevuste valideerimist ja omandamist ning tulevikku suunatud haridust, elukestvat õpet, kutseharidust, täiendus- ja ümberõpet ning
  paremaid tööturuteenuseid, võttes arvesse ka rohe- ja digipööret, nagu on rõhutatud soovituses (EL) 2021/402 [ja nõukogu soovituses õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamise kohta].
  Selleks et teha kindlaks parimad tavad ja vahendid edasiseks kasutamiseks, on vaja COVID-19 pandeemia mõju leevendamiseks rakendatud riiklikke poliitikameetmeid ja toetuskavasid põhjalikult hinnata.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Tuleks
  võidelda
  mis tahes vormis
  diskrimineerimise vastu
  , tagada sooline võrdõiguslikkus ja
  toetada
  noorte tööhõivet. Kõigile tuleks tagada juurdepääs ja võimalused ning
  vähendada
  tuleks (k.a laste ja romade)
  vaesust
  ja
  sotsiaalset tõrjutust
  , tagades eelkõige tööturgude tõhusa toimimise ning piisavad ja kaasavad sotsiaalkaitsesüsteemid (32), samuti kõrvaldades kaasava ja tulevikku suunatud hariduse omandamise, koolituse saamise ja tööturul osalemise takistused, sealhulgas alusharidusse ja lapsehoidu ning digioskustesse ja rohelistesse kutseoskustesse investeerimise kaudu. Eriti
  oluline
  on õigeaegne ja võrdne juurdepääs
  taskukohastele
  pikaajalise hoolduse ja tervishoiuteenustele, sealhulgas ennetavatele ja tervishoiu edendamise meetmetele, võttes arvesse ka 2020. aastal alanud COVID-19 pandeemiat ja asjaolu, et ühiskond vananeb. Paremini
  tuleks
  ära kasutada puuetega inimeste potentsiaali majanduskasvu ja sotsiaalsesse arengusse panustamisel. Kuna töökohtadel kogu liidus juurduvad uued majandus- ja ärimudelid, muutuvad ka töösuhted. Liikmesriigid peaksid tagama, et uutest töövormidest
  tulenevate töösuhete puhul säiliks ja tugevneks Euroopa sotsiaalmudel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Tuleks
  võidelda
  mis tahes vormis
  diskrimineerimise vastu
  , tagada sooline võrdõiguslikkus ja
  toetada
  noorte tööhõivet. Kõigile tuleks tagada juurdepääs ja võimalused ning
  vähendada
  tuleks (k.a laste ja romade)
  vaesust
  ja
  sotsiaalset tõrjutust
  , tagades eelkõige tööturgude tõhusa toimimise ning piisavad ja kaasavad sotsiaalkaitsesüsteemid (32), samuti kõrvaldades kaasava ja tulevikku suunatud hariduse omandamise, koolituse saamise ja tööturul osalemise takistused, sealhulgas alusharidusse ja lapsehoidu ning digioskustesse ja rohelistesse kutseoskustesse investeerimise kaudu. Eriti
  oluline
  on õigeaegne ja võrdne juurdepääs
  taskukohastele
  pikaajalise hoolduse ja tervishoiuteenustele, sealhulgas ennetavatele ja tervishoiu edendamise meetmetele, võttes arvesse ka 2020. aastal alanud COVID-19 pandeemiat ja asjaolu, et ühiskond vananeb. Paremini
  tuleks
  ära kasutada puuetega inimeste potentsiaali majanduskasvu ja sotsiaalsesse arengusse panustamisel. Kuna töökohtadel kogu liidus juurduvad uued majandus- ja ärimudelid, muutuvad ka töösuhted. Liikmesriigid peaksid tagama, et uutest töövormidest
  tulenevate töösuhete puhul säiliks ja tugevneks Euroopa sotsiaalmudel.

| (11) | Tuleks
  kaotada
  mis tahes vormis
  diskrimineerimine
  , tagada sooline võrdõiguslikkus ja
  edendada
  noorte
  , eelkõige ebasoodsatest oludest pärit noorte
  tööhõivet. Kõigile tuleks tagada
  võrdne
  juurdepääs ja võimalused ning
  kaotada
  tuleks (k.a laste
  , vanemaealiste, puuetega inimeste
  ja romade)
  vaesus
  ja
  sotsiaalne tõrjutus
  , tagades eelkõige tööturgude tõhusa toimimise ning piisavad ja kaasavad sotsiaalkaitsesüsteemid (32), samuti kõrvaldades kaasava ja tulevikku suunatud hariduse omandamise, koolituse saamise
  , elukestva õppe, kutseõppe
  ja tööturul osalemise takistused, sealhulgas alusharidusse ja lapsehoidu ning digioskustesse ja rohelistesse kutseoskustesse investeerimise kaudu. Eriti
  vajalik
  on õigeaegne
  , universaalne, tõhus
  ja võrdne juurdepääs pikaajalise hoolduse ja tervishoiuteenustele
  , vastavalt Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioonile Euroopa hooldusvaldkonna ühismeetmete kohta
  , sealhulgas
  ennetusmeetmetele ja ka vaimse tervise ennetusmeetmetele töökohas, vastavalt Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioonile vaimse tervise kohta digitaalses töökeskkonnas,
  ja tervishoiu edendamise meetmetele, võttes arvesse ka COVID-19 pandeemiat ja asjaolu, et ühiskond vananeb.
  Töötajate tervise, turvalisuse ja tööelu tasakaalu tagamine kogu nende karjääri jooksul on inimväärse tööelu ning aktiivse ja tervena vananemise eeltingimus. Kooskõlas nõukogu direktiiviga 2000/78/EÜ

   (32a)

  ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga tuleks
  paremini ära kasutada puuetega inimeste potentsiaali majanduskasvu ja sotsiaalsesse arengusse panustamisel
  , sealhulgas mõistlike abivahendite abil töökohas
  . Kuna töökohtadel kogu liidus juurduvad uued majandus- ja ärimudelid, muutuvad ka töösuhted. Liikmesriigid peaksid
  veelgi tugevdama Euroopa sotsiaalset mudelit, tagades kõigile töötajatele samad õigused ja inimväärsed töö- ja tööhõivetingimused ning inimväärse palga. Kõigil on õigus õiglastele, tervislikele ja ohututele töötingimustele ning asjakohasele kaitsele nii digitaalses keskkonnas kui füüsilisel töökohal, olenemata nende tööalasest staatusest, töökorraldusest, töösuhte kestusest või tööandja suurusest. Lisaks peaksid liikmesriigid võitlema töötajate ärakasutamise ja kõigi ebakindlate töösuhete vormidega, sealhulgas fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisega, deklareerimata tööga, ebatüüpiliste lepingute kuritarvitamisega ja nulltunnilepingutega, ning
  tagama, et uutest töövormidest
  tulenevad töösuhted on kooskõlas liidu ja riikliku õigusega. Liikmesriigid peaksid tõrjuma ka mitteametlikku majandust, viies mitteametlikud töötajad üle ametlikku majandusse. Soodustada tuleks ettevõtlust ja hõlbustada tööalast liikuvust, sealhulgas sotsiaalkindlustusõiguste ülekantavuse ja tõhusate digilahenduste kasutuselevõtu kaudu. |
| --- | --- |

(11)

Tuleks
  kaotada
  mis tahes vormis
  diskrimineerimine
  , tagada sooline võrdõiguslikkus ja
  edendada
  noorte
  , eelkõige ebasoodsatest oludest pärit noorte
  tööhõivet. Kõigile tuleks tagada
  võrdne
  juurdepääs ja võimalused ning
  kaotada
  tuleks (k.a laste
  , vanemaealiste, puuetega inimeste
  ja romade)
  vaesus
  ja
  sotsiaalne tõrjutus
  , tagades eelkõige tööturgude tõhusa toimimise ning piisavad ja kaasavad sotsiaalkaitsesüsteemid (32), samuti kõrvaldades kaasava ja tulevikku suunatud hariduse omandamise, koolituse saamise
  , elukestva õppe, kutseõppe
  ja tööturul osalemise takistused, sealhulgas alusharidusse ja lapsehoidu ning digioskustesse ja rohelistesse kutseoskustesse investeerimise kaudu. Eriti
  vajalik
  on õigeaegne
  , universaalne, tõhus
  ja võrdne juurdepääs pikaajalise hoolduse ja tervishoiuteenustele
  , vastavalt Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioonile Euroopa hooldusvaldkonna ühismeetmete kohta
  , sealhulgas
  ennetusmeetmetele ja ka vaimse tervise ennetusmeetmetele töökohas, vastavalt Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioonile vaimse tervise kohta digitaalses töökeskkonnas,
  ja tervishoiu edendamise meetmetele, võttes arvesse ka COVID-19 pandeemiat ja asjaolu, et ühiskond vananeb.
  Töötajate tervise, turvalisuse ja tööelu tasakaalu tagamine kogu nende karjääri jooksul on inimväärse tööelu ning aktiivse ja tervena vananemise eeltingimus. Kooskõlas nõukogu direktiiviga 2000/78/EÜ

   (32a)

  ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga tuleks
  paremini ära kasutada puuetega inimeste potentsiaali majanduskasvu ja sotsiaalsesse arengusse panustamisel
  , sealhulgas mõistlike abivahendite abil töökohas
  . Kuna töökohtadel kogu liidus juurduvad uued majandus- ja ärimudelid, muutuvad ka töösuhted. Liikmesriigid peaksid
  veelgi tugevdama Euroopa sotsiaalset mudelit, tagades kõigile töötajatele samad õigused ja inimväärsed töö- ja tööhõivetingimused ning inimväärse palga. Kõigil on õigus õiglastele, tervislikele ja ohututele töötingimustele ning asjakohasele kaitsele nii digitaalses keskkonnas kui füüsilisel töökohal, olenemata nende tööalasest staatusest, töökorraldusest, töösuhte kestusest või tööandja suurusest. Lisaks peaksid liikmesriigid võitlema töötajate ärakasutamise ja kõigi ebakindlate töösuhete vormidega, sealhulgas fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisega, deklareerimata tööga, ebatüüpiliste lepingute kuritarvitamisega ja nulltunnilepingutega, ning
  tagama, et uutest töövormidest
  tulenevad töösuhted on kooskõlas liidu ja riikliku õigusega. Liikmesriigid peaksid tõrjuma ka mitteametlikku majandust, viies mitteametlikud töötajad üle ametlikku majandusse. Soodustada tuleks ettevõtlust ja hõlbustada tööalast liikuvust, sealhulgas sotsiaalkindlustusõiguste ülekantavuse ja tõhusate digilahenduste kasutuselevõtu kaudu.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Koondsuunised peaksid olema aluseks riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib liikmesriikidele esitada. Liikmesriigid peavad täiel määral ära kasutama REACT-EU vahendeid, mis loodi määrusega (EL) 2020/2221 (33),387 millega tugevdatakse 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika fonde ja enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondi (FEAD) kuni 2023. aastani ning mida on praeguse Ukraina kriisi tõttu veelgi laiendatud määrusega ühtekuuluvusmeetmete kohta pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE) (34) ning ühissätete määruse (35) täiendava muudatusega, mis puudutab REACT-EU eelmaksete suurendamist ja uut ühikuhinda, et aidata kiirendada Ukrainast ELi lahkuvate inimeste integreerimist (36). Lisaks peaksid liikmesriigid programmitöö perioodil 2021–2027 täielikult ära kasutama määrusega (EL) 2021/1057 (37) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, määrusega (EL) 2021/1058 (38) loodud Euroopa Regionaalarengu Fondi, määrusega (EL) 2021/241 (39) loodud taaste- ja vastupidavusrahastu ning muude liidu fondide vahendeid, sealhulgas määrusega (EL) 2021/1056 (40) loodud õiglase ülemineku fondi ning määrusega (EL) 2021/523 (41) loodud InvestEU programmi vahendeid, et soodustada tööhõivet, sotsiaalseid investeeringuid,
  sotsiaalset kaasatust ja juurdepääsetavust
  ning edendada tööjõu täiendus- ja ümberõppe võimalusi, elukestvat õpet ning kvaliteetset haridust ja koolitust kõigile,
  sealhulgas
  digikirjaoskust ja muid digioskusi. Liikmesriigid peavad täielikult ära kasutama ka määrusega (EL) 2021/691 (42) loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendeid, et toetada töötajaid, keda on koondatud suurte restruktureerimiste (nt COVID-19 pandeemia) ning sotsiaal-majanduslike muutuste tõttu, mis on tingitud üleilmastumisest ja tehnoloogilistest ning
  keskkonnaalastest muutustest
  . Olgugi et koondsuunised on adresseeritud liikmesriikidele ja liidule, tuleks neid rakendada koostöös kõigi liikmesriigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustega, tehes tihedalt koostööd parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna esindajatega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Koondsuunised peaksid olema aluseks riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib liikmesriikidele esitada. Liikmesriigid peavad täiel määral ära kasutama REACT-EU vahendeid, mis loodi määrusega (EL) 2020/2221 (33),387 millega tugevdatakse 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika fonde ja enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondi (FEAD) kuni 2023. aastani ning mida on praeguse Ukraina kriisi tõttu veelgi laiendatud määrusega ühtekuuluvusmeetmete kohta pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE) (34) ning ühissätete määruse (35) täiendava muudatusega, mis puudutab REACT-EU eelmaksete suurendamist ja uut ühikuhinda, et aidata kiirendada Ukrainast ELi lahkuvate inimeste integreerimist (36). Lisaks peaksid liikmesriigid programmitöö perioodil 2021–2027 täielikult ära kasutama määrusega (EL) 2021/1057 (37) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, määrusega (EL) 2021/1058 (38) loodud Euroopa Regionaalarengu Fondi, määrusega (EL) 2021/241 (39) loodud taaste- ja vastupidavusrahastu ning muude liidu fondide vahendeid, sealhulgas määrusega (EL) 2021/1056 (40) loodud õiglase ülemineku fondi ning määrusega (EL) 2021/523 (41) loodud InvestEU programmi vahendeid, et soodustada tööhõivet, sotsiaalseid investeeringuid,
  sotsiaalset kaasatust ja juurdepääsetavust
  ning edendada tööjõu täiendus- ja ümberõppe võimalusi, elukestvat õpet ning kvaliteetset haridust ja koolitust kõigile,
  sealhulgas
  digikirjaoskust ja muid digioskusi. Liikmesriigid peavad täielikult ära kasutama ka määrusega (EL) 2021/691 (42) loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendeid, et toetada töötajaid, keda on koondatud suurte restruktureerimiste (nt COVID-19 pandeemia) ning sotsiaal-majanduslike muutuste tõttu, mis on tingitud üleilmastumisest ja tehnoloogilistest ning
  keskkonnaalastest muutustest
  . Olgugi et koondsuunised on adresseeritud liikmesriikidele ja liidule, tuleks neid rakendada koostöös kõigi liikmesriigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustega, tehes tihedalt koostööd parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna esindajatega.

| (12) | Koondsuunised peaksid olema aluseks riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib liikmesriikidele esitada. Liikmesriigid peavad täiel määral ära kasutama REACT-EU vahendeid, mis loodi määrusega (EL) 2020/2221 (33),387 millega tugevdatakse 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika fonde ja enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondi (FEAD) kuni 2023. aastani ning mida on praeguse Ukraina kriisi tõttu veelgi laiendatud määrusega ühtekuuluvusmeetmete kohta pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE) (34) ning ühissätete määruse (35) täiendava muudatusega, mis puudutab REACT-EU eelmaksete suurendamist ja uut ühikuhinda, et aidata kiirendada Ukrainast ELi lahkuvate inimeste integreerimist (36). Lisaks peaksid liikmesriigid programmitöö perioodil 2021–2027 täielikult ära kasutama määrusega (EL) 2021/1057 (37) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, määrusega (EL) 2021/1058 (38) loodud Euroopa Regionaalarengu Fondi, määrusega (EL) 2021/241 (39) loodud taaste- ja vastupidavusrahastu ning muude liidu fondide vahendeid, sealhulgas määrusega (EL) 2021/1056 (40) loodud õiglase ülemineku fondi ning määrusega (EL) 2021/523 (41) loodud InvestEU programmi vahendeid, et soodustada
  kestlikkust ja kvaliteetset
  tööhõivet
  ning
  sotsiaalseid investeeringuid,
  et kaotada vaesus, diskrimineerimine ja sotsiaalne tõrjutus, et tagada juurdepääsetavus
  ning edendada tööjõu täiendus- ja ümberõppe võimalusi, elukestvat õpet ning kvaliteetset haridust ja koolitust kõigile,
  eelkõige
  digikirjaoskust ja muid digioskusi
  , et võimestada inimesi digitaalses, kestlikus ja rohkem ringlust kasutavas majanduses vajalike teadmiste ja kvalifikatsioonidega
  . Liikmesriigid peavad täielikult ära kasutama ka määrusega (EL) 2021/691 (42) loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendeid, et toetada töötajaid, keda on koondatud suurte restruktureerimiste (nt COVID-19 pandeemia) ning sotsiaal-majanduslike muutuste tõttu, mis on tingitud üleilmastumisest
  , uuest üleilmsest finants- ja majanduskriisist
  ja tehnoloogilistest
  muutustest
  ning
  keskkonnaprobleemidest
  . Olgugi et koondsuunised on adresseeritud liikmesriikidele ja liidule, tuleks neid rakendada
  ja analüüsida
  koostöös kõigi liikmesriigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustega, tehes tihedalt
  ja aktiivselt
  koostööd
  vastava tasandi
  parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna esindajatega. |
| --- | --- |

(12)

Koondsuunised peaksid olema aluseks riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib liikmesriikidele esitada. Liikmesriigid peavad täiel määral ära kasutama REACT-EU vahendeid, mis loodi määrusega (EL) 2020/2221 (33),387 millega tugevdatakse 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika fonde ja enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondi (FEAD) kuni 2023. aastani ning mida on praeguse Ukraina kriisi tõttu veelgi laiendatud määrusega ühtekuuluvusmeetmete kohta pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE) (34) ning ühissätete määruse (35) täiendava muudatusega, mis puudutab REACT-EU eelmaksete suurendamist ja uut ühikuhinda, et aidata kiirendada Ukrainast ELi lahkuvate inimeste integreerimist (36). Lisaks peaksid liikmesriigid programmitöö perioodil 2021–2027 täielikult ära kasutama määrusega (EL) 2021/1057 (37) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, määrusega (EL) 2021/1058 (38) loodud Euroopa Regionaalarengu Fondi, määrusega (EL) 2021/241 (39) loodud taaste- ja vastupidavusrahastu ning muude liidu fondide vahendeid, sealhulgas määrusega (EL) 2021/1056 (40) loodud õiglase ülemineku fondi ning määrusega (EL) 2021/523 (41) loodud InvestEU programmi vahendeid, et soodustada
  kestlikkust ja kvaliteetset
  tööhõivet
  ning
  sotsiaalseid investeeringuid,
  et kaotada vaesus, diskrimineerimine ja sotsiaalne tõrjutus, et tagada juurdepääsetavus
  ning edendada tööjõu täiendus- ja ümberõppe võimalusi, elukestvat õpet ning kvaliteetset haridust ja koolitust kõigile,
  eelkõige
  digikirjaoskust ja muid digioskusi
  , et võimestada inimesi digitaalses, kestlikus ja rohkem ringlust kasutavas majanduses vajalike teadmiste ja kvalifikatsioonidega
  . Liikmesriigid peavad täielikult ära kasutama ka määrusega (EL) 2021/691 (42) loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendeid, et toetada töötajaid, keda on koondatud suurte restruktureerimiste (nt COVID-19 pandeemia) ning sotsiaal-majanduslike muutuste tõttu, mis on tingitud üleilmastumisest
  , uuest üleilmsest finants- ja majanduskriisist
  ja tehnoloogilistest
  muutustest
  ning
  keskkonnaprobleemidest
  . Olgugi et koondsuunised on adresseeritud liikmesriikidele ja liidule, tuleks neid rakendada
  ja analüüsida
  koostöös kõigi liikmesriigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustega, tehes tihedalt
  ja aktiivselt
  koostööd
  vastava tasandi
  parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna esindajatega.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 5 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid aktiivselt edendama
  kestlikku sotsiaalset turumajandust
  ,
  hõlbustama
  ja toetama investeerimist kvaliteetsete töökohtade loomisse
  ning kasutama ELi 2030. aasta peamise tööhõive-eesmärgi kohaselt
  ära
  ka
  digi- ja rohepöördega seotud potentsiaali.
  Selleks peaksid nad vähendama takistusi, millega ettevõtjad
  inimeste töölevõtmisel
  kokku puutuvad, edendama
  vastutustundlikku ettevõtlust ja tegeliku füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist
  ning toetama just
  väikeste ja keskmise suurusega
  ettevõtete
  loomist ja kasvu, luues selleks muu hulgas rahastamisvõimalusi. Liikmesriigid peaksid aktiivselt edendama
  sotsiaalse turumajanduse
  arengut ning kasutama ära kõiki selle võimalusi, hoogustama sotsiaalset innovatsiooni ja
  sotsiaalsete ettevõtete asutamist
  ning soodustama neid ärimudeleid,
  millega luuakse kohalikul tasandil
  kvaliteetseid töövõimalusi
  ja ühiskondlikke hüvesid
  ,
  seda
  eelkõige ringmajanduse valdkonnas
  või
  valdkondades,
  mida rohelisele majandusele üleminek valdkondlike eripärade tõttu kõige
  rohkem
  mõjutab
  . | Liikmesriigid peaksid aktiivselt edendama
  täielikku tööhõivet, mis põhineb konkurentsivõimelisel
  ,
  innovaatilisel
  ja
  kestlikul sotsiaalsel turumajandusel, ning
  toetama investeerimist kvaliteetsete töökohtade loomisse
  . Liikmesriigid peaksid tööjõupuuduse ennetamiseks rakendama arukat, ambitsioonikat ja kaasavat tööhõivepoliitikat, et kasutada
  ära digi- ja rohepöördega seotud potentsiaali
  ning saavutada ELi 2030
  . 
  aasta peamine tööhõive-eesmärk. Liikmesriigid peaksid toetama ettevõtjaid
  inimeste töölevõtmisel
  ning edendama kutseharidust ja -koolitust,
  vastutustundlikku ettevõtlust ja tegeliku füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist
  , sealhulgas naiste, noorte, eakate ja muude ebasoodsas olukorras olevate rühmade seas. Eelkõige peaksid nad toetama
  väikeste ja keskmise suurusega
  ettevõtjate
  loomist ja kasvu, luues selleks muu hulgas rahastamisvõimalusi
  , suurendades suutlikkust ja juhendamist ning võttes sihipäraseid meetmeid uute töötajate töölevõtmiseks ja olemasolevate töötajate tööl hoidmiseks
  . Liikmesriigid peaksid
  täielikult rakendama sotsiaalmajanduse tegevuskava ja Euroopa rohelist kokkulepet ning
  aktiivselt edendama
  sotsiaal-, rohe- ja digimajanduse
  arengut ning kasutama ära kõiki selle võimalusi, hoogustama sotsiaalset innovatsiooni ja
  tugevdama sotsiaalseid ettevõtteid
  ning soodustama neid ärimudeleid,
  mis loovad kestlikke
  kvaliteetseid töövõimalusi
  , eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele
  ,
  ning toovad sotsiaalset kasu kohalikul tasandil,
  eelkõige ringmajanduse valdkonnas
  ning sektorites ja
  valdkondades,
  kus rohe- ja digimajandusele üleminekuks on vaja
  rohkem
  toetust
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid aktiivselt edendama
  kestlikku sotsiaalset turumajandust
  ,
  hõlbustama
  ja toetama investeerimist kvaliteetsete töökohtade loomisse
  ning kasutama ELi 2030. aasta peamise tööhõive-eesmärgi kohaselt
  ära
  ka
  digi- ja rohepöördega seotud potentsiaali.
  Selleks peaksid nad vähendama takistusi, millega ettevõtjad
  inimeste töölevõtmisel
  kokku puutuvad, edendama
  vastutustundlikku ettevõtlust ja tegeliku füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist
  ning toetama just
  väikeste ja keskmise suurusega
  ettevõtete
  loomist ja kasvu, luues selleks muu hulgas rahastamisvõimalusi. Liikmesriigid peaksid aktiivselt edendama
  sotsiaalse turumajanduse
  arengut ning kasutama ära kõiki selle võimalusi, hoogustama sotsiaalset innovatsiooni ja
  sotsiaalsete ettevõtete asutamist
  ning soodustama neid ärimudeleid,
  millega luuakse kohalikul tasandil
  kvaliteetseid töövõimalusi
  ja ühiskondlikke hüvesid
  ,
  seda
  eelkõige ringmajanduse valdkonnas
  või
  valdkondades,
  mida rohelisele majandusele üleminek valdkondlike eripärade tõttu kõige
  rohkem
  mõjutab
  .

Liikmesriigid peaksid aktiivselt edendama
  täielikku tööhõivet, mis põhineb konkurentsivõimelisel
  ,
  innovaatilisel
  ja
  kestlikul sotsiaalsel turumajandusel, ning
  toetama investeerimist kvaliteetsete töökohtade loomisse
  . Liikmesriigid peaksid tööjõupuuduse ennetamiseks rakendama arukat, ambitsioonikat ja kaasavat tööhõivepoliitikat, et kasutada
  ära digi- ja rohepöördega seotud potentsiaali
  ning saavutada ELi 2030
  . 
  aasta peamine tööhõive-eesmärk. Liikmesriigid peaksid toetama ettevõtjaid
  inimeste töölevõtmisel
  ning edendama kutseharidust ja -koolitust,
  vastutustundlikku ettevõtlust ja tegeliku füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist
  , sealhulgas naiste, noorte, eakate ja muude ebasoodsas olukorras olevate rühmade seas. Eelkõige peaksid nad toetama
  väikeste ja keskmise suurusega
  ettevõtjate
  loomist ja kasvu, luues selleks muu hulgas rahastamisvõimalusi
  , suurendades suutlikkust ja juhendamist ning võttes sihipäraseid meetmeid uute töötajate töölevõtmiseks ja olemasolevate töötajate tööl hoidmiseks
  . Liikmesriigid peaksid
  täielikult rakendama sotsiaalmajanduse tegevuskava ja Euroopa rohelist kokkulepet ning
  aktiivselt edendama
  sotsiaal-, rohe- ja digimajanduse
  arengut ning kasutama ära kõiki selle võimalusi, hoogustama sotsiaalset innovatsiooni ja
  tugevdama sotsiaalseid ettevõtteid
  ning soodustama neid ärimudeleid,
  mis loovad kestlikke
  kvaliteetseid töövõimalusi
  , eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele
  ,
  ning toovad sotsiaalset kasu kohalikul tasandil,
  eelkõige ringmajanduse valdkonnas
  ning sektorites ja
  valdkondades,
  kus rohe- ja digimajandusele üleminekuks on vaja
  rohkem
  toetust
  .

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 5 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| COVID-19 kriisi järgselt peaksid hästi läbimõeldud lühendatud tööaja kavad ja muud sarnased töökorraldused restruktureerimist hõlbustama ja toetama ning
  aitama võimaluse korral töökoha säilitamisele lisaks majandust moderniseerida
  , soodustades sealhulgas selleks vajalike oskuste omandamist. Et
  luua töökohti
  ,
  pakkuda võimalusi töökoha leidmiseks või vahetuseks
  ning
  korvata tööjõupuudust
  ja
  oskuste puudumist
  , tuleks kaaluda hästi läbimõeldud töölevõtu ja töökoha vahetamise stiimulite kasutuselevõttu ning täiend- ja ümberõppemeetmete võtmist, arvestades
  ka
  digi- ja
  rohepöörde vajadusi ning
  mõju, mida avaldab Venemaa sissetung Ukrainasse. | COVID-19 kriisi järgselt peaksid hästi läbimõeldud lühendatud tööaja kavad ja muud sarnased töökorraldused
  säilitama võimaluse korral töökohti ning
  restruktureerimist hõlbustama ja toetama ning
  abistama ja võimestama töötajaid üleminekul kestlikule majandusele
  , soodustades sealhulgas selleks vajalike oskuste omandamist. Et
  toetada töökohtade loomist ja hallata üleminekuid
  ,
  tegeleda tööjõu ja oskuste nappusega ja seda prognoosida
  ning
  kaotada lõhe hariduse
  ja
  tööturu vahel
  , tuleks kaaluda hästi läbimõeldud töölevõtu ja töökoha vahetamise stiimulite kasutuselevõttu
  , elukestvat õpet, kutseharidust ja -koolitust
  ning täiend- ja ümberõppemeetmete võtmist, arvestades
  vajalikku
  digi- ja
  rohepööret ning selleks, et piirata
  mõju, mida avaldab Venemaa sissetung Ukrainasse
  ja kasvav elukallidus Euroopas. Liikmesriigid peaksid kohandama oma tööhõivepoliitikat ja liidu tasandil koordineerima parimate tavade rakendamist seoses ajutiste meetmetega, mis kaitsevad töötajaid ja tööturge kriisi ajal, ning kaasama sellesse sotsiaalpartnereid. Sellised meetmed võiksid hõlmata palgatoetusi, sissetulekutoetusi ja töötushüvitiste kavade laiendamist, samuti tasustatud haiguspuhkuse ja hoolduspuhkuse pikendamist ning kaugtöö korraldust. Liikmesriigid peaksid toetama omavarustatust ja strateegilist autonoomiat tagavate oluliste majandussektorite ümberkujundamist. Tööjõu õiglase liikuvuse hõlbustamiseks tuleks erilist tähelepanu pöörata liikuvate töötajate õiguste ja töökohtade kaitsmisele, diplomite tunnustamisele ning piiriüleste haridus- ja vahetusprogrammide tugevdamisele. Euroopa Tööjõuametil on liikmesriikide ja komisjoni abistamisel oluline roll, et tagada tööjõu liikuvust ja sotsiaalkindlustuse koordineerimist käsitlevate liidu õigusnormide õiglane, lihtne ja tõhus jõustamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

COVID-19 kriisi järgselt peaksid hästi läbimõeldud lühendatud tööaja kavad ja muud sarnased töökorraldused restruktureerimist hõlbustama ja toetama ning
  aitama võimaluse korral töökoha säilitamisele lisaks majandust moderniseerida
  , soodustades sealhulgas selleks vajalike oskuste omandamist. Et
  luua töökohti
  ,
  pakkuda võimalusi töökoha leidmiseks või vahetuseks
  ning
  korvata tööjõupuudust
  ja
  oskuste puudumist
  , tuleks kaaluda hästi läbimõeldud töölevõtu ja töökoha vahetamise stiimulite kasutuselevõttu ning täiend- ja ümberõppemeetmete võtmist, arvestades
  ka
  digi- ja
  rohepöörde vajadusi ning
  mõju, mida avaldab Venemaa sissetung Ukrainasse.

COVID-19 kriisi järgselt peaksid hästi läbimõeldud lühendatud tööaja kavad ja muud sarnased töökorraldused
  säilitama võimaluse korral töökohti ning
  restruktureerimist hõlbustama ja toetama ning
  abistama ja võimestama töötajaid üleminekul kestlikule majandusele
  , soodustades sealhulgas selleks vajalike oskuste omandamist. Et
  toetada töökohtade loomist ja hallata üleminekuid
  ,
  tegeleda tööjõu ja oskuste nappusega ja seda prognoosida
  ning
  kaotada lõhe hariduse
  ja
  tööturu vahel
  , tuleks kaaluda hästi läbimõeldud töölevõtu ja töökoha vahetamise stiimulite kasutuselevõttu
  , elukestvat õpet, kutseharidust ja -koolitust
  ning täiend- ja ümberõppemeetmete võtmist, arvestades
  vajalikku
  digi- ja
  rohepööret ning selleks, et piirata
  mõju, mida avaldab Venemaa sissetung Ukrainasse
  ja kasvav elukallidus Euroopas. Liikmesriigid peaksid kohandama oma tööhõivepoliitikat ja liidu tasandil koordineerima parimate tavade rakendamist seoses ajutiste meetmetega, mis kaitsevad töötajaid ja tööturge kriisi ajal, ning kaasama sellesse sotsiaalpartnereid. Sellised meetmed võiksid hõlmata palgatoetusi, sissetulekutoetusi ja töötushüvitiste kavade laiendamist, samuti tasustatud haiguspuhkuse ja hoolduspuhkuse pikendamist ning kaugtöö korraldust. Liikmesriigid peaksid toetama omavarustatust ja strateegilist autonoomiat tagavate oluliste majandussektorite ümberkujundamist. Tööjõu õiglase liikuvuse hõlbustamiseks tuleks erilist tähelepanu pöörata liikuvate töötajate õiguste ja töökohtade kaitsmisele, diplomite tunnustamisele ning piiriüleste haridus- ja vahetusprogrammide tugevdamisele. Euroopa Tööjõuametil on liikmesriikide ja komisjoni abistamisel oluline roll, et tagada tööjõu liikuvust ja sotsiaalkindlustuse koordineerimist käsitlevate liidu õigusnormide õiglane, lihtne ja tõhus jõustamine.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 5 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Maksukoormus
  tuleks nihutada tööjõu maksustamiselt muudele maksustamisallikatele
  ,
  mis toetaksid paremini tööhõivet ja kaasavat majanduskasvu
  ning
  oleksid kooskõlas
  kliima- ja keskkonnaeesmärkidega
  , arvesse
  tuleks võtta maksusüsteemi
  ümberjaotavat
  mõju ning tagada
  samas
  maksutulu säilimine
  asjakohase sotsiaalkaitse pakkumiseks
  ja majanduskasvu soodustavate kulutuste tegemiseks. | Riiklik
  maksukoormus
  peaks toetama tööhõivet ja kaasavat majanduskasvu kooskõlas ELi lepingu artiklis 3 sätestatud poliitikaeesmärkidega
  ,
  samuti kestliku arengu eesmärkidega, Pariisi kokkuleppega
  ning
  Euroopa rohelise kokkuleppe
  kliima- ja keskkonnaeesmärkidega
  . Maksureformides
  tuleks
  arvesse
  võtta
  nende
  maksusüsteemi
  jaotavat
  mõju ning tagada maksutulu säilimine
  avaliku sektori investeeringuteks, eelkõige kvaliteetseid avalikke teenuseid, sotsiaalkaitset
  ja
  kestlikku
  majanduskasvu soodustavate kulutuste tegemiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Maksukoormus
  tuleks nihutada tööjõu maksustamiselt muudele maksustamisallikatele
  ,
  mis toetaksid paremini tööhõivet ja kaasavat majanduskasvu
  ning
  oleksid kooskõlas
  kliima- ja keskkonnaeesmärkidega
  , arvesse
  tuleks võtta maksusüsteemi
  ümberjaotavat
  mõju ning tagada
  samas
  maksutulu säilimine
  asjakohase sotsiaalkaitse pakkumiseks
  ja majanduskasvu soodustavate kulutuste tegemiseks.

Riiklik
  maksukoormus
  peaks toetama tööhõivet ja kaasavat majanduskasvu kooskõlas ELi lepingu artiklis 3 sätestatud poliitikaeesmärkidega
  ,
  samuti kestliku arengu eesmärkidega, Pariisi kokkuleppega
  ning
  Euroopa rohelise kokkuleppe
  kliima- ja keskkonnaeesmärkidega
  . Maksureformides
  tuleks
  arvesse
  võtta
  nende
  maksusüsteemi
  jaotavat
  mõju ning tagada maksutulu säilimine
  avaliku sektori investeeringuteks, eelkõige kvaliteetseid avalikke teenuseid, sotsiaalkaitset
  ja
  kestlikku
  majanduskasvu soodustavate kulutuste tegemiseks.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 5 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid, sealhulgas need, kus on kehtestatud seadusjärgne miinimumpalk, peaksid palkade kujundamisel soodustama kollektiivläbirääkimiste pidamist ning tagama, et sotsiaalpartnerite kaasamine läbirääkimistesse on läbipaistev ja prognoositav. See võimaldab viia palgad vastavusse tootlikkuse arenguga ning tagada, et palgad on õiglased ja võimaldavad inimväärset elatustaset. Erilist tähelepanu tuleks pöörata väiksema ja keskmise sissetulekuga rühmadele ning ülespoole suunatud sotsiaal-majandusliku lähenemise saavutamisele. Palgakujundusmehhanismide puhul tuleks arvesse võtta sotsiaal-majanduslikke tingimusi, sealhulgas piirkondlikke ja valdkondlikke arenguid. Liikmesriigid ja sotsiaalpartnerid peaksid riiklikest tavadest lähtuvalt ning sotsiaalpartnerite sõltumatust arvestades tagama, et kõik töötajad saaksid õiglast palka, mille suurus on otseselt või kaudselt tuletatud kollektiivlepingutest või asjakohastest seadusjärgsetest miinimumpalkadest, võttes arvesse palkade mõju konkurentsivõimele, töökohtade loomisele ja palgavaesusele. | Meetmed, millega tagatakse, et palgad võimaldavad inimväärset elatustaset, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevate rühmade jaoks, on jätkuvalt olulised, et võidelda palgavaesuse vastu.
  Liikmesriigid, sealhulgas need, kus on kehtestatud seadusjärgne miinimumpalk, peaksid palkade kujundamisel soodustama kollektiivläbirääkimiste pidamist ning tagama, et sotsiaalpartnerite kaasamine läbirääkimistesse on läbipaistev ja prognoositav. See võimaldab viia palgad vastavusse tootlikkuse
  pikaajalise
  arenguga ning tagada, et palgad on õiglased ja võimaldavad
  kõigile töötajatele
  inimväärset elatustaset. Erilist tähelepanu tuleks pöörata väiksema ja keskmise sissetulekuga rühmadele
  ja nende ostujõule
  ning ülespoole suunatud sotsiaal-majandusliku lähenemise saavutamisele. Palgakujundusmehhanismide puhul tuleks arvesse võtta sotsiaal-majanduslikke tingimusi, sealhulgas piirkondlikke ja valdkondlikke arenguid
  , kasutades näiteks reaalhindadega kaupade ja teenuste ostukorvi, mis on kehtestatud riiklikul tasandil, või rahvusvahelisi või riiklikke kontrollväärtusi
  . Liikmesriigid ja sotsiaalpartnerid peaksid riiklikest tavadest lähtuvalt ning
  kooskõlas aluslepingutega
  sotsiaalpartnerite sõltumatust arvestades tagama, et kõik töötajad saaksid õiglast palka, mille suurus on otseselt või kaudselt
  kas
  tuletatud kollektiivlepingutest või asjakohastest seadusjärgsetest miinimumpalkadest, võttes arvesse palkade mõju konkurentsivõimele, töökohtade loomisele
  , soolisele võrdõiguslikkusele
  ja palgavaesusele.
  Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust kehtestada seadusjärgne miinimumpalk ning lubada muudatusi ja mahaarvamisi, on oluline vältida erinevuste ja mahaarvamiste laialdast kasutamist, kuna need võivad avaldada negatiivset mõju palga piisavusele. Nad tagavad, et need muudatused ja mahaarvamised järgivad mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtteid ning õiguspärast eesmärki kooskõlas direktiiviga piisava miinimumpalga kohta Euroopa Liidus

   (1a)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid, sealhulgas need, kus on kehtestatud seadusjärgne miinimumpalk, peaksid palkade kujundamisel soodustama kollektiivläbirääkimiste pidamist ning tagama, et sotsiaalpartnerite kaasamine läbirääkimistesse on läbipaistev ja prognoositav. See võimaldab viia palgad vastavusse tootlikkuse arenguga ning tagada, et palgad on õiglased ja võimaldavad inimväärset elatustaset. Erilist tähelepanu tuleks pöörata väiksema ja keskmise sissetulekuga rühmadele ning ülespoole suunatud sotsiaal-majandusliku lähenemise saavutamisele. Palgakujundusmehhanismide puhul tuleks arvesse võtta sotsiaal-majanduslikke tingimusi, sealhulgas piirkondlikke ja valdkondlikke arenguid. Liikmesriigid ja sotsiaalpartnerid peaksid riiklikest tavadest lähtuvalt ning sotsiaalpartnerite sõltumatust arvestades tagama, et kõik töötajad saaksid õiglast palka, mille suurus on otseselt või kaudselt tuletatud kollektiivlepingutest või asjakohastest seadusjärgsetest miinimumpalkadest, võttes arvesse palkade mõju konkurentsivõimele, töökohtade loomisele ja palgavaesusele.

Meetmed, millega tagatakse, et palgad võimaldavad inimväärset elatustaset, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevate rühmade jaoks, on jätkuvalt olulised, et võidelda palgavaesuse vastu.
  Liikmesriigid, sealhulgas need, kus on kehtestatud seadusjärgne miinimumpalk, peaksid palkade kujundamisel soodustama kollektiivläbirääkimiste pidamist ning tagama, et sotsiaalpartnerite kaasamine läbirääkimistesse on läbipaistev ja prognoositav. See võimaldab viia palgad vastavusse tootlikkuse
  pikaajalise
  arenguga ning tagada, et palgad on õiglased ja võimaldavad
  kõigile töötajatele
  inimväärset elatustaset. Erilist tähelepanu tuleks pöörata väiksema ja keskmise sissetulekuga rühmadele
  ja nende ostujõule
  ning ülespoole suunatud sotsiaal-majandusliku lähenemise saavutamisele. Palgakujundusmehhanismide puhul tuleks arvesse võtta sotsiaal-majanduslikke tingimusi, sealhulgas piirkondlikke ja valdkondlikke arenguid
  , kasutades näiteks reaalhindadega kaupade ja teenuste ostukorvi, mis on kehtestatud riiklikul tasandil, või rahvusvahelisi või riiklikke kontrollväärtusi
  . Liikmesriigid ja sotsiaalpartnerid peaksid riiklikest tavadest lähtuvalt ning
  kooskõlas aluslepingutega
  sotsiaalpartnerite sõltumatust arvestades tagama, et kõik töötajad saaksid õiglast palka, mille suurus on otseselt või kaudselt
  kas
  tuletatud kollektiivlepingutest või asjakohastest seadusjärgsetest miinimumpalkadest, võttes arvesse palkade mõju konkurentsivõimele, töökohtade loomisele
  , soolisele võrdõiguslikkusele
  ja palgavaesusele.
  Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust kehtestada seadusjärgne miinimumpalk ning lubada muudatusi ja mahaarvamisi, on oluline vältida erinevuste ja mahaarvamiste laialdast kasutamist, kuna need võivad avaldada negatiivset mõju palga piisavusele. Nad tagavad, et need muudatused ja mahaarvamised järgivad mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtteid ning õiguspärast eesmärki kooskõlas direktiiviga piisava miinimumpalga kohta Euroopa Liidus

   (1a)

  .

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 5 – lõik 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liidu vahendite saajad peavad kinni kohaldatavatest liidu ja riiklikest sotsiaal- ja tööõigusi ning maksustamist käsitlevatest õigusaktidest. Liikmesriigid peaksid tagama, et ettevõtetele pandeemia ja Venemaa Ukrainasse sissetungi majandusliku mõjuga toimetulekuks antava riikliku rahalise toetuse tingimuseks seataks, et seda kasutatakse töötajate hüvanguks ning et toetust saavad ettevõtted hoiduvad juhtkonnale lisatasude maksmisest, dividendide väljamaksmisest või aktsiate tagasiostmisest niikaua, kuni nad seda toetust saavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liidu vahendite saajad peavad kinni kohaldatavatest liidu ja riiklikest sotsiaal- ja tööõigusi ning maksustamist käsitlevatest õigusaktidest. Liikmesriigid peaksid tagama, et ettevõtetele pandeemia ja Venemaa Ukrainasse sissetungi majandusliku mõjuga toimetulekuks antava riikliku rahalise toetuse tingimuseks seataks, et seda kasutatakse töötajate hüvanguks ning et toetust saavad ettevõtted hoiduvad juhtkonnale lisatasude maksmisest, dividendide väljamaksmisest või aktsiate tagasiostmisest niikaua, kuni nad seda toetust saavad.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 6 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Arvestades digi- ja rohepööret, demograafilisi muutusi ja
  Ukraina sõda
  , peaksid liikmesriigid panema rõhku kestlikkuse, tootlikkuse, tööalase konkurentsivõime ja
  inimkapitali
  edendamisele, soodustama oskuste ja pädevuste omandamist kogu elu jooksul ning reageerima tööturu praegustele ja tulevastele vajadustele, pidades silmas ELi 2030. aasta peamist
  oskuste-eesmärki
  . Samuti tuleks liikmesriikidel kohandada oma haridus- ja koolitussüsteeme ning investeerida
  kvaliteetse
  ja
  kaasava hariduse
  ,
  sealhulgas kutsehariduse
  ja
  -õppe pakkumisse ning digiõppele ja keeleõppele
  juurdepääsu
  tagamisse
  (sh
  Ukrainast ja mujalt
  pärit pagulaste puhul). Liikmesriigid peaksid tegema koostööd sotsiaalpartnerite, haridus- ja koolitusasutuste, ettevõtjate ja muude sidusrühmadega, et kõrvaldada haridus- ja koolitussüsteemide struktuursed puudused, parandada nende kvaliteeti ja vastavust tööturu vajadustele,
  seda muu hulgas ka selleks, et võimaldada
  rohe- ja digipööret, kõrvaldada olemasolevate oskuste mittevastavus ning vältida uute oskuste vajakajäämist, eelkõige REPowerEUga seotud tegevuste puhul, nagu taastuvenergia kasutuselevõtt
  või
  hoonete renoveerimine. Erilist tähelepanu tuleks pöörata õpetaja elukutsega seonduvatele väljakutsetele, sealhulgas õpetajate ja koolitajate digipädevusse
  investeerimisele
  . Kõik haridus- ja koolitussüsteemides õppijad peaksid omandama võtmepädevused, sealhulgas põhi- ja digioskused ning valdkonnaülesed oskused, mis paneksid kogu eluks aluse kohanemis- ja toimetulekuvõimele.
  Liikmesriigid
  peaksid püüdma tugevdada individuaalsete koolitusõiguste pakkumist ja tagama nende ülekantavuse töökoha vahetamise käigus, sealhulgas tuleks vajaduse korral võimaldada isiklike õppekontode kasutamist ja luua usaldusväärne süsteem koolituse kvaliteedi hindamiseks. Et toetada elukestvat õpet ja tööalast konkurentsivõimet, peaksid liikmesriigid paremini ära kasutama mikrokvalifikatsioonitunnistuste võimalusi.
  Nad
  peaksid
  võimaldama igaühel tööturu vajadusi ette näha
  ja
  nendega paremini kohaneda, eelkõige tuleks luua võimalusi pidevaks ümberõppeks ja oskuste täiendamiseks
  ning
  pakkuda integreeritud juhendamist
  ja
  nõustamist
  , et
  toetada kõigile suunatud ausat
  ja
  õiglast üleminekut, muuta sotsiaalsed tulemused käegakatsutavaks, kõrvaldada tööturu puudujäägid
  ja
  oskuste mittevastavused, parandada majanduse üldist vastupanuvõimet vapustustele
  ning
  muuta võimalike kriisidega kohanemine lihtsamaks
  . | Arvestades digi- ja rohepööret, demograafilisi muutusi ja
  Venemaa sissetungi Ukrainasse ning elukalliduse tõusu
  , peaksid liikmesriigid panema rõhku
  sotsiaalsete õiguste,
  kestlikkuse, tootlikkuse, tööalase konkurentsivõime
  ning töötajatesse
  ja
  inimestesse investeerimise
  edendamisele, soodustama oskuste ja pädevuste omandamist kogu elu jooksul ning reageerima tööturu praegustele ja tulevastele vajadustele, pidades silmas ELi 2030. aasta peamist
  oskuste ja eelkõige digioskuste eesmärki
  . Samuti tuleks liikmesriikidel kohandada
  ja ajakohastada
  oma haridus- ja koolitussüsteeme ning
  neisse
  investeerida
  , et pakkuda kvaliteetset
  ja
  kaasavat haridust
  ,
  eelkõige kutseharidust
  ja
  -õpet, ettevõtluse ja sealhulgas sotsiaalse ettevõtluse alaseid teadmisi,
  juurdepääsu
  digiõppele ja keeleõppele
  (sh
  kõigi, ka Ukrainast
  pärit pagulaste puhul)
  ning formaalset ja informaalset elukestvat õpet
  . Liikmesriigid peaksid tegema koostööd sotsiaalpartnerite,
  piirkondlike ja kohalike omavalitsuste,
  haridus- ja koolitusasutuste, ettevõtjate ja muude sidusrühmadega, et kõrvaldada haridus- ja koolitussüsteemide struktuursed
  ja esilekerkivad
  puudused, parandada nende kvaliteeti ja vastavust tööturu vajadustele,
  et rohkem toetada ja kiirendada
  rohe- ja digipööret, kõrvaldada olemasolevate oskuste mittevastavus
  , oskuste aegumine
  ning vältida uute oskuste vajakajäämist, eelkõige REPowerEUga seotud tegevuste puhul, nagu taastuvenergia kasutuselevõtt
  , energiatõhusus ja
  hoonete
  põhjalik
  renoveerimine.
  Liikmesriigid peaksid tegelema struktuurse tööjõupuuduse ja oskuste nappusega sektorite ja piirkondade vajadustega, muu hulgas selleks, et võimaldada samal ajal rohe-, tehnoloogia- ja digipööret. Liikmesriigid peaksid toetama ja ergutama ettevõtjaid investeerima oma töötajate oskustesse ning tagama kvalifitseeritud töötajate ligimeelitamiseks inimväärsed töö- ja tööhõivetingimused. Lisaks peaksid liikmesriigid kasutama kõiki olemasolevaid ESF+ ning muude liidu programmide ja vahendite, näiteks taasterahastu „NextGenerationEU“ vahendeid, et tugevdada noorte kvalifikatsiooni ja edendada duaalõpet.
  Erilist tähelepanu tuleks pöörata õpetaja elukutsega seonduvatele väljakutsetele, sealhulgas
  investeerimisele
  õpetajate ja koolitajate digipädevusse
  ning nende teadmistesse, mis puudutavad kliimamuutust ja kestlikku arengut
  . Kõik haridus- ja koolitussüsteemides õppijad peaksid omandama võtmepädevused, sealhulgas põhi- ja digioskused ning valdkonnaülesed
  formaalsed ja informaalsed
  oskused,
  nagu kommunikatsioon ja kriitiline mõtlemine,
  mis paneksid kogu eluks aluse kohanemis- ja toimetulekuvõimele
  , ning õpetajad peaksid saama piisava ettevalmistuse nende pädevuste edasiandmiseks õppijatele
  .
  Selleks et edendada õppijate arengut ja liikuvust, pidades silmas 2030. aasta eesmärki suurendada täiskasvanute iga-aastast osalemist koolituses 60 %-ni,
  peaksid
  liikmesriigid
  püüdma tugevdada individuaalsete koolitusõiguste pakkumist ja tagama nende ülekantavuse töökoha vahetamise käigus, sealhulgas tuleks vajaduse korral võimaldada isiklike õppekontode kasutamist ja luua usaldusväärne süsteem koolituse kvaliteedi hindamiseks. Et toetada elukestvat õpet ja tööalast konkurentsivõimet, peaksid liikmesriigid paremini ära kasutama mikrokvalifikatsioonitunnistuste võimalusi.
  Samal ajal
  peaksid
  nad tagama hariduse humanistliku poole säilimise
  ja
  üksikisikute püüdluste austamise. Selleks et toetada ausat ja õiglast üleminekut kõigi jaoks
  ning
  prognoosida tööturu vajadusi
  ja
  nendega paremini kohaneda, on äärmiselt tähtis
  , et
  liikmesriigid parandaksid majanduse üldist vastupanuvõimet. Nad peaksid hõlbustama inimväärseid töötingimusi
  ja
  võimalikke kohandusi oskuste pideva täiendamise ja ümberõppe kaudu, tugevdades sotsiaalkaitsesüsteeme
  ja
  -teenuseid ning pakkudes integreeritud juhendamist ja nõustamist
  ning
  aktiivset tööturupoliitikat, pidades silmas ka tulevasi majandusšokke
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Arvestades digi- ja rohepööret, demograafilisi muutusi ja
  Ukraina sõda
  , peaksid liikmesriigid panema rõhku kestlikkuse, tootlikkuse, tööalase konkurentsivõime ja
  inimkapitali
  edendamisele, soodustama oskuste ja pädevuste omandamist kogu elu jooksul ning reageerima tööturu praegustele ja tulevastele vajadustele, pidades silmas ELi 2030. aasta peamist
  oskuste-eesmärki
  . Samuti tuleks liikmesriikidel kohandada oma haridus- ja koolitussüsteeme ning investeerida
  kvaliteetse
  ja
  kaasava hariduse
  ,
  sealhulgas kutsehariduse
  ja
  -õppe pakkumisse ning digiõppele ja keeleõppele
  juurdepääsu
  tagamisse
  (sh
  Ukrainast ja mujalt
  pärit pagulaste puhul). Liikmesriigid peaksid tegema koostööd sotsiaalpartnerite, haridus- ja koolitusasutuste, ettevõtjate ja muude sidusrühmadega, et kõrvaldada haridus- ja koolitussüsteemide struktuursed puudused, parandada nende kvaliteeti ja vastavust tööturu vajadustele,
  seda muu hulgas ka selleks, et võimaldada
  rohe- ja digipööret, kõrvaldada olemasolevate oskuste mittevastavus ning vältida uute oskuste vajakajäämist, eelkõige REPowerEUga seotud tegevuste puhul, nagu taastuvenergia kasutuselevõtt
  või
  hoonete renoveerimine. Erilist tähelepanu tuleks pöörata õpetaja elukutsega seonduvatele väljakutsetele, sealhulgas õpetajate ja koolitajate digipädevusse
  investeerimisele
  . Kõik haridus- ja koolitussüsteemides õppijad peaksid omandama võtmepädevused, sealhulgas põhi- ja digioskused ning valdkonnaülesed oskused, mis paneksid kogu eluks aluse kohanemis- ja toimetulekuvõimele.
  Liikmesriigid
  peaksid püüdma tugevdada individuaalsete koolitusõiguste pakkumist ja tagama nende ülekantavuse töökoha vahetamise käigus, sealhulgas tuleks vajaduse korral võimaldada isiklike õppekontode kasutamist ja luua usaldusväärne süsteem koolituse kvaliteedi hindamiseks. Et toetada elukestvat õpet ja tööalast konkurentsivõimet, peaksid liikmesriigid paremini ära kasutama mikrokvalifikatsioonitunnistuste võimalusi.
  Nad
  peaksid
  võimaldama igaühel tööturu vajadusi ette näha
  ja
  nendega paremini kohaneda, eelkõige tuleks luua võimalusi pidevaks ümberõppeks ja oskuste täiendamiseks
  ning
  pakkuda integreeritud juhendamist
  ja
  nõustamist
  , et
  toetada kõigile suunatud ausat
  ja
  õiglast üleminekut, muuta sotsiaalsed tulemused käegakatsutavaks, kõrvaldada tööturu puudujäägid
  ja
  oskuste mittevastavused, parandada majanduse üldist vastupanuvõimet vapustustele
  ning
  muuta võimalike kriisidega kohanemine lihtsamaks
  .

Arvestades digi- ja rohepööret, demograafilisi muutusi ja
  Venemaa sissetungi Ukrainasse ning elukalliduse tõusu
  , peaksid liikmesriigid panema rõhku
  sotsiaalsete õiguste,
  kestlikkuse, tootlikkuse, tööalase konkurentsivõime
  ning töötajatesse
  ja
  inimestesse investeerimise
  edendamisele, soodustama oskuste ja pädevuste omandamist kogu elu jooksul ning reageerima tööturu praegustele ja tulevastele vajadustele, pidades silmas ELi 2030. aasta peamist
  oskuste ja eelkõige digioskuste eesmärki
  . Samuti tuleks liikmesriikidel kohandada
  ja ajakohastada
  oma haridus- ja koolitussüsteeme ning
  neisse
  investeerida
  , et pakkuda kvaliteetset
  ja
  kaasavat haridust
  ,
  eelkõige kutseharidust
  ja
  -õpet, ettevõtluse ja sealhulgas sotsiaalse ettevõtluse alaseid teadmisi,
  juurdepääsu
  digiõppele ja keeleõppele
  (sh
  kõigi, ka Ukrainast
  pärit pagulaste puhul)
  ning formaalset ja informaalset elukestvat õpet
  . Liikmesriigid peaksid tegema koostööd sotsiaalpartnerite,
  piirkondlike ja kohalike omavalitsuste,
  haridus- ja koolitusasutuste, ettevõtjate ja muude sidusrühmadega, et kõrvaldada haridus- ja koolitussüsteemide struktuursed
  ja esilekerkivad
  puudused, parandada nende kvaliteeti ja vastavust tööturu vajadustele,
  et rohkem toetada ja kiirendada
  rohe- ja digipööret, kõrvaldada olemasolevate oskuste mittevastavus
  , oskuste aegumine
  ning vältida uute oskuste vajakajäämist, eelkõige REPowerEUga seotud tegevuste puhul, nagu taastuvenergia kasutuselevõtt
  , energiatõhusus ja
  hoonete
  põhjalik
  renoveerimine.
  Liikmesriigid peaksid tegelema struktuurse tööjõupuuduse ja oskuste nappusega sektorite ja piirkondade vajadustega, muu hulgas selleks, et võimaldada samal ajal rohe-, tehnoloogia- ja digipööret. Liikmesriigid peaksid toetama ja ergutama ettevõtjaid investeerima oma töötajate oskustesse ning tagama kvalifitseeritud töötajate ligimeelitamiseks inimväärsed töö- ja tööhõivetingimused. Lisaks peaksid liikmesriigid kasutama kõiki olemasolevaid ESF+ ning muude liidu programmide ja vahendite, näiteks taasterahastu „NextGenerationEU“ vahendeid, et tugevdada noorte kvalifikatsiooni ja edendada duaalõpet.
  Erilist tähelepanu tuleks pöörata õpetaja elukutsega seonduvatele väljakutsetele, sealhulgas
  investeerimisele
  õpetajate ja koolitajate digipädevusse
  ning nende teadmistesse, mis puudutavad kliimamuutust ja kestlikku arengut
  . Kõik haridus- ja koolitussüsteemides õppijad peaksid omandama võtmepädevused, sealhulgas põhi- ja digioskused ning valdkonnaülesed
  formaalsed ja informaalsed
  oskused,
  nagu kommunikatsioon ja kriitiline mõtlemine,
  mis paneksid kogu eluks aluse kohanemis- ja toimetulekuvõimele
  , ning õpetajad peaksid saama piisava ettevalmistuse nende pädevuste edasiandmiseks õppijatele
  .
  Selleks et edendada õppijate arengut ja liikuvust, pidades silmas 2030. aasta eesmärki suurendada täiskasvanute iga-aastast osalemist koolituses 60 %-ni,
  peaksid
  liikmesriigid
  püüdma tugevdada individuaalsete koolitusõiguste pakkumist ja tagama nende ülekantavuse töökoha vahetamise käigus, sealhulgas tuleks vajaduse korral võimaldada isiklike õppekontode kasutamist ja luua usaldusväärne süsteem koolituse kvaliteedi hindamiseks. Et toetada elukestvat õpet ja tööalast konkurentsivõimet, peaksid liikmesriigid paremini ära kasutama mikrokvalifikatsioonitunnistuste võimalusi.
  Samal ajal
  peaksid
  nad tagama hariduse humanistliku poole säilimise
  ja
  üksikisikute püüdluste austamise. Selleks et toetada ausat ja õiglast üleminekut kõigi jaoks
  ning
  prognoosida tööturu vajadusi
  ja
  nendega paremini kohaneda, on äärmiselt tähtis
  , et
  liikmesriigid parandaksid majanduse üldist vastupanuvõimet. Nad peaksid hõlbustama inimväärseid töötingimusi
  ja
  võimalikke kohandusi oskuste pideva täiendamise ja ümberõppe kaudu, tugevdades sotsiaalkaitsesüsteeme
  ja
  -teenuseid ning pakkudes integreeritud juhendamist ja nõustamist
  ning
  aktiivset tööturupoliitikat, pidades silmas ka tulevasi majandusšokke
  .

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 6 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid edendama kõigi võrdseid võimalusi,
  pöörates tähelepanu
  haridus- ja koolitussüsteemides
  esinevale ebavõrdsusele
  . Kooskõlas Euroopa
  lastegarantiiga tuleks eelkõige võimaldada seda, et laste jaoks on loodud kvaliteetsed
  alusharidus- ja
  lapsehoiuteenused
  . Liikmesriigid peaksid tõstma üldist haridustaset, vähendama haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkuvate noorte arvu, toetama
  äärepoolsematest
  piirkondadest pärit laste juurdepääsu haridusele, suurendama kutsehariduse ja -õppe populaarsust
  ning
  juurdepääsu kolmanda taseme haridusele ja selle lõpetanute arvu, lihtsustama kvaliteetse praktika ja õpipoisiõppe pakkumise kaudu noorte koolitussüsteemist tööturule liikumist, suurendama täiskasvanute osalemist jätkuõppes, eelkõige ebasoodsa taustaga õppijate ja kõige madalama kvalifikatsiooniga inimeste hulgas. Võttes arvesse digitaalse, keskkonnahoidliku ja vananeva ühiskonna uusi vajadusi, peaksid liikmesriigid tugevdama tööpõhist õpet oma kutsehariduse ja -õppe süsteemides (sealhulgas kvaliteetse ja tulemusliku õpipoisiõppe kaudu) ning suurendama loodusteaduste, tehnoloogia ning inseneeria ja matemaatika valdkonna lõpetajate, eelkõige naissoost lõpetajate arvu nii kutsehariduses ja -õppes kui ka kolmanda taseme hariduses. Lisaks peaksid liikmesriigid suurendama kolmanda taseme hariduse ja asjakohasel juhul teadusuuringute vastavust tööturu vajadustele, parandama oskuste asjakohasuse jälgimist ja prognoosimist, muutma omandatud oskused nähtavamaks
  ja kvalifikatsioonid
  (sealhulgas välismaal omandatud
  oskused
  ja
  kvalifikatsioonid
  )
  võrreldavamaks
  ning suurendama väljaspool formaalharidust ja -koolitust omandatud oskuste ning pädevuste tunnustamise ja valideerimise võimalusi. Nad peaksid ajakohastama
  ja
  suurendama
  paindlike jätku-kutseõppevõimaluste
  pakkumist ja kasutamist. Liikmesriigid peaksid toetama ka väheste oskustega täiskasvanute
  pikaajalise tööalase konkurentsivõime püsimist
  või
  arendamist
  ning
  parandama
  selleks juurdepääsu kvaliteetsetele õpivõimalustele ja nende võimaluste kasutamist, rakendades oskuste täiendamise meetmeid käsitlevas soovituses esitatut, sealhulgas oskuste hindamist, tööturu võimalustega kooskõlas oleva hariduse ja koolituse pakkumist
  ning omandatud oskuste valideerimist
  ja
  tunnustamist
  . | Liikmesriigid peaksid edendama kõigi võrdseid võimalusi,
  kaotades
  haridus- ja koolitussüsteemides
  esineva ebavõrdsuse
  . Kooskõlas Euroopa
  lastegarantii ja Barcelona eesmärkidega tuleks eelkõige lastele pakkuda võrdset juurdepääsu kõrge kvaliteediga
  alusharidus- ja
  lapsehoiuteenustele
  . Liikmesriigid peaksid tõstma üldist haridustaset, vähendama haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkuvate noorte arvu, toetama
  ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest ja
  piirkondadest pärit laste juurdepääsu haridusele, suurendama kutsehariduse ja -õppe populaarsust
  , edendama
  juurdepääsu kolmanda taseme haridusele ja selle lõpetanute arvu, lihtsustama kvaliteetse
  tasustatud ja kaasava
  praktika ja õpipoisiõppe pakkumise kaudu noorte koolitussüsteemist tööturule liikumist, suurendama täiskasvanute osalemist jätkuõppes, eelkõige ebasoodsa taustaga õppijate ja kõige madalama kvalifikatsiooniga inimeste hulgas. Võttes arvesse digitaalse, keskkonnahoidliku ja vananeva ühiskonna uusi vajadusi, peaksid liikmesriigid tugevdama tööpõhist õpet oma kutsehariduse ja -õppe süsteemides (sealhulgas
  tasustatud ja kaasava
  kvaliteetse ja tulemusliku õpipoisiõppe kaudu) ning
  tagama pideva investeerimise elukestvasse õppesse,
  suurendama loodusteaduste, tehnoloogia ning inseneeria ja matemaatika valdkonna lõpetajate, eelkõige naissoost lõpetajate arvu nii kutsehariduses ja -õppes kui ka kolmanda taseme hariduses. Lisaks peaksid liikmesriigid suurendama kolmanda taseme hariduse ja asjakohasel juhul teadusuuringute vastavust tööturu vajadustele,
  tugevdama duaalkoolitust,
  parandama oskuste asjakohasuse jälgimist ja prognoosimist, muutma omandatud oskused nähtavamaks
  ning


  lihtsustama kvalifikatsioonide
  (sealhulgas välismaal omandatud
  oskuste
  ja
  kvalifikatsioonide
  )
  võrreldavust ja tunnustamist
  ning suurendama väljaspool formaalharidust ja -koolitust omandatud oskuste ning pädevuste tunnustamise ja valideerimise võimalusi
  ka kolmandate riikide kodanike jaoks
  . Nad peaksid ajakohastama
  ning
  suurendama
  paindlikuma ja kaasavama kutsealase täiendhariduse ja -õppe pidevat
  pakkumist ja kasutamist. Liikmesriigid peaksid toetama
  töökohtade loomist ja investeerima sotsiaalkaitsekavadesse, sealhulgas puuetega inimeste ja töötajate jaoks, kellel on raskusi oskuste täiendamise ja ümberõppega, ning toetama
  ka väheste oskustega täiskasvanute
  juurdepääsu tööturule ja stabiilset kvaliteetset tööhõivet. Sellega seoses on oluline säilitada
  või
  arendada nende pikaajalist tööalast konkurentsivõimet
  ning
  parandada
  selleks juurdepääsu kvaliteetsetele õpivõimalustele ja nende võimaluste kasutamist, rakendades oskuste täiendamise meetmeid käsitlevas soovituses esitatut, sealhulgas oskuste hindamist, tööturu võimalustega kooskõlas oleva hariduse ja koolituse pakkumist
  . Vastavalt Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonidele tuleks soodustada tasustatud õppepuhkust ametialastel eesmärkidel, mis võimaldab töötajatel osaleda koolitusprogrammides tööajal. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid, et edendada üldist, tõhusat ja võrdset juurdepääsu kaugõppele ja -koolitusele, võttes täielikult arvesse puuetega inimeste, äärepoolsetes piirkondades elavate inimeste ja lapsevanemate, eriti üksikvanemate vajadusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid edendama kõigi võrdseid võimalusi,
  pöörates tähelepanu
  haridus- ja koolitussüsteemides
  esinevale ebavõrdsusele
  . Kooskõlas Euroopa
  lastegarantiiga tuleks eelkõige võimaldada seda, et laste jaoks on loodud kvaliteetsed
  alusharidus- ja
  lapsehoiuteenused
  . Liikmesriigid peaksid tõstma üldist haridustaset, vähendama haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkuvate noorte arvu, toetama
  äärepoolsematest
  piirkondadest pärit laste juurdepääsu haridusele, suurendama kutsehariduse ja -õppe populaarsust
  ning
  juurdepääsu kolmanda taseme haridusele ja selle lõpetanute arvu, lihtsustama kvaliteetse praktika ja õpipoisiõppe pakkumise kaudu noorte koolitussüsteemist tööturule liikumist, suurendama täiskasvanute osalemist jätkuõppes, eelkõige ebasoodsa taustaga õppijate ja kõige madalama kvalifikatsiooniga inimeste hulgas. Võttes arvesse digitaalse, keskkonnahoidliku ja vananeva ühiskonna uusi vajadusi, peaksid liikmesriigid tugevdama tööpõhist õpet oma kutsehariduse ja -õppe süsteemides (sealhulgas kvaliteetse ja tulemusliku õpipoisiõppe kaudu) ning suurendama loodusteaduste, tehnoloogia ning inseneeria ja matemaatika valdkonna lõpetajate, eelkõige naissoost lõpetajate arvu nii kutsehariduses ja -õppes kui ka kolmanda taseme hariduses. Lisaks peaksid liikmesriigid suurendama kolmanda taseme hariduse ja asjakohasel juhul teadusuuringute vastavust tööturu vajadustele, parandama oskuste asjakohasuse jälgimist ja prognoosimist, muutma omandatud oskused nähtavamaks
  ja kvalifikatsioonid
  (sealhulgas välismaal omandatud
  oskused
  ja
  kvalifikatsioonid
  )
  võrreldavamaks
  ning suurendama väljaspool formaalharidust ja -koolitust omandatud oskuste ning pädevuste tunnustamise ja valideerimise võimalusi. Nad peaksid ajakohastama
  ja
  suurendama
  paindlike jätku-kutseõppevõimaluste
  pakkumist ja kasutamist. Liikmesriigid peaksid toetama ka väheste oskustega täiskasvanute
  pikaajalise tööalase konkurentsivõime püsimist
  või
  arendamist
  ning
  parandama
  selleks juurdepääsu kvaliteetsetele õpivõimalustele ja nende võimaluste kasutamist, rakendades oskuste täiendamise meetmeid käsitlevas soovituses esitatut, sealhulgas oskuste hindamist, tööturu võimalustega kooskõlas oleva hariduse ja koolituse pakkumist
  ning omandatud oskuste valideerimist
  ja
  tunnustamist
  .

Liikmesriigid peaksid edendama kõigi võrdseid võimalusi,
  kaotades
  haridus- ja koolitussüsteemides
  esineva ebavõrdsuse
  . Kooskõlas Euroopa
  lastegarantii ja Barcelona eesmärkidega tuleks eelkõige lastele pakkuda võrdset juurdepääsu kõrge kvaliteediga
  alusharidus- ja
  lapsehoiuteenustele
  . Liikmesriigid peaksid tõstma üldist haridustaset, vähendama haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkuvate noorte arvu, toetama
  ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest ja
  piirkondadest pärit laste juurdepääsu haridusele, suurendama kutsehariduse ja -õppe populaarsust
  , edendama
  juurdepääsu kolmanda taseme haridusele ja selle lõpetanute arvu, lihtsustama kvaliteetse
  tasustatud ja kaasava
  praktika ja õpipoisiõppe pakkumise kaudu noorte koolitussüsteemist tööturule liikumist, suurendama täiskasvanute osalemist jätkuõppes, eelkõige ebasoodsa taustaga õppijate ja kõige madalama kvalifikatsiooniga inimeste hulgas. Võttes arvesse digitaalse, keskkonnahoidliku ja vananeva ühiskonna uusi vajadusi, peaksid liikmesriigid tugevdama tööpõhist õpet oma kutsehariduse ja -õppe süsteemides (sealhulgas
  tasustatud ja kaasava
  kvaliteetse ja tulemusliku õpipoisiõppe kaudu) ning
  tagama pideva investeerimise elukestvasse õppesse,
  suurendama loodusteaduste, tehnoloogia ning inseneeria ja matemaatika valdkonna lõpetajate, eelkõige naissoost lõpetajate arvu nii kutsehariduses ja -õppes kui ka kolmanda taseme hariduses. Lisaks peaksid liikmesriigid suurendama kolmanda taseme hariduse ja asjakohasel juhul teadusuuringute vastavust tööturu vajadustele,
  tugevdama duaalkoolitust,
  parandama oskuste asjakohasuse jälgimist ja prognoosimist, muutma omandatud oskused nähtavamaks
  ning


  lihtsustama kvalifikatsioonide
  (sealhulgas välismaal omandatud
  oskuste
  ja
  kvalifikatsioonide
  )
  võrreldavust ja tunnustamist
  ning suurendama väljaspool formaalharidust ja -koolitust omandatud oskuste ning pädevuste tunnustamise ja valideerimise võimalusi
  ka kolmandate riikide kodanike jaoks
  . Nad peaksid ajakohastama
  ning
  suurendama
  paindlikuma ja kaasavama kutsealase täiendhariduse ja -õppe pidevat
  pakkumist ja kasutamist. Liikmesriigid peaksid toetama
  töökohtade loomist ja investeerima sotsiaalkaitsekavadesse, sealhulgas puuetega inimeste ja töötajate jaoks, kellel on raskusi oskuste täiendamise ja ümberõppega, ning toetama
  ka väheste oskustega täiskasvanute
  juurdepääsu tööturule ja stabiilset kvaliteetset tööhõivet. Sellega seoses on oluline säilitada
  või
  arendada nende pikaajalist tööalast konkurentsivõimet
  ning
  parandada
  selleks juurdepääsu kvaliteetsetele õpivõimalustele ja nende võimaluste kasutamist, rakendades oskuste täiendamise meetmeid käsitlevas soovituses esitatut, sealhulgas oskuste hindamist, tööturu võimalustega kooskõlas oleva hariduse ja koolituse pakkumist
  . Vastavalt Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonidele tuleks soodustada tasustatud õppepuhkust ametialastel eesmärkidel, mis võimaldab töötajatel osaleda koolitusprogrammides tööajal. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid, et edendada üldist, tõhusat ja võrdset juurdepääsu kaugõppele ja -koolitusele, võttes täielikult arvesse puuetega inimeste, äärepoolsetes piirkondades elavate inimeste ja lapsevanemate, eriti üksikvanemate vajadusi.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 6 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid pakkuma töötutele ja tööturult eemalejäänud isikutele tõhusat, õigeaegset, koordineeritud ja vajadusekohast abi, mis seisneb tööotsingute, koolituse, ümberkvalifitseerumise ning muude tugiteenuste kättesaadavuse toetamises, pöörates erilist tähelepanu
  haavatavatele
  rühmadele
  ning
  rohe- ja
  digipöördest eriti mõjutatud inimestele
  . Selleks et märkimisväärselt vähendada ja ennetada pikaajalist ja struktuurset töötust, tuleks võimalikult kiiresti ning hiljemalt 18 kuud pärast isikute töötuks jäämist rakendada terviklikke strateegiaid, mis hõlmavad nende individuaalse olukorra põhjalikku hindamist. Jätkuvalt tuleks tegeleda noorte töötusega ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (NEET-noored) probleemiga, ennetades haridussüsteemist varakult lahkumist ja parandades struktuurselt üleminekut hariduselust tööellu, sealhulgas täielikult rakendades tugevdatud noortegarantiid, mis peaks pandeemiajärgse taastumise etapis
  suuresti
  toetama
  kvaliteetsete tööhõivevõimaluste loomist noortele
  . Liikmesriigid peaksid tugevdama jõupingutusi ka Euroopa noorteaasta 2022 raames
  , nimelt tuleks rõhutada
  just seda, kuidas rohe- ja digipööre pakuvad uusi tulevikuväljavaateid ja võimalusi, et noored saaksid üle pandeemia negatiivsest mõjust. | Liikmesriigid peaksid pakkuma
  tööealistele
  töötutele ja tööturult eemalejäänud isikutele
  , eriti pikaajalistele töötutele nende tööturu väljavaadete parandamiseks
  tõhusat, õigeaegset, koordineeritud ja vajadusekohast abi, mis seisneb tööotsingute, koolituse, ümberkvalifitseerumise ning muude tugiteenuste kättesaadavuse toetamises,
  sealhulgas tervishoiu ja eluaseme valdkonnas,
  pöörates erilist tähelepanu
  ebasoodsamas olukorras olevatele
  rühmadele
  ja inimestele, kes vajavad
  rohe- ja
  digipöördega toimetulemiseks rohkem tuge
  . Selleks et märkimisväärselt vähendada ja ennetada pikaajalist ja struktuurset töötust, tuleks võimalikult kiiresti ning hiljemalt 18 kuud pärast isikute töötuks jäämist rakendada terviklikke strateegiaid, mis hõlmavad nende individuaalse olukorra põhjalikku hindamist
  , ning teha seda äsja töötuks jäänud isikute puhul hiljemalt 8 kuu jooksul, et hoida ära pikaajalise töötuse oht, pöörates erilist tähelepanu puuetega inimestele ja teistele ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele. Liikmesriigid peaksid tööturu osapoolte osalusel hõlbustama töökohavahetust, mida toetavad Euroopa Sotsiaalfond+, õiglase ülemineku fond ja sellised algatused nagu RePowerEU
  . Jätkuvalt tuleks
  esmajärjekorras
  tegeleda noorte töötusega
  , noorte ebakindla tööga
  ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (NEET-noored) probleemiga, ennetades haridussüsteemist varakult lahkumist
  , sealhulgas tasustatud kaasava õpipoisiõppe abil
  ja parandades struktuurselt üleminekut hariduselust tööellu, sealhulgas täielikult
  ja tõhusalt
  rakendades tugevdatud noortegarantiid
  ning kasutades asjakohast liidu rahastamist, näiteks ESF+ ning taaste- ja vastupidavusrahastut
  , mis peaks pandeemiajärgse taastumise etapis toetama
  ka noorte kvaliteetset tööhõivet. Lisaks peaksid liikmesriigid tagama praktikantidele ja õpipoistele inimväärsed töötingimused ja sotsiaalkaitse kättesaadavuse
  . Liikmesriigid peaksid tugevdama jõupingutusi ka Euroopa noorteaasta 2022 raames
  ning rõhutama
  just seda, kuidas rohe- ja digipööre pakuvad uusi tulevikuväljavaateid ja võimalusi, et noored saaksid üle pandeemia negatiivsest mõjust.
  Liikmesriigid peaksid kaaluma noorteklausli rakendamist, millega hinnataks uute algatuste mõju noortele kõigis poliitikavaldkondades. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid pakkuma töötutele ja tööturult eemalejäänud isikutele tõhusat, õigeaegset, koordineeritud ja vajadusekohast abi, mis seisneb tööotsingute, koolituse, ümberkvalifitseerumise ning muude tugiteenuste kättesaadavuse toetamises, pöörates erilist tähelepanu
  haavatavatele
  rühmadele
  ning
  rohe- ja
  digipöördest eriti mõjutatud inimestele
  . Selleks et märkimisväärselt vähendada ja ennetada pikaajalist ja struktuurset töötust, tuleks võimalikult kiiresti ning hiljemalt 18 kuud pärast isikute töötuks jäämist rakendada terviklikke strateegiaid, mis hõlmavad nende individuaalse olukorra põhjalikku hindamist. Jätkuvalt tuleks tegeleda noorte töötusega ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (NEET-noored) probleemiga, ennetades haridussüsteemist varakult lahkumist ja parandades struktuurselt üleminekut hariduselust tööellu, sealhulgas täielikult rakendades tugevdatud noortegarantiid, mis peaks pandeemiajärgse taastumise etapis
  suuresti
  toetama
  kvaliteetsete tööhõivevõimaluste loomist noortele
  . Liikmesriigid peaksid tugevdama jõupingutusi ka Euroopa noorteaasta 2022 raames
  , nimelt tuleks rõhutada
  just seda, kuidas rohe- ja digipööre pakuvad uusi tulevikuväljavaateid ja võimalusi, et noored saaksid üle pandeemia negatiivsest mõjust.

Liikmesriigid peaksid pakkuma
  tööealistele
  töötutele ja tööturult eemalejäänud isikutele
  , eriti pikaajalistele töötutele nende tööturu väljavaadete parandamiseks
  tõhusat, õigeaegset, koordineeritud ja vajadusekohast abi, mis seisneb tööotsingute, koolituse, ümberkvalifitseerumise ning muude tugiteenuste kättesaadavuse toetamises,
  sealhulgas tervishoiu ja eluaseme valdkonnas,
  pöörates erilist tähelepanu
  ebasoodsamas olukorras olevatele
  rühmadele
  ja inimestele, kes vajavad
  rohe- ja
  digipöördega toimetulemiseks rohkem tuge
  . Selleks et märkimisväärselt vähendada ja ennetada pikaajalist ja struktuurset töötust, tuleks võimalikult kiiresti ning hiljemalt 18 kuud pärast isikute töötuks jäämist rakendada terviklikke strateegiaid, mis hõlmavad nende individuaalse olukorra põhjalikku hindamist
  , ning teha seda äsja töötuks jäänud isikute puhul hiljemalt 8 kuu jooksul, et hoida ära pikaajalise töötuse oht, pöörates erilist tähelepanu puuetega inimestele ja teistele ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele. Liikmesriigid peaksid tööturu osapoolte osalusel hõlbustama töökohavahetust, mida toetavad Euroopa Sotsiaalfond+, õiglase ülemineku fond ja sellised algatused nagu RePowerEU
  . Jätkuvalt tuleks
  esmajärjekorras
  tegeleda noorte töötusega
  , noorte ebakindla tööga
  ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (NEET-noored) probleemiga, ennetades haridussüsteemist varakult lahkumist
  , sealhulgas tasustatud kaasava õpipoisiõppe abil
  ja parandades struktuurselt üleminekut hariduselust tööellu, sealhulgas täielikult
  ja tõhusalt
  rakendades tugevdatud noortegarantiid
  ning kasutades asjakohast liidu rahastamist, näiteks ESF+ ning taaste- ja vastupidavusrahastut
  , mis peaks pandeemiajärgse taastumise etapis toetama
  ka noorte kvaliteetset tööhõivet. Lisaks peaksid liikmesriigid tagama praktikantidele ja õpipoistele inimväärsed töötingimused ja sotsiaalkaitse kättesaadavuse
  . Liikmesriigid peaksid tugevdama jõupingutusi ka Euroopa noorteaasta 2022 raames
  ning rõhutama
  just seda, kuidas rohe- ja digipööre pakuvad uusi tulevikuväljavaateid ja võimalusi, et noored saaksid üle pandeemia negatiivsest mõjust.
  Liikmesriigid peaksid kaaluma noorteklausli rakendamist, millega hinnataks uute algatuste mõju noortele kõigis poliitikavaldkondades.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 6 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid püüdma kõrvaldada
  tööturul
  osalemist takistavaid asjaolusid ja töötamist pärssivaid tegureid ning pakkuma stiimuleid
  tööturul
  osalemiseks, seda eelkõige
  väikese sissetulekuga inimestele, leibkonna teisele palgasaajale või
  neile, kes on tööturult kõige rohkem kõrvale jäänud,
  sealhulgas
  rändetaustaga
  isikutele
  ja marginaliseerunud romadele. Kuna teatud elukutsete ja sektorite puhul on tööjõupuudus suur, peaksid liikmesriigid aitama tööjõu pakkumist suurendada,
  nimelt tuleks soodustada piisavalt suurte palkade maksmist
  ja
  inimväärsete töötingimuste pakkumist
  , samuti tõhusate aktiivse tööturupoliitika meetmete võtmist. Liikmesriigid peaksid toetama ka töökeskkonna kohandamist puudega inimestele, tehes seda muu hulgas suunatud rahalise toetuse
  ja
  teenuste abil, mis võimaldavad neil inimestel tööturul ja ühiskonnas osaleda. | Liikmesriigid peaksid püüdma kõrvaldada
  tööturule pääsemist ja seal
  osalemist takistavaid asjaolusid ja töötamist pärssivaid tegureid ning pakkuma stiimuleid
  tööturule pääsemiseks ja seal
  osalemiseks, seda eelkõige
  ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele ning
  neile, kes on tööturult kõige rohkem kõrvale jäänud,
  kaasa arvatud puuetega inimestele,
  rändetaustaga
  inimestele
  ja marginaliseerunud romadele. Kuna teatud elukutsete ja sektorite puhul on tööjõupuudus suur, peaksid liikmesriigid aitama tööjõu pakkumist suurendada,
  eelkõige edendades inimväärseid palku
  ja
  töötingimusi
  , samuti tõhusate aktiivse tööturupoliitika meetmete võtmist. Liikmesriigid peaksid toetama ka
  ligipääsetava
  töökeskkonna kohandamist puudega inimestele
  ning töökohal mõistlike abinõude tagamist
  , tehes seda muu hulgas suunatud rahalise toetuse
  , toodete,
  teenuste
  ja sellise keskkonna
  abil, mis võimaldavad neil inimestel tööturul ja ühiskonnas osaleda.
  Reguleeritud kaugtöö ja uued tehnoloogiad võivad pakkuda võimalusi, eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, kui on olemas vajalik digitaristu, mis on kõigile taskukohane ja kättesaadav. Kaugtöö ei tohiks siiski vabastada tööandjaid kohustusest võtta töökohal mõistlikke abinõusid ja luua puuetega töötajatele kaasav töökultuur. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid püüdma kõrvaldada
  tööturul
  osalemist takistavaid asjaolusid ja töötamist pärssivaid tegureid ning pakkuma stiimuleid
  tööturul
  osalemiseks, seda eelkõige
  väikese sissetulekuga inimestele, leibkonna teisele palgasaajale või
  neile, kes on tööturult kõige rohkem kõrvale jäänud,
  sealhulgas
  rändetaustaga
  isikutele
  ja marginaliseerunud romadele. Kuna teatud elukutsete ja sektorite puhul on tööjõupuudus suur, peaksid liikmesriigid aitama tööjõu pakkumist suurendada,
  nimelt tuleks soodustada piisavalt suurte palkade maksmist
  ja
  inimväärsete töötingimuste pakkumist
  , samuti tõhusate aktiivse tööturupoliitika meetmete võtmist. Liikmesriigid peaksid toetama ka töökeskkonna kohandamist puudega inimestele, tehes seda muu hulgas suunatud rahalise toetuse
  ja
  teenuste abil, mis võimaldavad neil inimestel tööturul ja ühiskonnas osaleda.

Liikmesriigid peaksid püüdma kõrvaldada
  tööturule pääsemist ja seal
  osalemist takistavaid asjaolusid ja töötamist pärssivaid tegureid ning pakkuma stiimuleid
  tööturule pääsemiseks ja seal
  osalemiseks, seda eelkõige
  ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele ning
  neile, kes on tööturult kõige rohkem kõrvale jäänud,
  kaasa arvatud puuetega inimestele,
  rändetaustaga
  inimestele
  ja marginaliseerunud romadele. Kuna teatud elukutsete ja sektorite puhul on tööjõupuudus suur, peaksid liikmesriigid aitama tööjõu pakkumist suurendada,
  eelkõige edendades inimväärseid palku
  ja
  töötingimusi
  , samuti tõhusate aktiivse tööturupoliitika meetmete võtmist. Liikmesriigid peaksid toetama ka
  ligipääsetava
  töökeskkonna kohandamist puudega inimestele
  ning töökohal mõistlike abinõude tagamist
  , tehes seda muu hulgas suunatud rahalise toetuse
  , toodete,
  teenuste
  ja sellise keskkonna
  abil, mis võimaldavad neil inimestel tööturul ja ühiskonnas osaleda.
  Reguleeritud kaugtöö ja uued tehnoloogiad võivad pakkuda võimalusi, eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, kui on olemas vajalik digitaristu, mis on kõigile taskukohane ja kättesaadav. Kaugtöö ei tohiks siiski vabastada tööandjaid kohustusest võtta töökohal mõistlikke abinõusid ja luua puuetega töötajatele kaasav töökultuur.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 6 – lõik 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Vähendada tuleks soolist tööhõive-
  ja
  palgalõhet
  . Liikmesriigid peaksid tagama soolise võrdõiguslikkuse ja naiste ulatuslikuma osalemise tööturul, sealhulgas tuleks tagada meeste ja naiste võrdsed võimalused kogu karjääri jooksul ning kaotada takistused, mis ei lase naistel kõigil otsustustasanditel juhtimises osaleda. Tuleks tagada võrdne tasu võrdse või võrdväärse töö eest ning töötasu läbipaistvus. Samuti tuleks edendada nii naiste kui ka meeste töö-, pere- ja eraelu ühitamist, eelkõige võimaldada
  juurdepääsu taskukohastele
  kvaliteetsetele pikaajalise hoolduse ning alusharidus- ja lapsehoiuteenustele. Liikmesriigid peaksid tagama, et vanematel ja teistel hoolduskohustustega inimestel oleks võimalus saada sobivat perekondlikel põhjustel võetavat puhkust ja kasutada töö-, pere- ja eraelu tasakaalustamiseks paindlikku töökorraldust, ning edendama naiste ja meeste hulgas nende õiguste tasakaalustatud kasutamist. | Olemasolev sooline tööhõive-, palga-
  ja
  pensionilõhe tuleks kaotada
  . Liikmesriigid peaksid tagama soolise võrdõiguslikkuse ja naiste ulatuslikuma osalemise tööturul, sealhulgas tuleks tagada meeste ja naiste võrdsed võimalused
  ja haridus
  kogu karjääri jooksul ning kaotada takistused, mis ei lase naistel kõigil otsustustasanditel juhtimises osaleda.
  Liikmesriigid peaksid kiiresti rakendama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid

   (1a)

  . Liikmesriigid peaksid tagama, et rasedus- ja sünnituspuhkuse ning vanemapuhkuse perioode väärtustatakse asjakohaselt nii sissemaksete kui ka pensioniõiguste seisukohast, et kajastada tulevaste põlvkondade kasvatamise tähtsust, eriti vananeva ühiskonna kontekstis. Kooskõlas aluslepingutega
  tuleks
  tõhusalt
  tagada võrdne tasu võrdse või võrdväärse töö eest ning töötasu läbipaistvus
  , näiteks kehtestades riiklikud palkade võrdsuse indeksid, mis võrdlevad mehi ja naisi kogu nende mitmekesisuses
  . Samuti tuleks edendada nii naiste kui ka meeste töö-, pere- ja eraelu ühitamist, eelkõige võimaldada
  kõigile tulemusliku juurdepääsu
  kvaliteetsetele pikaajalise hoolduse ning alusharidus- ja lapsehoiuteenustele
  ning tagada hoolduse ja majapidamistööde võrdne jaotus
  . Liikmesriigid peaksid tagama, et vanematel ja teistel hoolduskohustustega inimestel oleks võimalus saada sobivat perekondlikel põhjustel võetavat puhkust ja kasutada töö-, pere- ja eraelu tasakaalustamiseks paindlikku töökorraldust, ning edendama naiste ja meeste hulgas nende õiguste tasakaalustatud kasutamist.
  Lisaks peaksid nad hooldustöötajatele tagama juurdepääsu kvaliteetsele kutsealasele koolitusele ja nende kvalifikatsiooni tunnustamise ning toetama hooldussektori tööandjaid kvalifitseeritud töötajate leidmisel ja hoidmisel, pöörates erilist tähelepanu inimväärsetele töötingimustele. Liikmesriigid peaksid järk-järgult liikuma täielikult tasustatud ja võrdse pikkusega rasedus- ja sünnituspuhkuse ning isapuhkuse suunas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Vähendada tuleks soolist tööhõive-
  ja
  palgalõhet
  . Liikmesriigid peaksid tagama soolise võrdõiguslikkuse ja naiste ulatuslikuma osalemise tööturul, sealhulgas tuleks tagada meeste ja naiste võrdsed võimalused kogu karjääri jooksul ning kaotada takistused, mis ei lase naistel kõigil otsustustasanditel juhtimises osaleda. Tuleks tagada võrdne tasu võrdse või võrdväärse töö eest ning töötasu läbipaistvus. Samuti tuleks edendada nii naiste kui ka meeste töö-, pere- ja eraelu ühitamist, eelkõige võimaldada
  juurdepääsu taskukohastele
  kvaliteetsetele pikaajalise hoolduse ning alusharidus- ja lapsehoiuteenustele. Liikmesriigid peaksid tagama, et vanematel ja teistel hoolduskohustustega inimestel oleks võimalus saada sobivat perekondlikel põhjustel võetavat puhkust ja kasutada töö-, pere- ja eraelu tasakaalustamiseks paindlikku töökorraldust, ning edendama naiste ja meeste hulgas nende õiguste tasakaalustatud kasutamist.

Olemasolev sooline tööhõive-, palga-
  ja
  pensionilõhe tuleks kaotada
  . Liikmesriigid peaksid tagama soolise võrdõiguslikkuse ja naiste ulatuslikuma osalemise tööturul, sealhulgas tuleks tagada meeste ja naiste võrdsed võimalused
  ja haridus
  kogu karjääri jooksul ning kaotada takistused, mis ei lase naistel kõigil otsustustasanditel juhtimises osaleda.
  Liikmesriigid peaksid kiiresti rakendama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid

   (1a)

  . Liikmesriigid peaksid tagama, et rasedus- ja sünnituspuhkuse ning vanemapuhkuse perioode väärtustatakse asjakohaselt nii sissemaksete kui ka pensioniõiguste seisukohast, et kajastada tulevaste põlvkondade kasvatamise tähtsust, eriti vananeva ühiskonna kontekstis. Kooskõlas aluslepingutega
  tuleks
  tõhusalt
  tagada võrdne tasu võrdse või võrdväärse töö eest ning töötasu läbipaistvus
  , näiteks kehtestades riiklikud palkade võrdsuse indeksid, mis võrdlevad mehi ja naisi kogu nende mitmekesisuses
  . Samuti tuleks edendada nii naiste kui ka meeste töö-, pere- ja eraelu ühitamist, eelkõige võimaldada
  kõigile tulemusliku juurdepääsu
  kvaliteetsetele pikaajalise hoolduse ning alusharidus- ja lapsehoiuteenustele
  ning tagada hoolduse ja majapidamistööde võrdne jaotus
  . Liikmesriigid peaksid tagama, et vanematel ja teistel hoolduskohustustega inimestel oleks võimalus saada sobivat perekondlikel põhjustel võetavat puhkust ja kasutada töö-, pere- ja eraelu tasakaalustamiseks paindlikku töökorraldust, ning edendama naiste ja meeste hulgas nende õiguste tasakaalustatud kasutamist.
  Lisaks peaksid nad hooldustöötajatele tagama juurdepääsu kvaliteetsele kutsealasele koolitusele ja nende kvalifikatsiooni tunnustamise ning toetama hooldussektori tööandjaid kvalifitseeritud töötajate leidmisel ja hoidmisel, pöörates erilist tähelepanu inimväärsetele töötingimustele. Liikmesriigid peaksid järk-järgult liikuma täielikult tasustatud ja võrdse pikkusega rasedus- ja sünnituspuhkuse ning isapuhkuse suunas.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 7 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Et dünaamilisest ja tootlikust tööjõust, uutest tööviisidest ning ärimudelitest oleks kasu, peaksid liikmesriigid tegema koostööd sotsiaalpartneritega ja edendama õiglaseid, läbipaistvaid ja prognoositavaid töötingimusi, mille puhul on õigused ja kohustused tasakaalus. Nad peaksid vähendama ja ennetama tööturu segmenteerumist, võitlema deklareerimata töö ja fiktiivsete füüsilisest isikust ettevõtjate vastu ning soodustama üleminekut avatud töövormidele. Tööhõivekaitse-eeskirjad, tööõigus ja vastavad asutused peaksid tagama
  tööandjatele sobiva värbamiskeskkonna
  ja
  vajaliku paindlikkuse
  ,
  et neil oleks võimalik kiiresti kohaneda majanduskeskkonna muutustega, ning kaitsma
  samal ajal
  töötajate õigusi, tagades kõigile töötajatele sotsiaalkaitse, asjakohasel tasemel kaitstuse ning tervisliku, ohutu
  ja
  hästi kohandatud töökeskkonna.
  Paindliku töökorralduse, näiteks kaugtöö kasutamise edendamine võib aidata pandeemiajärgses keskkonnas tööhõivet suurendada ja tööturge kaasavamaks muuta. Samas on väga oluline, et töötajatele oleksid tagatud nende õigused tööaja, töötingimuste ning töö- ja eraelu tasakaalu osas.
  Hoiduda
  tuleks
  töösuhetest
  , mille tulemuseks on ebakindlad töötingimused, sealhulgas platvormitöötajate puhul, eriti madala kvalifikatsiooniga töötajate puhul, samuti tuleks võidelda ebatüüpiliste lepingute kuritarvitamise vastu. Ebaõiglase töölt vabastamise korral tuleks tagada juurdepääs tõhusale ja erapooletule vaidluste lahendamisele ning õiguskaitsevahenditele, sealhulgas piisav hüvitis. | Et dünaamilisest ja tootlikust tööjõust, uutest tööviisidest ning ärimudelitest oleks kasu, peaksid liikmesriigid tegema koostööd sotsiaalpartneritega ja edendama õiglaseid, läbipaistvaid ja prognoositavaid töötingimusi, mille puhul on õigused ja kohustused
  töötajate ja tööandjate jaoks
  tasakaalus
  . Komisjon ja liikmesriigid peaksid võtma sellega seoses konkreetseid meetmeid kollektiivläbirääkimiste ja sotsiaaldialoogi edendamiseks ja tugevdamiseks
  . Nad peaksid vähendama ja ennetama tööturu segmenteerumist, võitlema deklareerimata töö ja fiktiivsete füüsilisest isikust ettevõtjate vastu ning soodustama üleminekut avatud töövormidele. Tööhõivekaitse-eeskirjad, tööõigus ja vastavad asutused peaksid tagama
  töötajate õiguste kaitse, kõrgetasemelise sotsiaalkaitse
  ja
  kindla tööhõive
  ,
  kaasava värbamise, töötervishoiu ja -ohutuse ning kõigile töötajatele hästi kohandatud töökeskkonna.
  Samal ajal
  peaksid liikmesriigid tagama ka ettevõtjate jaoks soodsa keskkonna ja tööandjate jaoks paindlikkuse muutustega kohanemiseks. Tööandjate
  ja
  töötajate või nende esindajate vahel kokku lepitud
  paindliku töökorralduse, näiteks kaugtöö kasutamise edendamine võib aidata pandeemiajärgses keskkonnas tööhõivet suurendada ja tööturge kaasavamaks muuta
  , eelkõige üksikvanemate, puuetega inimeste ning maa- ja äärepoolsetes piirkondades elavate inimeste jaoks
  . Samas on väga oluline, et töötajatele oleksid tagatud nende õigused tööaja, töötingimuste
  , sealhulgas töötervishoiu ja -ohutuse, sotsiaalkaitse
  ning töö- ja eraelu tasakaalu osas.
  Kiiresti
  tuleks
  tegeleda töösuhetega
  , mille tulemuseks on ebakindlad töötingimused
  ja kõlvatu konkurents
  , sealhulgas platvormitöötajate puhul, eriti madala kvalifikatsiooniga töötajate puhul, samuti tuleks võidelda ebatüüpiliste lepingute kuritarvitamise vastu.
  Liikmesriigid peaksid tagama, et kõigil töötajatel on inimväärsed töötingimused, sotsiaalsed õigused ja juurdepääs piisavale sotsiaalkaitsele. Selleks peaksid liikmesriigid täielikult rakendama ILO konventsiooni nr 81 töötingimuste järelevalve kohta ja investeerima tõhusasse töötingimuste järelevalvesse, andes pädevatele asutustele volitused ja kooskõlastades oma jõupingutusi, et võidelda Euroopa Tööjõuameti raames piiriüleste


  kuritarvitamiste vastu.
  Ebaõiglase töölt vabastamise korral tuleks tagada juurdepääs tõhusale ja erapooletule vaidluste lahendamisele ning õiguskaitsevahenditele, sealhulgas piisav hüvitis.
  Liikmesriigid peaksid tuginema ELi ametitele ja kogu liitu hõlmavale avalike tööturuasutuste võrgustikule, et teha kindlaks tõenditel põhinevad parimad tavad, ergutada võrdlevat õppimist ja edendada tööhõivepoliitika paremat koordineerimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Et dünaamilisest ja tootlikust tööjõust, uutest tööviisidest ning ärimudelitest oleks kasu, peaksid liikmesriigid tegema koostööd sotsiaalpartneritega ja edendama õiglaseid, läbipaistvaid ja prognoositavaid töötingimusi, mille puhul on õigused ja kohustused tasakaalus. Nad peaksid vähendama ja ennetama tööturu segmenteerumist, võitlema deklareerimata töö ja fiktiivsete füüsilisest isikust ettevõtjate vastu ning soodustama üleminekut avatud töövormidele. Tööhõivekaitse-eeskirjad, tööõigus ja vastavad asutused peaksid tagama
  tööandjatele sobiva värbamiskeskkonna
  ja
  vajaliku paindlikkuse
  ,
  et neil oleks võimalik kiiresti kohaneda majanduskeskkonna muutustega, ning kaitsma
  samal ajal
  töötajate õigusi, tagades kõigile töötajatele sotsiaalkaitse, asjakohasel tasemel kaitstuse ning tervisliku, ohutu
  ja
  hästi kohandatud töökeskkonna.
  Paindliku töökorralduse, näiteks kaugtöö kasutamise edendamine võib aidata pandeemiajärgses keskkonnas tööhõivet suurendada ja tööturge kaasavamaks muuta. Samas on väga oluline, et töötajatele oleksid tagatud nende õigused tööaja, töötingimuste ning töö- ja eraelu tasakaalu osas.
  Hoiduda
  tuleks
  töösuhetest
  , mille tulemuseks on ebakindlad töötingimused, sealhulgas platvormitöötajate puhul, eriti madala kvalifikatsiooniga töötajate puhul, samuti tuleks võidelda ebatüüpiliste lepingute kuritarvitamise vastu. Ebaõiglase töölt vabastamise korral tuleks tagada juurdepääs tõhusale ja erapooletule vaidluste lahendamisele ning õiguskaitsevahenditele, sealhulgas piisav hüvitis.

Et dünaamilisest ja tootlikust tööjõust, uutest tööviisidest ning ärimudelitest oleks kasu, peaksid liikmesriigid tegema koostööd sotsiaalpartneritega ja edendama õiglaseid, läbipaistvaid ja prognoositavaid töötingimusi, mille puhul on õigused ja kohustused
  töötajate ja tööandjate jaoks
  tasakaalus
  . Komisjon ja liikmesriigid peaksid võtma sellega seoses konkreetseid meetmeid kollektiivläbirääkimiste ja sotsiaaldialoogi edendamiseks ja tugevdamiseks
  . Nad peaksid vähendama ja ennetama tööturu segmenteerumist, võitlema deklareerimata töö ja fiktiivsete füüsilisest isikust ettevõtjate vastu ning soodustama üleminekut avatud töövormidele. Tööhõivekaitse-eeskirjad, tööõigus ja vastavad asutused peaksid tagama
  töötajate õiguste kaitse, kõrgetasemelise sotsiaalkaitse
  ja
  kindla tööhõive
  ,
  kaasava värbamise, töötervishoiu ja -ohutuse ning kõigile töötajatele hästi kohandatud töökeskkonna.
  Samal ajal
  peaksid liikmesriigid tagama ka ettevõtjate jaoks soodsa keskkonna ja tööandjate jaoks paindlikkuse muutustega kohanemiseks. Tööandjate
  ja
  töötajate või nende esindajate vahel kokku lepitud
  paindliku töökorralduse, näiteks kaugtöö kasutamise edendamine võib aidata pandeemiajärgses keskkonnas tööhõivet suurendada ja tööturge kaasavamaks muuta
  , eelkõige üksikvanemate, puuetega inimeste ning maa- ja äärepoolsetes piirkondades elavate inimeste jaoks
  . Samas on väga oluline, et töötajatele oleksid tagatud nende õigused tööaja, töötingimuste
  , sealhulgas töötervishoiu ja -ohutuse, sotsiaalkaitse
  ning töö- ja eraelu tasakaalu osas.
  Kiiresti
  tuleks
  tegeleda töösuhetega
  , mille tulemuseks on ebakindlad töötingimused
  ja kõlvatu konkurents
  , sealhulgas platvormitöötajate puhul, eriti madala kvalifikatsiooniga töötajate puhul, samuti tuleks võidelda ebatüüpiliste lepingute kuritarvitamise vastu.
  Liikmesriigid peaksid tagama, et kõigil töötajatel on inimväärsed töötingimused, sotsiaalsed õigused ja juurdepääs piisavale sotsiaalkaitsele. Selleks peaksid liikmesriigid täielikult rakendama ILO konventsiooni nr 81 töötingimuste järelevalve kohta ja investeerima tõhusasse töötingimuste järelevalvesse, andes pädevatele asutustele volitused ja kooskõlastades oma jõupingutusi, et võidelda Euroopa Tööjõuameti raames piiriüleste


  kuritarvitamiste vastu.
  Ebaõiglase töölt vabastamise korral tuleks tagada juurdepääs tõhusale ja erapooletule vaidluste lahendamisele ning õiguskaitsevahenditele, sealhulgas piisav hüvitis.
  Liikmesriigid peaksid tuginema ELi ametitele ja kogu liitu hõlmavale avalike tööturuasutuste võrgustikule, et teha kindlaks tõenditel põhinevad parimad tavad, ergutada võrdlevat õppimist ja edendada tööhõivepoliitika paremat koordineerimist.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 7 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Poliitikameetmete eesmärk peaks olema parandada ja toetada tööturul osalemist, tööturu pakkumise ja nõudluse omavahelist vastavusse viimist ning üleminekuid,
  sealhulgas
  ebasoodsas olukorras olevates piirkondades
  . Liikmesriigid peaksid tegelema inimeste aktiivsuse suurendamisega
  ja võimaldama neil
  inimestel
  , kes
  on võimelised
  tööturul
  osalema
  , eelkõige
  haavatavatel
  rühmadel (madalama kvalifikatsiooniga inimesed, rändetaustaga inimesed, sealhulgas ajutise kaitse all olevad isikud, ja marginaliseerunud romad)
  seda ka teha
  . Liikmesriigid peaksid laiendama aktiivse tööturupoliitika kohaldamist ja muutma selle tulemuslikumaks, parandades tööturumeetmete otstarbekohasust, sihtrühmadele suunatust ja hõlmavust ning sidudes need meetmed paremini tööd otsivatele töötutele suunatud sotsiaalteenuste, koolituse ja sissetulekutoetusega, võttes arvesse nende õigusi ja kohustusi. Liikmesriigid peaksid suurendama avalike tööturuasutuste suutlikkust, et nende teenustega saaks aidata tööotsijaid õigeaegselt ja vastavalt vajadustele, toetades praeguseid ja tulevasi tööturu vajadusi ja rakendades tulemuspõhist juhtimist. | Poliitikameetmete eesmärk peaks olema parandada ja toetada tööturul osalemist, tööturu pakkumise ja nõudluse omavahelist vastavusse viimist ning üleminekuid,
  eelkõige rohe- ja digipööret, ka
  ebasoodsas olukorras olevates piirkondades
  , sealhulgas kaugetes ja maapiirkondades, saartel
  ja
  äärepoolseimates piirkondades. Liikmesriigid peaksid tõhusalt
  võimaldama neil, kes
  saavad
  tööturul
  osaleda
  , eelkõige
  ebasoodsas olukorras olevatel
  rühmadel (
  noored ja eakad,
  madalama kvalifikatsiooniga inimesed,
  mitteametlikud töötajad, puuetega inimesed,
  rändetaustaga inimesed, sealhulgas ajutise kaitse all olevad isikud, ja marginaliseerunud romad)
  leida kvaliteetset tööd
  . Liikmesriigid peaksid laiendama aktiivse tööturupoliitika kohaldamist ja muutma selle tulemuslikumaks, parandades tööturumeetmete otstarbekohasust, sihtrühmadele suunatust ja hõlmavust ning sidudes need meetmed paremini
  kvaliteetset
  tööd otsivatele töötutele suunatud sotsiaalteenuste, koolituse ja
  inimväärse
  sissetulekutoetusega, võttes arvesse nende õigusi ja kohustusi. Liikmesriigid peaksid suurendama avalike tööturuasutuste suutlikkust, et nende teenustega saaks aidata tööotsijaid õigeaegselt ja vastavalt vajadustele
  ning tööotsijate püüdlustele
  , toetades praeguseid ja tulevasi tööturu vajadusi ja rakendades tulemuspõhist juhtimist.
  Liikmesriigid peaksid tagama, et neid teenuseid ja tuge pakutakse nii internetis kui ka väljaspool seda, et need oleksid kättesaadavad kõigile, sealhulgas eakatele ja puuetega inimestele, tagamaks, et kedagi ei jäeta kõrvale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Poliitikameetmete eesmärk peaks olema parandada ja toetada tööturul osalemist, tööturu pakkumise ja nõudluse omavahelist vastavusse viimist ning üleminekuid,
  sealhulgas
  ebasoodsas olukorras olevates piirkondades
  . Liikmesriigid peaksid tegelema inimeste aktiivsuse suurendamisega
  ja võimaldama neil
  inimestel
  , kes
  on võimelised
  tööturul
  osalema
  , eelkõige
  haavatavatel
  rühmadel (madalama kvalifikatsiooniga inimesed, rändetaustaga inimesed, sealhulgas ajutise kaitse all olevad isikud, ja marginaliseerunud romad)
  seda ka teha
  . Liikmesriigid peaksid laiendama aktiivse tööturupoliitika kohaldamist ja muutma selle tulemuslikumaks, parandades tööturumeetmete otstarbekohasust, sihtrühmadele suunatust ja hõlmavust ning sidudes need meetmed paremini tööd otsivatele töötutele suunatud sotsiaalteenuste, koolituse ja sissetulekutoetusega, võttes arvesse nende õigusi ja kohustusi. Liikmesriigid peaksid suurendama avalike tööturuasutuste suutlikkust, et nende teenustega saaks aidata tööotsijaid õigeaegselt ja vastavalt vajadustele, toetades praeguseid ja tulevasi tööturu vajadusi ja rakendades tulemuspõhist juhtimist.

Poliitikameetmete eesmärk peaks olema parandada ja toetada tööturul osalemist, tööturu pakkumise ja nõudluse omavahelist vastavusse viimist ning üleminekuid,
  eelkõige rohe- ja digipööret, ka
  ebasoodsas olukorras olevates piirkondades
  , sealhulgas kaugetes ja maapiirkondades, saartel
  ja
  äärepoolseimates piirkondades. Liikmesriigid peaksid tõhusalt
  võimaldama neil, kes
  saavad
  tööturul
  osaleda
  , eelkõige
  ebasoodsas olukorras olevatel
  rühmadel (
  noored ja eakad,
  madalama kvalifikatsiooniga inimesed,
  mitteametlikud töötajad, puuetega inimesed,
  rändetaustaga inimesed, sealhulgas ajutise kaitse all olevad isikud, ja marginaliseerunud romad)
  leida kvaliteetset tööd
  . Liikmesriigid peaksid laiendama aktiivse tööturupoliitika kohaldamist ja muutma selle tulemuslikumaks, parandades tööturumeetmete otstarbekohasust, sihtrühmadele suunatust ja hõlmavust ning sidudes need meetmed paremini
  kvaliteetset
  tööd otsivatele töötutele suunatud sotsiaalteenuste, koolituse ja
  inimväärse
  sissetulekutoetusega, võttes arvesse nende õigusi ja kohustusi. Liikmesriigid peaksid suurendama avalike tööturuasutuste suutlikkust, et nende teenustega saaks aidata tööotsijaid õigeaegselt ja vastavalt vajadustele
  ning tööotsijate püüdlustele
  , toetades praeguseid ja tulevasi tööturu vajadusi ja rakendades tulemuspõhist juhtimist.
  Liikmesriigid peaksid tagama, et neid teenuseid ja tuge pakutakse nii internetis kui ka väljaspool seda, et need oleksid kättesaadavad kõigile, sealhulgas eakatele ja puuetega inimestele, tagamaks, et kedagi ei jäeta kõrvale.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 7 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid tagama töötutele mõistliku kestusega piisavad töötushüvitised, mis on kooskõlas töötute poolt tehtud sissemaksete ja riiklike toetuskõlblikkuse eeskirjadega.
  Töötushüvitised
  ei
  tohiks pärssida
  kiiret tööle naasmist ja nendega peaksid kaasnema aktiivsed tööturupoliitika meetmed. | Liikmesriigid peaksid tagama töötutele mõistliku kestusega piisavad töötushüvitised, mis on kooskõlas töötute poolt tehtud sissemaksete ja riiklike toetuskõlblikkuse eeskirjadega.
  Sellised hüvitised
  ei
  tohi toimida
  kiiret tööle naasmist
  pärssivate teguritena, nagu on kirjeldatud samba põhimõttes nr 13,
  ja nendega peaksid kaasnema aktiivsed tööturupoliitika meetmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid tagama töötutele mõistliku kestusega piisavad töötushüvitised, mis on kooskõlas töötute poolt tehtud sissemaksete ja riiklike toetuskõlblikkuse eeskirjadega.
  Töötushüvitised
  ei
  tohiks pärssida
  kiiret tööle naasmist ja nendega peaksid kaasnema aktiivsed tööturupoliitika meetmed.

Liikmesriigid peaksid tagama töötutele mõistliku kestusega piisavad töötushüvitised, mis on kooskõlas töötute poolt tehtud sissemaksete ja riiklike toetuskõlblikkuse eeskirjadega.
  Sellised hüvitised
  ei
  tohi toimida
  kiiret tööle naasmist
  pärssivate teguritena, nagu on kirjeldatud samba põhimõttes nr 13,
  ja nendega peaksid kaasnema aktiivsed tööturupoliitika meetmed.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 7 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Piisavalt
  tuleks toetada õppijate ja töötajate liikuvust, et suurendada nende oskusi ja tööalast konkurentsivõimet
  ning kasutada täielikult ära Euroopa tööturu potentsiaal, tagades samal ajal õiglased tingimused kõigile, kes osalevad piiriüleses tegevuses
  ,
  ning tugevdades riikide haldusasutuste vahel
  halduskoostööd liikuvate töötajatega seotud küsimustes, saades abi Euroopa Tööjõuametilt. Kriitilise tähtsusega kutsealade töötajate ning piiriüleste, hooajaliste ja lähetatud töötajate liikuvust tuleks
  eriti toetada juhul
  ,
  kui piir rahvatervisega seotud kaalutlustel ajutiselt suletakse
  . | Liikmesriigid peaksid toetama tööjõu liikuvust kogu liidus, et ületada piirkondlik ja valdkondlik tööjõupuudus ning kasutada täielikult ära liidu tööturu potentsiaali, võideldes samas tulemuslikult ajude äravoolu negatiivse mõjuga teatavates piirkondades. Samal ajal
  tuleks toetada õppijate ja töötajate liikuvust, et suurendada nende
  oskusteavet,
  oskusi ja tööalast konkurentsivõimet
  , eelkõige tugevdades veelgi programmi „Erasmus+“. Liikmesriigid peaksid tagama kõigi piiriülese tegevusega hõivatud isikute õigused ning inimväärsed töö- ja tööhõivetingimused
  ,
  samuti sotsiaalkindlustusõiguste ülekantavuse, parandades riiklike ametiasutuste vahelist
  halduskoostööd liikuvate töötajatega seotud küsimustes, saades
  samuti
  abi Euroopa Tööjõuametilt. Kriitilise tähtsusega kutsealade töötajate ning piiriüleste
  töötajate, sealhulgas piiriala-
  , hooajaliste ja lähetatud töötajate
  õiglast
  liikuvust tuleks
  toetada ning nende õigusi tuleks austada ka piiride ajutise sulgemise korral
  ,
  näiteks tervishoiu ja ohutuse, maksuresidentsuse ning sotsiaalkindlustuse koordineerimise valdkonnas
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Piisavalt
  tuleks toetada õppijate ja töötajate liikuvust, et suurendada nende oskusi ja tööalast konkurentsivõimet
  ning kasutada täielikult ära Euroopa tööturu potentsiaal, tagades samal ajal õiglased tingimused kõigile, kes osalevad piiriüleses tegevuses
  ,
  ning tugevdades riikide haldusasutuste vahel
  halduskoostööd liikuvate töötajatega seotud küsimustes, saades abi Euroopa Tööjõuametilt. Kriitilise tähtsusega kutsealade töötajate ning piiriüleste, hooajaliste ja lähetatud töötajate liikuvust tuleks
  eriti toetada juhul
  ,
  kui piir rahvatervisega seotud kaalutlustel ajutiselt suletakse
  .

Liikmesriigid peaksid toetama tööjõu liikuvust kogu liidus, et ületada piirkondlik ja valdkondlik tööjõupuudus ning kasutada täielikult ära liidu tööturu potentsiaali, võideldes samas tulemuslikult ajude äravoolu negatiivse mõjuga teatavates piirkondades. Samal ajal
  tuleks toetada õppijate ja töötajate liikuvust, et suurendada nende
  oskusteavet,
  oskusi ja tööalast konkurentsivõimet
  , eelkõige tugevdades veelgi programmi „Erasmus+“. Liikmesriigid peaksid tagama kõigi piiriülese tegevusega hõivatud isikute õigused ning inimväärsed töö- ja tööhõivetingimused
  ,
  samuti sotsiaalkindlustusõiguste ülekantavuse, parandades riiklike ametiasutuste vahelist
  halduskoostööd liikuvate töötajatega seotud küsimustes, saades
  samuti
  abi Euroopa Tööjõuametilt. Kriitilise tähtsusega kutsealade töötajate ning piiriüleste
  töötajate, sealhulgas piiriala-
  , hooajaliste ja lähetatud töötajate
  õiglast
  liikuvust tuleks
  toetada ning nende õigusi tuleks austada ka piiride ajutise sulgemise korral
  ,
  näiteks tervishoiu ja ohutuse, maksuresidentsuse ning sotsiaalkindlustuse koordineerimise valdkonnas
  .

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 7 – lõik 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid peaksid tegema koostööd, et koordineerida sotsiaalkindlustust liikuvate töötajate, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjate puhul, kes töötavad mõnes muus liikmesriigis. Sotsiaalkindlustussüsteemide ajakohastamine peaks toetama liidu tööturu põhimõtteid, mis tagavad kestlikud riiklikud sotsiaalkindlustussüsteemid, millega hoitakse ära kaitsealaste lünkade teke ja tagatakse lõppkokkuvõttes ka tootlik tööjõud. Selleks peaksid liikmesriigid oma taaste- ja vastupidavuskavade ning muude liidu vahendite kohaste riiklike kavade kaudu tõhustama avalike teenuste digitaliseerimist, et parandada oma töö kvaliteeti, eelkõige rakendades täielikult sotsiaalkindlustusteabe elektroonilise vahetamise süsteemi. Liikmesriigid peaksid suurendama piiriüleseid partnerlusi ning paremini edendama ja kasutama muid asjakohaseid Euroopa vahendeid, nagu Euroopa tööturuasutuste võrgustik (EURES) ja avalike tööturuasutuste võrgustik, et toetada liikuvaid töötajaid, eelkõige andes neile põhjalikku teavet töövõimaluste ja sotsiaalkaitse kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid tegema koostööd, et koordineerida sotsiaalkindlustust liikuvate töötajate, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjate puhul, kes töötavad mõnes muus liikmesriigis. Sotsiaalkindlustussüsteemide ajakohastamine peaks toetama liidu tööturu põhimõtteid, mis tagavad kestlikud riiklikud sotsiaalkindlustussüsteemid, millega hoitakse ära kaitsealaste lünkade teke ja tagatakse lõppkokkuvõttes ka tootlik tööjõud. Selleks peaksid liikmesriigid oma taaste- ja vastupidavuskavade ning muude liidu vahendite kohaste riiklike kavade kaudu tõhustama avalike teenuste digitaliseerimist, et parandada oma töö kvaliteeti, eelkõige rakendades täielikult sotsiaalkindlustusteabe elektroonilise vahetamise süsteemi. Liikmesriigid peaksid suurendama piiriüleseid partnerlusi ning paremini edendama ja kasutama muid asjakohaseid Euroopa vahendeid, nagu Euroopa tööturuasutuste võrgustik (EURES) ja avalike tööturuasutuste võrgustik, et toetada liikuvaid töötajaid, eelkõige andes neile põhjalikku teavet töövõimaluste ja sotsiaalkaitse kohta.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 7 – lõik 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid samuti püüdma luua asjakohaseid tingimusi uute töövormide kasutuselevõtuks, see aitaks avada töökohtade loomise potentsiaali ning tagaks samal ajal vastavuse
  kehtivate
  sotsiaalõigustega. Seega peaksid liikmesriigid
  inimesi nõustama ja selgitama neile nende õigusi
  ja
  kohustusi
  ebatüüpiliste töölepingute ja uute töövormide
  osas
  , näiteks digitaalsete platvormide kaudu tehtava töö korral. Selles võib olla oluline roll sotsiaalpartneritel ning liikmesriigid peaksid neid toetama, et nad jõuaksid ka ebatüüpilises töösuhtes olevate või platvormitööd tegevate isikuteni ja esindaksid neid. Lisaks peaksid liikmesriigid toetama jõustamist,
  näiteks koostama
  tööinspektsioonidele
  juhendeid
  või
  korraldama spetsiaalseid koolitusi
  , kus käsitletaks uusi töökorralduse vorme, näiteks algoritm-juhtimist, andmeseiret ning alalist või osalist kaugtööd. | Liikmesriigid peaksid samuti püüdma luua asjakohaseid tingimusi uute töövormide kasutuselevõtuks, see aitaks avada töökohtade loomise potentsiaali ning tagaks samal ajal vastavuse
  kehtiva tööõiguse ja
  sotsiaalõigustega. Seega peaksid liikmesriigid
  tagama õigused
  ja
  kohustused
  ebatüüpiliste töölepingute ja uute töövormide
  puhul
  , näiteks digitaalsete platvormide kaudu tehtava töö korral
  , ning inimesi vajaduse korral nõustama ja juhendama. Samal ajal peaksid liikmesriigid edendama üleminekut tähtajatutele tööhõivevormidele kooskõlas sambaga
  . Selles võib olla oluline roll sotsiaalpartneritel ning liikmesriigid peaksid neid toetama, et nad jõuaksid ka ebatüüpilises töösuhtes olevate või platvormitööd tegevate isikuteni ja esindaksid neid
  , hõlbustades samal ajal tegelike iseenda tööandjate kollektiivset esindamist ja tegutsemist
  . Lisaks peaksid liikmesriigid toetama jõustamist,
  sealhulgas piisavate inim- ja rahaliste ressursside tagamise,
  tööinspektsioonidele
  juhendite koostamise
  või
  spetsiaalsete koolituste korraldamise kaudu
  , kus käsitletaks uusi töökorralduse vorme, näiteks algoritm-juhtimist, andmeseiret ning alalist või osalist kaugtööd
  , ning tõhusaid, proportsionaalseid ja heidutavaid karistusi
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid samuti püüdma luua asjakohaseid tingimusi uute töövormide kasutuselevõtuks, see aitaks avada töökohtade loomise potentsiaali ning tagaks samal ajal vastavuse
  kehtivate
  sotsiaalõigustega. Seega peaksid liikmesriigid
  inimesi nõustama ja selgitama neile nende õigusi
  ja
  kohustusi
  ebatüüpiliste töölepingute ja uute töövormide
  osas
  , näiteks digitaalsete platvormide kaudu tehtava töö korral. Selles võib olla oluline roll sotsiaalpartneritel ning liikmesriigid peaksid neid toetama, et nad jõuaksid ka ebatüüpilises töösuhtes olevate või platvormitööd tegevate isikuteni ja esindaksid neid. Lisaks peaksid liikmesriigid toetama jõustamist,
  näiteks koostama
  tööinspektsioonidele
  juhendeid
  või
  korraldama spetsiaalseid koolitusi
  , kus käsitletaks uusi töökorralduse vorme, näiteks algoritm-juhtimist, andmeseiret ning alalist või osalist kaugtööd.

Liikmesriigid peaksid samuti püüdma luua asjakohaseid tingimusi uute töövormide kasutuselevõtuks, see aitaks avada töökohtade loomise potentsiaali ning tagaks samal ajal vastavuse
  kehtiva tööõiguse ja
  sotsiaalõigustega. Seega peaksid liikmesriigid
  tagama õigused
  ja
  kohustused
  ebatüüpiliste töölepingute ja uute töövormide
  puhul
  , näiteks digitaalsete platvormide kaudu tehtava töö korral
  , ning inimesi vajaduse korral nõustama ja juhendama. Samal ajal peaksid liikmesriigid edendama üleminekut tähtajatutele tööhõivevormidele kooskõlas sambaga
  . Selles võib olla oluline roll sotsiaalpartneritel ning liikmesriigid peaksid neid toetama, et nad jõuaksid ka ebatüüpilises töösuhtes olevate või platvormitööd tegevate isikuteni ja esindaksid neid
  , hõlbustades samal ajal tegelike iseenda tööandjate kollektiivset esindamist ja tegutsemist
  . Lisaks peaksid liikmesriigid toetama jõustamist,
  sealhulgas piisavate inim- ja rahaliste ressursside tagamise,
  tööinspektsioonidele
  juhendite koostamise
  või
  spetsiaalsete koolituste korraldamise kaudu
  , kus käsitletaks uusi töökorralduse vorme, näiteks algoritm-juhtimist, andmeseiret ning alalist või osalist kaugtööd
  , ning tõhusaid, proportsionaalseid ja heidutavaid karistusi
  .

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 7 – lõik 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tuginedes olemasolevatele riiklikele tavadele ning selleks, et muuta
  sotsiaaldialoog
  tulemuslikumaks ja parandada sotsiaal-majanduslikke tulemusi ka kriiside ajal,
  sealhulgas Ukraina sõja kontekstis
  , peaksid liikmesriigid
  tagama
  sotsiaalpartnerite õigeaegse ja sisulise kaasamise tööhõive-, sotsiaal- ja asjakohasel juhul
  majandusreformide
  ning -poliitika kavandamisse ja rakendamisse
  , toetades muu hulgas sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamist
  . Liikmesriigid peaksid soodustama sotsiaaldialoogi
  ja kollektiivläbirääkimisi
  . Sotsiaalpartnereid tuleks toetada, et nad saaksid nende jaoks olulistes küsimustes kollektiivlepingute teemalisi läbirääkimisi pidada ja lepinguid sõlmida, austades täielikult nende sõltumatust ja kollektiivse tegutsemise õigust. | Tuginedes olemasolevatele riiklikele tavadele ning selleks, et
  edendada sotsiaaldialoogi ja
  muuta
  see
  tulemuslikumaks ja
  intensiivsemaks ning
  parandada sotsiaal-majanduslikke tulemusi ka kriiside ajal,
  nagu Venemaa sissetung Ukrainasse, elukalliduse tõus ja kliimamuutuste kiirenemine
  , peaksid liikmesriigid
  toetama
  sotsiaalpartnerite
  tugevdamist kõigil tasanditel ning tagama nende
  õigeaegse ja sisulise kaasamise tööhõive-, sotsiaal- ja asjakohasel juhul
  majandus- ja keskkonnareformide
  ning -poliitika kavandamisse ja rakendamisse. Liikmesriigid peaksid soodustama
  ja edendama
  sotsiaaldialoogi
  ning kollektiivläbirääkimistega hõlmatuse laiendamist
  . Sotsiaalpartnereid tuleks toetada, et nad saaksid nende jaoks olulistes küsimustes kollektiivlepingute teemalisi läbirääkimisi pidada ja lepinguid sõlmida, austades täielikult nende sõltumatust ja kollektiivse tegutsemise õigust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Tuginedes olemasolevatele riiklikele tavadele ning selleks, et muuta
  sotsiaaldialoog
  tulemuslikumaks ja parandada sotsiaal-majanduslikke tulemusi ka kriiside ajal,
  sealhulgas Ukraina sõja kontekstis
  , peaksid liikmesriigid
  tagama
  sotsiaalpartnerite õigeaegse ja sisulise kaasamise tööhõive-, sotsiaal- ja asjakohasel juhul
  majandusreformide
  ning -poliitika kavandamisse ja rakendamisse
  , toetades muu hulgas sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamist
  . Liikmesriigid peaksid soodustama sotsiaaldialoogi
  ja kollektiivläbirääkimisi
  . Sotsiaalpartnereid tuleks toetada, et nad saaksid nende jaoks olulistes küsimustes kollektiivlepingute teemalisi läbirääkimisi pidada ja lepinguid sõlmida, austades täielikult nende sõltumatust ja kollektiivse tegutsemise õigust.

Tuginedes olemasolevatele riiklikele tavadele ning selleks, et
  edendada sotsiaaldialoogi ja
  muuta
  see
  tulemuslikumaks ja
  intensiivsemaks ning
  parandada sotsiaal-majanduslikke tulemusi ka kriiside ajal,
  nagu Venemaa sissetung Ukrainasse, elukalliduse tõus ja kliimamuutuste kiirenemine
  , peaksid liikmesriigid
  toetama
  sotsiaalpartnerite
  tugevdamist kõigil tasanditel ning tagama nende
  õigeaegse ja sisulise kaasamise tööhõive-, sotsiaal- ja asjakohasel juhul
  majandus- ja keskkonnareformide
  ning -poliitika kavandamisse ja rakendamisse. Liikmesriigid peaksid soodustama
  ja edendama
  sotsiaaldialoogi
  ning kollektiivläbirääkimistega hõlmatuse laiendamist
  . Sotsiaalpartnereid tuleks toetada, et nad saaksid nende jaoks olulistes küsimustes kollektiivlepingute teemalisi läbirääkimisi pidada ja lepinguid sõlmida, austades täielikult nende sõltumatust ja kollektiivse tegutsemise õigust.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 7 – lõik 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Asjakohasel juhul ja tuginedes olemasolevatele riiklikele tavadele, peaksid liikmesriigid võtma arvesse asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide kogemusi tööhõive- ja
  sotsiaalküsimustes
  . | Asjakohasel juhul ja tuginedes olemasolevatele riiklikele tavadele, peaksid liikmesriigid võtma arvesse asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide
  (sealhulgas nende, kes esindavad ebasoodsas olukorras olevaid rühmi, kes seisavad silmitsi takistustega tööturule ja kvaliteetsetele töökohtadele pääsemisel, ning teevad nendega tihedat koostööd) teadmisi ja
  kogemusi tööhõive-
  , sotsiaal-
  ja
  keskkonnaküsimustes. Lisaks peaksid liikmesriigid toetama kodanikuühiskonna organisatsioone, kes osutavad mittetulunduslikke sotsiaal- ja tööhõiveteenuseid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Asjakohasel juhul ja tuginedes olemasolevatele riiklikele tavadele, peaksid liikmesriigid võtma arvesse asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide kogemusi tööhõive- ja
  sotsiaalküsimustes
  .

Asjakohasel juhul ja tuginedes olemasolevatele riiklikele tavadele, peaksid liikmesriigid võtma arvesse asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide
  (sealhulgas nende, kes esindavad ebasoodsas olukorras olevaid rühmi, kes seisavad silmitsi takistustega tööturule ja kvaliteetsetele töökohtadele pääsemisel, ning teevad nendega tihedat koostööd) teadmisi ja
  kogemusi tööhõive-
  , sotsiaal-
  ja
  keskkonnaküsimustes. Lisaks peaksid liikmesriigid toetama kodanikuühiskonna organisatsioone, kes osutavad mittetulunduslikke sotsiaal- ja tööhõiveteenuseid.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 7 – lõik 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Tervislik ja ohutu töökoht on eluliselt tähtis. Liikmesriigid peaksid toetama ja tagama, et tööandjad järgivad tervishoiu- ja ohutuseeskirju ning annavad töötajatele ja nende esindajatele asjakohast teavet, viivad läbi riskihindamisi ja võtavad ennetusmeetmeid. See peaks hõlmama surmaga lõppenud tööõnnetuste ja tööst põhjustatud vähktõve juhtumite arvu vähendamist nullini, kehtestades muu hulgas töökeskkonnas ohtlike ainetega kokkupuute valdkonnas siduvad piirnormid. Sellega seoses peaksid liikmesriigid võtma arvesse kutsealaste psühhosotsiaalsete riskide, kutsehaiguste ja kliimamuutustega seotud riskide (nt kuumalained, põuad või metsa- ja maastikutulekahjud) mõju töötajate tervisele ja ohutusele, eelkõige ehitus-, põllumajandus- ja avalike teenuste sektoris. Liikmesriigid peaksid käsitlema ja ennetama praeguste ja tulevaste kriiside mõju tööturule, ka kliimakriisi ja Euroopa avatud strateegilise autonoomia kontekstis, ning toetama selleks töötajaid, kes on ajutiselt töötud või töötavad lühendatud tööajaga, sest tööandjad on sunnitud oma tegevuse või teenuste osutamise peatama, ning toetama füüsilisest isikust ettevõtjaid ja väikeettevõtteid, et nad saaksid personali säilitada ja oma tegevust või teenuste osutamist jätkata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Tervislik ja ohutu töökoht on eluliselt tähtis. Liikmesriigid peaksid toetama ja tagama, et tööandjad järgivad tervishoiu- ja ohutuseeskirju ning annavad töötajatele ja nende esindajatele asjakohast teavet, viivad läbi riskihindamisi ja võtavad ennetusmeetmeid. See peaks hõlmama surmaga lõppenud tööõnnetuste ja tööst põhjustatud vähktõve juhtumite arvu vähendamist nullini, kehtestades muu hulgas töökeskkonnas ohtlike ainetega kokkupuute valdkonnas siduvad piirnormid. Sellega seoses peaksid liikmesriigid võtma arvesse kutsealaste psühhosotsiaalsete riskide, kutsehaiguste ja kliimamuutustega seotud riskide (nt kuumalained, põuad või metsa- ja maastikutulekahjud) mõju töötajate tervisele ja ohutusele, eelkõige ehitus-, põllumajandus- ja avalike teenuste sektoris. Liikmesriigid peaksid käsitlema ja ennetama praeguste ja tulevaste kriiside mõju tööturule, ka kliimakriisi ja Euroopa avatud strateegilise autonoomia kontekstis, ning toetama selleks töötajaid, kes on ajutiselt töötud või töötavad lühendatud tööajaga, sest tööandjad on sunnitud oma tegevuse või teenuste osutamise peatama, ning toetama füüsilisest isikust ettevõtjaid ja väikeettevõtteid, et nad saaksid personali säilitada ja oma tegevust või teenuste osutamist jätkata.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 8 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid edendama kõigile
  avatud
  kaasavat tööturgu, võttes tõhusaid meetmeid, millega võideldakse igasuguse diskrimineerimise vastu ja edendatakse tööturul võrdseid võimalusi kõikide, eelkõige alaesindatud rühmade jaoks, pöörates nõuetekohast tähelepanu piirkondlikule ja territoriaalsele mõõtmele. Nad peaksid tagama võrdse kohtlemise tööhõive, sotsiaalkaitse, tervishoiu ja pikaajalise hoolduse, hariduse ning kaupadele ja teenustele juurdepääsu vallas, vaatamata soole, rassile või etnilisele päritolule, usule või veendumustele, puudele, vanusele või seksuaalsele sättumusele. | Liikmesriigid peaksid edendama
  sotsiaalõigusi ja
  kõigile
  kättesaadavat
  kaasavat tööturgu, võttes tõhusaid meetmeid, millega võideldakse igasuguse diskrimineerimise
  ja stereotüüpide
  vastu ja edendatakse tööturul võrdseid võimalusi kõikide, eelkõige alaesindatud
  või ebasoodsas olukorras olevate
  rühmade jaoks, pöörates nõuetekohast tähelepanu piirkondlikule ja territoriaalsele mõõtmele. Nad peaksid tagama võrdse
  või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise, tööotsijatele individuaalse toe ning võrdse
  kohtlemise
  ja võrdsed õigused
  tööhõive, sotsiaalkaitse, tervishoiu
  , lapsehoiuteenuste
  ja pikaajalise hoolduse, hariduse ning
  eluasemele,
  kaupadele ja teenustele juurdepääsu vallas, vaatamata soole, rassile või etnilisele päritolule
  , sotsiaalsele taustale
  , usule või veendumustele, puudele, vanusele või seksuaalsele sättumusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid edendama kõigile
  avatud
  kaasavat tööturgu, võttes tõhusaid meetmeid, millega võideldakse igasuguse diskrimineerimise vastu ja edendatakse tööturul võrdseid võimalusi kõikide, eelkõige alaesindatud rühmade jaoks, pöörates nõuetekohast tähelepanu piirkondlikule ja territoriaalsele mõõtmele. Nad peaksid tagama võrdse kohtlemise tööhõive, sotsiaalkaitse, tervishoiu ja pikaajalise hoolduse, hariduse ning kaupadele ja teenustele juurdepääsu vallas, vaatamata soole, rassile või etnilisele päritolule, usule või veendumustele, puudele, vanusele või seksuaalsele sättumusele.

Liikmesriigid peaksid edendama
  sotsiaalõigusi ja
  kõigile
  kättesaadavat
  kaasavat tööturgu, võttes tõhusaid meetmeid, millega võideldakse igasuguse diskrimineerimise
  ja stereotüüpide
  vastu ja edendatakse tööturul võrdseid võimalusi kõikide, eelkõige alaesindatud
  või ebasoodsas olukorras olevate
  rühmade jaoks, pöörates nõuetekohast tähelepanu piirkondlikule ja territoriaalsele mõõtmele. Nad peaksid tagama võrdse
  või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise, tööotsijatele individuaalse toe ning võrdse
  kohtlemise
  ja võrdsed õigused
  tööhõive, sotsiaalkaitse, tervishoiu
  , lapsehoiuteenuste
  ja pikaajalise hoolduse, hariduse ning
  eluasemele,
  kaupadele ja teenustele juurdepääsu vallas, vaatamata soole, rassile või etnilisele päritolule
  , sotsiaalsele taustale
  , usule või veendumustele, puudele, vanusele või seksuaalsele sättumusele.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 8 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid ajakohastama sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada piisav, tulemuslik, tõhus ja kestlik sotsiaalkaitse kõikide jaoks kõigis eluetappides, edendades sotsiaalset kaasatust ja sotsiaalset
  ülesliikuvust
  , stimuleerides tööturul osalemist, toetades sotsiaalseid investeeringuid,
  võideldes vaesusega ja
  tegeledes ebavõrdsuse probleemiga, sealhulgas maksu- ja toetussüsteemide ülesehituse kaudu ning hinnates poliitikate ümberjaotavat mõju.
  Kui täiendada üldisi lähenemisviise valikulistega, on sotsiaalkaitsesüsteemid tulemuslikumad
  .
  Sotsiaalkaitsesüsteemide nüüdisajastamise käigus tuleks parandada ka nende vastupidavust mitmetahulistele väljakutsetele
  . | Liikmesriigid peaksid ajakohastama sotsiaalkaitsesüsteeme
  ja investeerima neisse
  , et tagada piisav, tulemuslik, tõhus ja kestlik sotsiaalkaitse kõikide jaoks kõigis eluetappides, edendades sotsiaalset kaasatust ja
  ülespoole suunatud
  sotsiaalset
  lähenemist ja liikuvust
  ,
  toetades ja
  stimuleerides tööturul osalemist
  ja juurdepääsu kvaliteetsele tööhõivele
  , toetades sotsiaalseid investeeringuid,
  kaotades vaesuse, sealhulgas palgavaesuse, ning
  tegeledes ebavõrdsuse probleemiga, sealhulgas maksu- ja toetussüsteemide
  järkjärgulise
  ülesehituse kaudu ning hinnates poliitikate ümberjaotavat mõju.
  Üldiste lähenemisviiside täiendamine sihipäraste lähenemisviisidega suurendab sotsiaalkaitse tulemuslikkust
  .
  Liikmesriigid peaksid parandama oma sotsiaalkaitsesüsteemide vastupanuvõimet ja kestlikkust mitmetahuliste probleemide korral
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid ajakohastama sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada piisav, tulemuslik, tõhus ja kestlik sotsiaalkaitse kõikide jaoks kõigis eluetappides, edendades sotsiaalset kaasatust ja sotsiaalset
  ülesliikuvust
  , stimuleerides tööturul osalemist, toetades sotsiaalseid investeeringuid,
  võideldes vaesusega ja
  tegeledes ebavõrdsuse probleemiga, sealhulgas maksu- ja toetussüsteemide ülesehituse kaudu ning hinnates poliitikate ümberjaotavat mõju.
  Kui täiendada üldisi lähenemisviise valikulistega, on sotsiaalkaitsesüsteemid tulemuslikumad
  .
  Sotsiaalkaitsesüsteemide nüüdisajastamise käigus tuleks parandada ka nende vastupidavust mitmetahulistele väljakutsetele
  .

Liikmesriigid peaksid ajakohastama sotsiaalkaitsesüsteeme
  ja investeerima neisse
  , et tagada piisav, tulemuslik, tõhus ja kestlik sotsiaalkaitse kõikide jaoks kõigis eluetappides, edendades sotsiaalset kaasatust ja
  ülespoole suunatud
  sotsiaalset
  lähenemist ja liikuvust
  ,
  toetades ja
  stimuleerides tööturul osalemist
  ja juurdepääsu kvaliteetsele tööhõivele
  , toetades sotsiaalseid investeeringuid,
  kaotades vaesuse, sealhulgas palgavaesuse, ning
  tegeledes ebavõrdsuse probleemiga, sealhulgas maksu- ja toetussüsteemide
  järkjärgulise
  ülesehituse kaudu ning hinnates poliitikate ümberjaotavat mõju.
  Üldiste lähenemisviiside täiendamine sihipäraste lähenemisviisidega suurendab sotsiaalkaitse tulemuslikkust
  .
  Liikmesriigid peaksid parandama oma sotsiaalkaitsesüsteemide vastupanuvõimet ja kestlikkust mitmetahuliste probleemide korral
  .

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 8 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid arendama ja lõimima aktiivse kaasamise kolme valdkonda: piisav sissetulekutoetus, kaasavad tööturud ning juurdepääs kvaliteetsetele
  tugiteenustele
  , mis vastavad individuaalsetele vajadustele. Sotsiaalkaitsesüsteemidega tuleks tagada kõigile piisavate vahenditeta isikutele
  piisav miinimumsissetulekutoetus
  ning edendada sotsiaalset kaasamist, innustades inimesi aktiivselt osalema tööturul ja ühiskonnas, tehes seda muu hulgas
  eesmärgipäraste
  sotsiaalteenuste pakkumise kaudu. | Liikmesriigid peaksid arendama ja lõimima aktiivse kaasamise kolme valdkonda: piisav sissetulekutoetus, kaasavad tööturud ning juurdepääs kvaliteetsetele
  teenustele
  , mis vastavad individuaalsetele vajadustele. Sotsiaalkaitsesüsteemidega tuleks tagada kõigile piisavate vahenditeta isikutele
  kättesaadavad piisavad miinimumsissetuleku

   (1a)

  toetused, et tagada inimväärne elu
  ning edendada sotsiaalset kaasamist,
  toetades ja
  innustades inimesi aktiivselt osalema tööturul ja ühiskonnas
  ning sinna naasma
  , tehes seda muu hulgas
  kaupade ja
  sotsiaalteenuste
  eesmärgipärase
  pakkumise
  ja kättesaadavuse
  kaudu.
  Sotsiaalkaitsesüsteemide kättesaadavust tuleks jälgida ja hinnata õigustepõhise käsituse alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid arendama ja lõimima aktiivse kaasamise kolme valdkonda: piisav sissetulekutoetus, kaasavad tööturud ning juurdepääs kvaliteetsetele
  tugiteenustele
  , mis vastavad individuaalsetele vajadustele. Sotsiaalkaitsesüsteemidega tuleks tagada kõigile piisavate vahenditeta isikutele
  piisav miinimumsissetulekutoetus
  ning edendada sotsiaalset kaasamist, innustades inimesi aktiivselt osalema tööturul ja ühiskonnas, tehes seda muu hulgas
  eesmärgipäraste
  sotsiaalteenuste pakkumise kaudu.

Liikmesriigid peaksid arendama ja lõimima aktiivse kaasamise kolme valdkonda: piisav sissetulekutoetus, kaasavad tööturud ning juurdepääs kvaliteetsetele
  teenustele
  , mis vastavad individuaalsetele vajadustele. Sotsiaalkaitsesüsteemidega tuleks tagada kõigile piisavate vahenditeta isikutele
  kättesaadavad piisavad miinimumsissetuleku

   (1a)

  toetused, et tagada inimväärne elu
  ning edendada sotsiaalset kaasamist,
  toetades ja
  innustades inimesi aktiivselt osalema tööturul ja ühiskonnas
  ning sinna naasma
  , tehes seda muu hulgas
  kaupade ja
  sotsiaalteenuste
  eesmärgipärase
  pakkumise
  ja kättesaadavuse
  kaudu.
  Sotsiaalkaitsesüsteemide kättesaadavust tuleks jälgida ja hinnata õigustepõhise käsituse alusel.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 8 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Et tagada võrdsed võimalused
  ,
  on oluline juurdepääs sellistele taskukohastele
  ,
  kättesaadavatele
  ja
  kvaliteetsetele teenustele nagu alusharidus
  ja
  lapsehoid, koolipäevajärgne lapsehoid
  ,
  haridus-
  ,
  koolitus-
  ,
  eluaseme-
  ja
  tervishoiuteenused ning pikaajaline hooldus
  .
  Suurt
  tähelepanu tuleks pöörata vaesuse ja
  sotsiaalse tõrjutuse
  vastu
  võitlemisele
  ,
  sealhulgas palgavaesuse kõrvaldamisele vaesuse vähendamist käsitleva
  ELi 2030. aasta peamise
  eesmärgi raames. Laste
  vaesuse
  kõrvaldamiseks tuleks võtta terviklikke ja integreeritud meetmeid
  ,
  eelkõige Euroopa lastegarantii täieliku rakendamise
  raames. | Võttes arvesse vaesuse jätkuvat murettekitavat taset
  ,
  COVID-19 kriisi mõju, Venemaa sissetungi Ukrainasse
  ,
  elukalliduse tõusu
  ja
  kliimamuutuste kiirenemist, on vaesuse
  ja
  sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks vaja rohkem pingutada
  ,
  tehes seda palgavaesust
  ,
  energiaostuvõimetust ja liikuvusvaesust
  ,
  toiduostuvõimetust
  ja
  kodutust käsitleva horisontaalse strateegia kaudu
  .
  Erilist
  tähelepanu tuleks
  sellega seoses
  pöörata
  lastele, eakatele, üksikvanematele, eelkõige üksikemadele, etnilistele vähemustele, rändajatele ja puuetega inimestele. Laste
  vaesuse
  kõrvaldamiseks tuleks võtta terviklikke
  ja
  integreeritud meetmeid, eelkõige rakendades täielikult Euroopa lastegarantii ja suurendades sihtotstarbelist eelarvet vähemalt 20 miljardi euroni kooskõlas Euroopa Parlamendi 19. mai 2022. aasta resolutsiooniga Venemaa Ukraina-vastase sõja sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede kohta ELi jaoks ning ELi reageerimissuutlikkuse suurendamise kohta. Liikmesriigid peaksid esitama oma Euroopa lastegarantii riiklikud tegevuskavad, et võidelda laste vaesuse vastu ja edendada võrdseid võimalusi, tagades abivajavatele lastele tegeliku ja tasuta juurdepääsu tervishoiule, haridusele ja koolipõhisele tegevusele, alusharidusele ja lapsehoiule, samuti tegeliku juurdepääsu korralikule eluasemele ja tervislikule toitumisele kooskõlas ELi 2030. aasta peamise eesmärgiga vähendada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arvu vähemalt 15 miljoni võrra, sealhulgas vähemalt 5 miljoni lapse võrra. Kõik liikmesriigid peaksid kulutama rohkem kui 5 % ESF+ raames eraldatud vahenditest laste vaesuse vastu võitlemisele ja laste heaolu edendamisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Et tagada võrdsed võimalused
  ,
  on oluline juurdepääs sellistele taskukohastele
  ,
  kättesaadavatele
  ja
  kvaliteetsetele teenustele nagu alusharidus
  ja
  lapsehoid, koolipäevajärgne lapsehoid
  ,
  haridus-
  ,
  koolitus-
  ,
  eluaseme-
  ja
  tervishoiuteenused ning pikaajaline hooldus
  .
  Suurt
  tähelepanu tuleks pöörata vaesuse ja
  sotsiaalse tõrjutuse
  vastu
  võitlemisele
  ,
  sealhulgas palgavaesuse kõrvaldamisele vaesuse vähendamist käsitleva
  ELi 2030. aasta peamise
  eesmärgi raames. Laste
  vaesuse
  kõrvaldamiseks tuleks võtta terviklikke ja integreeritud meetmeid
  ,
  eelkõige Euroopa lastegarantii täieliku rakendamise
  raames.

Võttes arvesse vaesuse jätkuvat murettekitavat taset
  ,
  COVID-19 kriisi mõju, Venemaa sissetungi Ukrainasse
  ,
  elukalliduse tõusu
  ja
  kliimamuutuste kiirenemist, on vaesuse
  ja
  sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks vaja rohkem pingutada
  ,
  tehes seda palgavaesust
  ,
  energiaostuvõimetust ja liikuvusvaesust
  ,
  toiduostuvõimetust
  ja
  kodutust käsitleva horisontaalse strateegia kaudu
  .
  Erilist
  tähelepanu tuleks
  sellega seoses
  pöörata
  lastele, eakatele, üksikvanematele, eelkõige üksikemadele, etnilistele vähemustele, rändajatele ja puuetega inimestele. Laste
  vaesuse
  kõrvaldamiseks tuleks võtta terviklikke
  ja
  integreeritud meetmeid, eelkõige rakendades täielikult Euroopa lastegarantii ja suurendades sihtotstarbelist eelarvet vähemalt 20 miljardi euroni kooskõlas Euroopa Parlamendi 19. mai 2022. aasta resolutsiooniga Venemaa Ukraina-vastase sõja sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede kohta ELi jaoks ning ELi reageerimissuutlikkuse suurendamise kohta. Liikmesriigid peaksid esitama oma Euroopa lastegarantii riiklikud tegevuskavad, et võidelda laste vaesuse vastu ja edendada võrdseid võimalusi, tagades abivajavatele lastele tegeliku ja tasuta juurdepääsu tervishoiule, haridusele ja koolipõhisele tegevusele, alusharidusele ja lapsehoiule, samuti tegeliku juurdepääsu korralikule eluasemele ja tervislikule toitumisele kooskõlas ELi 2030. aasta peamise eesmärgiga vähendada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arvu vähemalt 15 miljoni võrra, sealhulgas vähemalt 5 miljoni lapse võrra. Kõik liikmesriigid peaksid kulutama rohkem kui 5 % ESF+ raames eraldatud vahenditest laste vaesuse vastu võitlemisele ja laste heaolu edendamisele.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 8 – lõik 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid tagama, et kõigil, ka lastel, oleks juurdepääs esmavajalikele teenustele. Hädasolijatele või haavatavas olukorras isikutele peaksid liikmesriigid tagama juurdepääsu
  piisavale
  sotsiaaleluasemele või eluasemetoetusele. Liikmesriigid peaksid tagama õiglase ülemineku puhtale energiale ja
  võtma sihipäraseid ajutisi sissetulekutoetuste meetmeid, et tegeleda
  energiaostuvõimetuse probleemiga, mis on
  osaliselt ka Ukraina sõjast tingitud
  energia hinnatõusu tagajärjel üha levinum vaesuse vorm. Tuleks rakendada ka kaasavat eluasemete renoveerimise poliitikat. Nende teenuste puhul tuleks võtta arvesse puudega inimeste erivajadusi, sealhulgas juurdepääsetavust.
  Eraldi
  tuleks
  võidelda kodutusega
  .
  Liikmesriigid
  peaksid tagama
  õigeaegse
  juurdepääsu
  taskukohastele ja kvaliteetsetele
  ennetavatele ja
  aktiivravi- ning pikaajalise hoolduse teenustele
  ,
  tagades samal ajal nende teenuste kestlikkuse pikas perspektiivis
  . | Liikmesriigid peaksid tagama, et kõigil, ka lastel, oleks juurdepääs
  kvaliteetsetele
  esmavajalikele teenustele. Hädasolijatele või haavatavas
  või ebasoodsas
  olukorras
  olevatele
  isikutele peaksid liikmesriigid tagama juurdepääsu
  inimväärsele
  sotsiaaleluasemele või eluasemetoetusele
  , tegelema sunniviisiliste väljatõstmiste ja nende tagajärgedega, investeerima piiratud liikumisvõimega isikutele juurdepääsetavasse eluasemesse ning võtma meetmeid, et tagada õiglane ja kaasav üleminek seoses olemasolevate eluasemete energiatõhususe parandamisega
  . Liikmesriigid peaksid tagama õiglase ülemineku puhtale energiale ja
  tegelema
  energiaostuvõimetuse probleemiga, mis on energia hinnatõusu tagajärjel üha levinum vaesuse vorm.
  Selleks peaksid nad vajaduse korral võtma sihipäraseid ajutisi sissetulekutoetuste meetmeid ja tegema struktuuriinvesteeringuid.
  Tuleks rakendada ka kaasavat eluasemete renoveerimise poliitikat
  , tagada juurdepääsetav, taskukohane ja tervislik eluase, et vältida üürnike elamiskulude ebaproportsionaalset tõusu
  . Nende teenuste puhul tuleks võtta arvesse puudega inimeste erivajadusi, sealhulgas juurdepääsetavust.
  Kodutus
  tuleks
  kaotada 2030
  . 
  aastaks kooskõlas Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta resolutsiooniga kodutuse määra vähendamise kohta ELis, võttes aluseks eluaseme esikohale seadmise lähenemisviisi. COVID-19 kriis näitab, et vaja on rohkem avaliku sektori investeeringuid, et tagada hea väljaõppega meditsiini- ja hooldustöötajate piisav arv ja tervishoiuteenuste kättesaadavus kõigile, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele. Seepärast
  peaksid
  liikmesriigid
  tagama
  tegeliku ja võrdse
  juurdepääsu
  avaliku sektori tervishoiusüsteemis pakutavatele kestlikele
  ennetavatele ja
  aktiivraviteenustele, eelkõige vaimse tervise valdkonnas
  ,
  ning kõrge kvaliteediga pikaajalise hoolduse teenustele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid tagama, et kõigil, ka lastel, oleks juurdepääs esmavajalikele teenustele. Hädasolijatele või haavatavas olukorras isikutele peaksid liikmesriigid tagama juurdepääsu
  piisavale
  sotsiaaleluasemele või eluasemetoetusele. Liikmesriigid peaksid tagama õiglase ülemineku puhtale energiale ja
  võtma sihipäraseid ajutisi sissetulekutoetuste meetmeid, et tegeleda
  energiaostuvõimetuse probleemiga, mis on
  osaliselt ka Ukraina sõjast tingitud
  energia hinnatõusu tagajärjel üha levinum vaesuse vorm. Tuleks rakendada ka kaasavat eluasemete renoveerimise poliitikat. Nende teenuste puhul tuleks võtta arvesse puudega inimeste erivajadusi, sealhulgas juurdepääsetavust.
  Eraldi
  tuleks
  võidelda kodutusega
  .
  Liikmesriigid
  peaksid tagama
  õigeaegse
  juurdepääsu
  taskukohastele ja kvaliteetsetele
  ennetavatele ja
  aktiivravi- ning pikaajalise hoolduse teenustele
  ,
  tagades samal ajal nende teenuste kestlikkuse pikas perspektiivis
  .

Liikmesriigid peaksid tagama, et kõigil, ka lastel, oleks juurdepääs
  kvaliteetsetele
  esmavajalikele teenustele. Hädasolijatele või haavatavas
  või ebasoodsas
  olukorras
  olevatele
  isikutele peaksid liikmesriigid tagama juurdepääsu
  inimväärsele
  sotsiaaleluasemele või eluasemetoetusele
  , tegelema sunniviisiliste väljatõstmiste ja nende tagajärgedega, investeerima piiratud liikumisvõimega isikutele juurdepääsetavasse eluasemesse ning võtma meetmeid, et tagada õiglane ja kaasav üleminek seoses olemasolevate eluasemete energiatõhususe parandamisega
  . Liikmesriigid peaksid tagama õiglase ülemineku puhtale energiale ja
  tegelema
  energiaostuvõimetuse probleemiga, mis on energia hinnatõusu tagajärjel üha levinum vaesuse vorm.
  Selleks peaksid nad vajaduse korral võtma sihipäraseid ajutisi sissetulekutoetuste meetmeid ja tegema struktuuriinvesteeringuid.
  Tuleks rakendada ka kaasavat eluasemete renoveerimise poliitikat
  , tagada juurdepääsetav, taskukohane ja tervislik eluase, et vältida üürnike elamiskulude ebaproportsionaalset tõusu
  . Nende teenuste puhul tuleks võtta arvesse puudega inimeste erivajadusi, sealhulgas juurdepääsetavust.
  Kodutus
  tuleks
  kaotada 2030
  . 
  aastaks kooskõlas Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta resolutsiooniga kodutuse määra vähendamise kohta ELis, võttes aluseks eluaseme esikohale seadmise lähenemisviisi. COVID-19 kriis näitab, et vaja on rohkem avaliku sektori investeeringuid, et tagada hea väljaõppega meditsiini- ja hooldustöötajate piisav arv ja tervishoiuteenuste kättesaadavus kõigile, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele. Seepärast
  peaksid
  liikmesriigid
  tagama
  tegeliku ja võrdse
  juurdepääsu
  avaliku sektori tervishoiusüsteemis pakutavatele kestlikele
  ennetavatele ja
  aktiivraviteenustele, eelkõige vaimse tervise valdkonnas
  ,
  ning kõrge kvaliteediga pikaajalise hoolduse teenustele
  .

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 8 – lõik 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kooskõlas ajutist kaitset käsitleva direktiivi (43) aktiveerimisega peaksid liikmesriigid pakkuma Ukrainast pärit pagulastele
  piisavat kaitset
  ,
  sealhulgas
  elamisõigust, tööturule juurdepääsu ja sellega integreerumist, juurdepääsu haridusele, koolitusele ja eluasemele, samuti sotsiaalkindlustussüsteemidele, arstiabile, sotsiaalhoolekandele või muule abile ja elatusvahenditele. Kooskõlas Euroopa lastegarantiiga tuleks lastele pakkuda alusharidus- ja lapsehoiuteenuseid ning muid esmatähtsaid teenuseid. Saatjata laste ja teismeliste puhul peaksid liikmesriigid tagama seadusliku eestkosteõiguse rakendamise. | Kooskõlas ajutist kaitset käsitleva direktiivi (43) aktiveerimisega peaksid liikmesriigid pakkuma
  piisavat kaitset
  Ukrainast pärit pagulastele
  , sealhulgas romadele ja kolmandate riikide kodanikele
  ,
  kes elavad ametlikult Ukrainas ja põgenevad Venemaa Ukrainasse sissetungi tõttu Euroopasse. Sellega seoses tuleks pakkuda
  elamisõigust, tööturule juurdepääsu ja sellega integreerumist
  , keeleabi
  , juurdepääsu haridusele, koolitusele ja eluasemele, samuti sotsiaalkindlustussüsteemidele, arstiabile
  ja psühhosotsiaalsele toele
  , sotsiaalhoolekandele või muule abile ja elatusvahenditele. Kooskõlas Euroopa lastegarantiiga tuleks lastele pakkuda
  tasuta kvaliteetseid
  alusharidus- ja lapsehoiuteenuseid ning muid esmatähtsaid teenuseid
  võrdsetel alustel oma eakaaslastega vastuvõtvas liikmesriigis
  . Saatjata laste ja teismeliste puhul peaksid liikmesriigid tagama seadusliku eestkosteõiguse rakendamise.
  Liikmesriigid peaksid kaaluma ajutise kaitse direktiiviga pakutava kaitse laiendamist kõigile pagulastele ja tegelema tööandjate probleemiga, mis on seotud ainult ajutise staatusega isikute töölevõtmisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kooskõlas ajutist kaitset käsitleva direktiivi (43) aktiveerimisega peaksid liikmesriigid pakkuma Ukrainast pärit pagulastele
  piisavat kaitset
  ,
  sealhulgas
  elamisõigust, tööturule juurdepääsu ja sellega integreerumist, juurdepääsu haridusele, koolitusele ja eluasemele, samuti sotsiaalkindlustussüsteemidele, arstiabile, sotsiaalhoolekandele või muule abile ja elatusvahenditele. Kooskõlas Euroopa lastegarantiiga tuleks lastele pakkuda alusharidus- ja lapsehoiuteenuseid ning muid esmatähtsaid teenuseid. Saatjata laste ja teismeliste puhul peaksid liikmesriigid tagama seadusliku eestkosteõiguse rakendamise.

Kooskõlas ajutist kaitset käsitleva direktiivi (43) aktiveerimisega peaksid liikmesriigid pakkuma
  piisavat kaitset
  Ukrainast pärit pagulastele
  , sealhulgas romadele ja kolmandate riikide kodanikele
  ,
  kes elavad ametlikult Ukrainas ja põgenevad Venemaa Ukrainasse sissetungi tõttu Euroopasse. Sellega seoses tuleks pakkuda
  elamisõigust, tööturule juurdepääsu ja sellega integreerumist
  , keeleabi
  , juurdepääsu haridusele, koolitusele ja eluasemele, samuti sotsiaalkindlustussüsteemidele, arstiabile
  ja psühhosotsiaalsele toele
  , sotsiaalhoolekandele või muule abile ja elatusvahenditele. Kooskõlas Euroopa lastegarantiiga tuleks lastele pakkuda
  tasuta kvaliteetseid
  alusharidus- ja lapsehoiuteenuseid ning muid esmatähtsaid teenuseid
  võrdsetel alustel oma eakaaslastega vastuvõtvas liikmesriigis
  . Saatjata laste ja teismeliste puhul peaksid liikmesriigid tagama seadusliku eestkosteõiguse rakendamise.
  Liikmesriigid peaksid kaaluma ajutise kaitse direktiiviga pakutava kaitse laiendamist kõigile pagulastele ja tegelema tööandjate probleemiga, mis on seotud ainult ajutise staatusega isikute töölevõtmisega.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 8 – lõik 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Pikenevat eluiga ja demograafilisi muutusi arvestades peaksid liikmesriigid tagama töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele pensionisüsteemide piisavuse ja kestlikkuse, pakkudes
  naistele ja meestele
  võrdseid võimalusi omandada ja koguda
  pensioniõigusi, sealhulgas täiendavate pensioniskeemide
  kaudu, et tagada
  vanaduspõlves piisav sissetulek
  .
  Pensionireforme tuleks toetada poliitikaga
  ,
  mille eesmärk on vähendada soolist pensionilõhet
  , ja
  meetmetega
  ,
  millega pikendatakse tööelu
  ,
  näiteks tõstes tegelikku pensioniiga
  ,
  lihtsustades nii vanemaealiste osalemist tööturul
  .
  Pensionireformid
  peaksid
  olema kooskõlas aktiivsena vananemise strateegiatega
  . Liikmesriigid peaksid alustama sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmadega konstruktiivset dialoogi ning võimaldama
  etapiviisiliste
  reformide tegemist. | Pikenevat eluiga ja demograafilisi muutusi arvestades peaksid liikmesriigid tagama töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele pensionisüsteemide piisavuse ja kestlikkuse, pakkudes
  inimestele
  võrdseid võimalusi omandada ja koguda
  riiklikus või tööandjapensioni skeemis või nende kombineerimise
  kaudu
  ning täiendavates pensioniskeemides pensioniõigusi
  , et tagada
  inimväärne pension, mis on vaesuspiirist kõrgemal
  .
  Pensionireformid peaksid põhinema aktiivsel vananemisel
  ,
  optimeerides igas vanuses töötajate võimalusi töötada kuni seadusjärgse pensionieani kvaliteetsetes
  ,
  tootlikes
  ja
  tervislikes tingimustes. Samal ajal peaks töötajatel
  ,
  kes soovivad jääda pärast pensioniikka jõudmist aktiivseks
  ,
  olema võimalus seda teha. Tööjõu demograafia
  ,
  töötervishoiu ja -ohutuse, hariduse ja koolituse, oskuste ja pädevuste juhtimise, tervisliku ja produktiivse tööelu korralduse ning põlvkondadevahelise lähenemise valdkonnas tuleks kindlaks määrata konkreetsed meetmed
  .
  Liikmesriigid
  peaksid
  soodustama noorte tööhõivet ja pensionieelset üleminekut ning teadmiste ja kogemuste edasiandmist ühelt põlvkonnalt teisele
  . Liikmesriigid peaksid alustama sotsiaalpartnerite
  , kodanikuühiskonna organisatsioonide
  ja muude asjaomaste sidusrühmadega konstruktiivset dialoogi ning võimaldama reformide tegemist
  etapiviisiliselt ning muutust eakate töötajate ja nende tööalase konkurentsivõimega seotud käsituses. Lisaks peaksid liikmesriigid koostama tervena vananemise kavad, mis hõlmavad juurdepääsu tervishoiu- ja hooldusteenustele ning tervise edendamise ja ennetamise strateegiaid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Pikenevat eluiga ja demograafilisi muutusi arvestades peaksid liikmesriigid tagama töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele pensionisüsteemide piisavuse ja kestlikkuse, pakkudes
  naistele ja meestele
  võrdseid võimalusi omandada ja koguda
  pensioniõigusi, sealhulgas täiendavate pensioniskeemide
  kaudu, et tagada
  vanaduspõlves piisav sissetulek
  .
  Pensionireforme tuleks toetada poliitikaga
  ,
  mille eesmärk on vähendada soolist pensionilõhet
  , ja
  meetmetega
  ,
  millega pikendatakse tööelu
  ,
  näiteks tõstes tegelikku pensioniiga
  ,
  lihtsustades nii vanemaealiste osalemist tööturul
  .
  Pensionireformid
  peaksid
  olema kooskõlas aktiivsena vananemise strateegiatega
  . Liikmesriigid peaksid alustama sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmadega konstruktiivset dialoogi ning võimaldama
  etapiviisiliste
  reformide tegemist.

Pikenevat eluiga ja demograafilisi muutusi arvestades peaksid liikmesriigid tagama töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele pensionisüsteemide piisavuse ja kestlikkuse, pakkudes
  inimestele
  võrdseid võimalusi omandada ja koguda
  riiklikus või tööandjapensioni skeemis või nende kombineerimise
  kaudu
  ning täiendavates pensioniskeemides pensioniõigusi
  , et tagada
  inimväärne pension, mis on vaesuspiirist kõrgemal
  .
  Pensionireformid peaksid põhinema aktiivsel vananemisel
  ,
  optimeerides igas vanuses töötajate võimalusi töötada kuni seadusjärgse pensionieani kvaliteetsetes
  ,
  tootlikes
  ja
  tervislikes tingimustes. Samal ajal peaks töötajatel
  ,
  kes soovivad jääda pärast pensioniikka jõudmist aktiivseks
  ,
  olema võimalus seda teha. Tööjõu demograafia
  ,
  töötervishoiu ja -ohutuse, hariduse ja koolituse, oskuste ja pädevuste juhtimise, tervisliku ja produktiivse tööelu korralduse ning põlvkondadevahelise lähenemise valdkonnas tuleks kindlaks määrata konkreetsed meetmed
  .
  Liikmesriigid
  peaksid
  soodustama noorte tööhõivet ja pensionieelset üleminekut ning teadmiste ja kogemuste edasiandmist ühelt põlvkonnalt teisele
  . Liikmesriigid peaksid alustama sotsiaalpartnerite
  , kodanikuühiskonna organisatsioonide
  ja muude asjaomaste sidusrühmadega konstruktiivset dialoogi ning võimaldama reformide tegemist
  etapiviisiliselt ning muutust eakate töötajate ja nende tööalase konkurentsivõimega seotud käsituses. Lisaks peaksid liikmesriigid koostama tervena vananemise kavad, mis hõlmavad juurdepääsu tervishoiu- ja hooldusteenustele ning tervise edendamise ja ennetamise strateegiaid.

---

(5)  Nõukogu 14. juuli 2015. aasta soovitus (EL) 2015/1184 liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (ELT L 192, 18.7.2015, lk 27).

(5)  Nõukogu 14. juuli 2015. aasta soovitus (EL) 2015/1184 liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (ELT L 192, 18.7.2015, lk 27).

(6)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 0012–0023).

(7)  Nõukogu 10. märtsi 2014. aasta soovitus praktika kvaliteediraamistiku kohta (ELT C 88, 27.3.2014, lk 1).

(8)  Nõukogu 15. veebruari 2016. aasta soovitus, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule (ELT C 67, 20.2.2016, lk 1).

(9)  Nõukogu 19. detsembri 2016. aasta soovitus „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ (ELT C 484, 24.12.2016, lk 1).

(10)  Nõukogu 15. märtsi 2018. aasta soovitus kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta (ELT C 153, 2.5.2018, lk 1).

(11)  Nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (ELT C 189, 4.6.2018, lk 1).

(12)  Nõukogu 22. mai 2019. aasta soovitus kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta (ELT C 189, 5.6.2019, lk 4).

(13)  Nõukogu 8. novembri 2019. aasta soovitus, milles käsitletakse töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu sotsiaalkaitsele (ELT C 387, 15.11.2019, lk 1).

(14)  Nõukogu 30. oktoobri 2020. aasta soovitus, mis käsitleb algatust „Töösild – noorte tööhõive tugevdamine“ ja millega asendatakse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta (ELT C 372, 4.11.2020, lk 1).

(15)  Nõukogu 24. novembri 2020. aasta soovitus jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutsehariduse kohta (ELT C 417, 2.12.2020, lk 1).

(16)  Nõukogu 29. novembri 2021. aasta soovitus, milles käsitletakse põimõpet kvaliteetse ja kaasava põhi- ja keskhariduse tagamiseks (ELT C 66, 26.2.2021, lk 1–21).

(17)  Komisjoni 4. märtsi 2021. aasta soovitus (EL) 2021/402 toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete (EASE) kohta pärast COVID-19 kriisi, (ELT L 80, 8.3.2021, lk 1).

(18)  Nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitus (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii (ELT L 223, 22.6.2021, lk 14).

(19)  Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030) (2021/C66/01) (ELT C 66, 26.2.2021, lk 1–21)

(20)  Komisjoni 9. detsembri 2021. aasta teatis (COM)2021/778 „Inimeste hüvanguks toimiva majanduse kujundamine: sotsiaalmajanduse tegevuskava“.

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2021. aasta otsus (EL) 2021/2316 Euroopa noorteaasta (2022) kohta (ELT L 462, 28.12.2021, lk 1–9).

(22)  
  COM(2020)0682.

(23)  COM(2021)0801.

(24)  COM(2021)0770.

(25)  COM(2021)0773.

(26)  COM(2021)0093.

(27)  COM(2021)0762

(28)  COM(2022)0011.

(6)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

(7)  Nõukogu 10. märtsi 2014. aasta soovitus praktika kvaliteediraamistiku kohta (ELT C 88, 27.3.2014, lk 1).

(7a)  
  Nõukogu 14. juuli 2015. aasta soovitus (EL) 2015/1184 liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (ELT L 192, 18.7.2015, lk 27).

(8)  Nõukogu 15. veebruari 2016. aasta soovitus, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule (ELT C 67, 20.2.2016, lk 1).

(9)  Nõukogu 19. detsembri 2016. aasta soovitus „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ (ELT C 484, 24.12.2016, lk 1).

(10)  Nõukogu 15. märtsi 2018. aasta soovitus kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta (ELT C 153, 2.5.2018, lk 1).

(11)  Nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (ELT C 189, 4.6.2018, lk 1).

(12)  Nõukogu 22. mai 2019. aasta soovitus kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta (ELT C 189, 5.6.2019, lk 4).

(13)  Nõukogu 8. novembri 2019. aasta soovitus, milles käsitletakse töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu sotsiaalkaitsele (ELT C 387, 15.11.2019, lk 1).

(14)  Nõukogu 30. oktoobri 2020. aasta soovitus, mis käsitleb algatust „Töösild – noorte tööhõive tugevdamine“ ja millega asendatakse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta (ELT C 372, 4.11.2020, lk 1).

(15)  Nõukogu 24. novembri 2020. aasta soovitus jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutsehariduse kohta (ELT C 417, 2.12.2020, lk 1).

(16)  Nõukogu 29. novembri 2021. aasta soovitus, milles käsitletakse põimõpet kvaliteetse ja kaasava põhi- ja keskhariduse tagamiseks (ELT C 66, 26.2.2021, lk 1).

(17)  Komisjoni 4. märtsi 2021. aasta soovitus (EL) 2021/402 toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete (EASE) kohta pärast COVID-19 kriisi, (ELT L 80, 8.3.2021, lk 1).

(18)  Nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitus (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii (ELT L 223, 22.6.2021, lk 14).

(19)  Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030) (2021/C66/01) (ELT C 66, 26.2.2021, lk 1)

(20)  Komisjoni 9. detsembri 2021. aasta teatis (COM)2021/778 „Inimeste hüvanguks toimiva majanduse kujundamine: sotsiaalmajanduse tegevuskava“.

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2021. aasta otsus (EL) 2021/2316 Euroopa noorteaasta (2022) kohta (ELT L 462, 28.12.2021, lk 1).

(22)  
  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

(23)  COM(2021)0801.

(24)  COM(2021)0770.

(25)  COM(2021)0773.

(26)  COM(2021)0093.

(26a)  
  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

(27)  COM(2021)0762.

(27a)  
  COM(2021)0568.

(28)  COM(2022)0011.

(29)  
  Institutsioonide ühine teadaanne Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (ELT C 428, 13.12.2017, lk 10).

(1a)  
  Nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitus (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii (ELT L 223, 22.6.2021, lk 14).

(30)  
  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse.

(31)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel.

(31)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (ELT L 212, 7.8.2001, lk 12).

(32)  Nõukogu 8. novembri 2019. aasta soovitus, milles käsitletakse töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu sotsiaalkaitsele (2019/C 387/01).

(32)  Nõukogu 8. novembri 2019. aasta soovitus, milles käsitletakse töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu sotsiaalkaitsele 2019/C 387/01 (ELT C 387, 15.11.2019, lk 1).

(32a)  
  Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16).

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2221, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses lisavahendite ja rakenduskorraga, et toetada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil (REACT-EU) (ELT L 437, 28.12.2020, lk 30).

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. aprilli 2022. aasta määrus (EL) 2022/562, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 223/2014 seoses ühtekuuluvusmeetmetega pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE).

(35)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

(36)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. aprilli 2022. aasta määrus (EL) 2022/613, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 223/2014 seoses REACT-EU vahenditest tehtavate eelmaksete suurendamise ja ühikuhinna kehtestamisega.

(37)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

(38)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1058, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi (ELT L 231, 30.6.2021, lk 60).

(39)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

(40)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1056, millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond (ELT L 231, 30.6.2021, lk 1).

(41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017 (ELT L 107, 26.3.2021, lk 30).

(42)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013 (ELT L 153, 3.5.2021, lk 48).

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2221, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses lisavahendite ja rakenduskorraga, et toetada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil (REACT-EU) (ELT L 437, 28.12.2020, lk 30).

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. aprilli 2022. aasta määrus (EL) 2022/562, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 223/2014 seoses ühtekuuluvusmeetmetega pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE) (ELT L 109, 8.4.2022, lk 1).

(35)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

(36)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. aprilli 2022. aasta määrus (EL) 2022/613, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 223/2014 seoses REACT-EU vahenditest tehtavate eelmaksete suurendamise ja ühikuhinna kehtestamisega (ELT L 115, 13.4.2022, lk 38).

(37)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

(38)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1058, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi (ELT L 231, 30.6.2021, lk 60).

(39)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

(40)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1056, millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond (ELT L 231, 30.6.2021, lk 1).

(41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017 (ELT L 107, 26.3.2021, lk 30).

(42)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013 (ELT L 153, 3.5.2021, lk 48).

(1a)  
  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata

(1a)  
  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

(1a)  
  Komisjoni 28. septembri 2022. aasta ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus aktiivse kaasamise tagamiseks piisava miinimumsissetuleku kohta https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&furtherNews=yes&newsId=10417.

(43)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel.

(43)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (ELT L 212, 7.8.2001, lk 12).

---

Kolmapäev, 19. oktoober 2022

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/107 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/107

---

P9_TA(2022)0365

2022. aasta üldeelarve paranduseelarve projekt nr 4/2022: tulude ajakohastamine (omavahendid) ja muud tehnilised kohandused

Euroopa Parlamendi 19. oktoobri 2022. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2022 kohta: tulude ajakohastamine (omavahendid) ja muud tehnilised kohandused (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD))

(2023/C 149/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (1), eriti selle artiklit 44, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (1), eriti selle artiklit 44,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 24. novembril 2021. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 24. novembril 2021. aastal (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (3) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (3) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“),

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (4) (edaspidi „institutsioonidevaheline kokkulepe“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (4) (edaspidi „institutsioonidevaheline kokkulepe“),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (5),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 4/2022, mille komisjon võttis vastu 1. juulil 2022. aastal (COM(2022)0350), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 4/2022, mille komisjon võttis vastu 1. juulil 2022. aastal (COM(2022)0350),

| — | võttes arvesse 20. septembril 2022. aastal vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 4/2022 kohta (12623/2022 – C9-0317/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. septembril 2022. aastal vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 4/2022 kohta (12623/2022 – C9-0317/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 94 ja 96, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 94 ja 96,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0240/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0240/2022),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projekti nr 4/2022 peamine eesmärk on ajakohastada eelarve tulude poolt, et võtta arvesse viimaseid muutusi, nimelt omavahendite nõuandekomitees 23. mail 2022 kokku lepitud 2022. aasta eelarve ajakohastatud omavahendite prognoose, ning ajakohastada muid tulusid, nagu Ühendkuningriigi osamaksed, trahvid ja muu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 4/2022 peamine eesmärk on ajakohastada eelarve tulude poolt, et võtta arvesse viimaseid muutusi, nimelt omavahendite nõuandekomitees 23. mail 2022 kokku lepitud 2022. aasta eelarve ajakohastatud omavahendite prognoose, ning ajakohastada muid tulusid, nagu Ühendkuningriigi osamaksed, trahvid ja muu;

| B. | arvestades, et paranduseelarve projekt nr 4/2022 sisaldab ka kahte kuludega seotud konkreetset kohandust, mis vastavad eelarve liigenduse kohandamisele pärast komisjoni 18. mai 2022. aasta ettepanekut REPowerEU kohta (6) ning Eurojusti volituste laiendamisele sõjakuritegude kohta tõendite kogumisel ja säilitamisel (7); arvestades, et täiendavaid kulukohustuste ja maksete assigneeringuid ei taotleta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve projekt nr 4/2022 sisaldab ka kahte kuludega seotud konkreetset kohandust, mis vastavad eelarve liigenduse kohandamisele pärast komisjoni 18. mai 2022. aasta ettepanekut REPowerEU kohta (6) ning Eurojusti volituste laiendamisele sõjakuritegude kohta tõendite kogumisel ja säilitamisel (7); arvestades, et täiendavaid kulukohustuste ja maksete assigneeringuid ei taotleta;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt märkinud, et paranduseelarve projektil peaks olema ainult üks eesmärk; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt märkinud, et paranduseelarve projektil peaks olema ainult üks eesmärk;

| 1. | võtab komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 4/2022 teadmiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | juhib eelkõige tähelepanu tegelike omavahendite suurenemisele 3 573,9 miljoni euro võrra; tuletab meelde vajadust kiirendada uute omavahendite kasutuselevõttu vastavalt institutsioonidevahelises kokkuleppes kehtestatud tegevuskavale, nimelt et uutest omavahenditest saadav lisatulu oleks piisav, et katta vähemalt taasterahastu kulude tagasimaksmine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et Euroopa Parlament ei ole veel esitanud oma seisukohta taaste- ja vastupidavusrahastu REPowerEU peatüki ettepaneku kohta; rõhutab seetõttu, et eelarve liigenduse kavandatav muudatus ei mõjuta seadusandlikku tulemust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab kahetsusväärseks, et komisjon otsustas vaatamata Euroopa Parlamendi nõudmisele esitada tulude ajakohastamisega seotud elemendid koos muude käimasolevate läbirääkimistega seotud elementidega; kordab, et eelarvepädevate institutsioonide õiguse paremaks austamiseks peaks komisjon esitama paranduseelarve projekti ainult ühel eesmärgil ja hoiduma ühes paranduseelarve projektis mitme eesmärgi kombineerimisest; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunnustab määruse (EL) 2022/838 kiiret vastuvõtmist, sest sellega pikendatakse Eurojusti volitusi, et toetada Ukrainat Venemaa jõhkra ja põhjendamatu agressiooni tagajärjel sõjakuritegudega seotud tõendite kogumisel, säilitamisel ja analüüsimisel; on siiski vastu sama poliitikavaldkonna sisemiste ümberpaigutuste kavandatavale kasutamisele aasta lõpupoole, et rahastada käesolevas paranduseelarve projektis kavandatavaid ametikohti; rõhutab sellega seoses, et rubriigis 2b on piisavalt varusid; kinnitab veel kord oma pikaajalist seisukohta, et ametite ülesannete ja vastutuse suurendamisega peavad kaasnema vastaval tasemel uued ressursid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 4/2022 kohta heaks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 4/2022 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(2)  ELT L 45, 24.2.2022, lk 1.

(3)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(4)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(5)  ELT L 424, 15.12.2020, lk 1.

(6)  COM(2022)0231, 18.5.2022.

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2022. aasta määrus (EL) 2022/838, millega muudetakse määrust (EL) 2018/1727 seoses tõendite säilitamise, analüüsimise ja hoiustamisega Eurojustis genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude, sõjakuritegude ja nendega seotud kuritegude kohta, (ELT L 148, 31.5.2022, lk 1).

---

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/109 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/109

---

P9_TA(2022)0366

Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve – kõik jaod

Euroopa Parlamendi 19. oktoobri 2022. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve projekti kohta (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD))

(2023/C 149/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (2) (edaspidi „finantsmäärus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (2) (edaspidi „finantsmäärus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (3) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), ning sellega seoses Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel kokku lepitud ühisdeklaratsioone (4) ja asjaomaseid ühepoolseid deklaratsioone (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (3) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), ning sellega seoses Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel kokku lepitud ühisdeklaratsioone (4) ja asjaomaseid ühepoolseid deklaratsioone (5),

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (7),

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2022. aasta resolutsiooni Venemaa Ukraina-vastase sõja sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede kohta ELi jaoks ning ELi reageerimissuutlikkuse suurendamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2022. aasta resolutsiooni Venemaa Ukraina-vastase sõja sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede kohta ELi jaoks ning ELi reageerimissuutlikkuse suurendamise kohta (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640) ja oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni selle kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640) ja oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni selle kohta (9),

| — | võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) eriaruannet globaalse soojenemise kohta 1,5 oC võrra, selle eriaruannet kliimamuutuste ja maa kohta ning eriaruannet ookeani ja krüosfääri kohta muutuvas kliimas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) eriaruannet globaalse soojenemise kohta 1,5 oC võrra, selle eriaruannet kliimamuutuste ja maa kohta ning eriaruannet ookeani ja krüosfääri kohta muutuvas kliimas,

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2015. aastal Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud kokkulepet (edaspidi „Pariisi kokkulepe“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2015. aastal Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud kokkulepet (edaspidi „Pariisi kokkulepe“),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 22/2021 „Kestlik rahandus: EL peab rahastuse kestlikesse investeeringutesse suunamiseks tegutsema järjepidevamalt“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 22/2021 „Kestlik rahandus: EL peab rahastuse kestlikesse investeeringutesse suunamiseks tegutsema järjepidevamalt“,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 09/2022 „ELi 2014.–2020. aasta eelarve kliimakulutused olid deklareeritust väiksemad“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 09/2022 „ELi 2014.–2020. aasta eelarve kliimakulutused olid deklareeritust väiksemad“,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 10/2021 „Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ELi eelarves – aeg muuta sõnad tegudeks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 10/2021 „Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ELi eelarves – aeg muuta sõnad tegudeks“,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni Schengeni ala toimimist käsitleva aastaaruande kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni Schengeni ala toimimist käsitleva aastaaruande kohta (10),

| — | võttes arvesse 22. aprilli 2022. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid (COM(2022)0184), ning selleteemalist raportit A9-0230/2022, mille eelarvekomisjon ja eelarvekontrollikomisjon võtsid vastu 8. septembril 2022 ja mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi 12.–15. septembri 2022. aasta osaistungjärgul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. aprilli 2022. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid (COM(2022)0184), ning selleteemalist raportit A9-0230/2022, mille eelarvekomisjon ja eelarvekontrollikomisjon võtsid vastu 8. septembril 2022 ja mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi 12.–15. septembri 2022. aasta osaistungjärgul,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast ja oma 19. jaanuari 2017. aasta resolutsiooni selle kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast ja oma 19. jaanuari 2017. aasta resolutsiooni selle kohta (11),

| — | võttes arvesse ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegiat 2020–2025, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegiat 2020–2025,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (12),

| — | võttes arvesse oma 5. aprilli 2022. aasta resolutsiooni 2023. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. aprilli 2022. aasta resolutsiooni 2023. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (13),

| — | võttes arvesse oma 7. aprilli 2022. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi eelarveaasta 2023 tulude ja kulude eelarvestuse kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. aprilli 2022. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi eelarveaasta 2023 tulude ja kulude eelarvestuse kohta (14),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 1. juulil 2022. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve projekti (COM(2022)0400) (edaspidi „eelarveprojekt“) ja sellele lisatud kirjalikku muutmisettepanekut nr 1 (COM(2022)0670), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 1. juulil 2022. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve projekti (COM(2022)0400) (edaspidi „eelarveprojekt“) ja sellele lisatud kirjalikku muutmisettepanekut nr 1 (COM(2022)0670),

| — | võttes arvesse 6. septembril 2022. aastal vastu võetud ja 9. septembril 2022. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve projekti kohta (12108/2022 – C9-0306/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. septembril 2022. aastal vastu võetud ja 9. septembril 2022. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve projekti kohta (12108/2022 – C9-0306/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 94, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 94,

| — | võttes arvesse asjaomaste komisjonide arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaomaste komisjonide arvamusi,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0241/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0241/2022),

III jao üldine ülevaade

| 1. | tuletab meelde, et oma 5. aprilli 2022. aasta resolutsioonis 2023. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta määras Euroopa Parlament 2023. aasta eelarve jaoks kindlaks selged poliitilised prioriteedid; kinnitab veel kord oma kindlat pühendumust nendele prioriteetidele ja esitab järgneva seisukoha, et tagada nende elluviimiseks asjakohane rahastamine; on veendunud, et liidul peavad olema kõik võimalikud eelarvevahendid, et reageerida praegustele kriisidele ja keskenduda inimeste vajadustele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | leiab, et Euroopa Liidu eelarves tuleks edendada avaliku sektori investeeringuid, toetades tootlikke ja strateegilisi sektoreid, avalikke teenuseid, tagatud õigustega töökohtade loomist, võitlust vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja ebavõrdsusega, keskkonnakaitset ning iga riigi ja piirkonna potentsiaali täielikku ärakasutamist, samuti selliste välissuhete arendamist, mille aluseks on solidaarsus, koostöö, vastastikune austus ja rahu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toonitab, et liidu ees seisavad erakordselt keerulised probleemid, sealhulgas Ukrainas käiva sõja otsesed ja kaudsed tagajärjed, kõrge inflatsioon, suurenev vaesus, kõrged energiahinnad ja varustuskindluse riskid, halvenevad majanduse väljavaated, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) ja vähimkaitstud leibkondade jaoks, vajadus tagada õiglane, kaasav ja kestlik pandeemiast taastumine, kriisid paljudes teistes maailma osades, tehnoloogilised muutused, sealhulgas ulatuslikum digiüleminek, sooline ebavõrdsus, samuti kasvav vajadus tegeleda kliimamuutustega ja elurikkuse kriisiga ja nende tagajärgedega ning vajadus kiirendada õiglast üleminekut, sealhulgas investeeringutega energiatõhususse; on seisukohal, et liidu eelarve peaks aitama kaasa nende probleemide lahendamisele ja pakkuma kõigile piisavat toetust, kuid väljendab samas muret erakordselt piiratud varude pärast, mis moodustavad umbes kolmandiku eelmise aasta varudest, või rubriigi 6 puhul varu puudumise pärast ning eelarve piiratud paindlikkuse ja kriisidele reageerimise suutlikkuse pärast; on seisukohal, et eriti sõja ajal on hädavajalik suurendada investeeringuid ja võidelda töötuse vastu ning panna alus vastupidavamale ja kestlikumale liidule, keskendudes samal ajal konkreetsetele meetmetele, et tulla toime ka mujal maailmas toimuva sõja tagajärgedega; taunib asjaolu, et eelarveprojekt ei paku praegustele probleemidele piisavat lahendust; tuletab meelde, et mitmeaastane finantsraamistik ei olnud mõeldud pandeemia, sõja, kõrge inflatsiooni, kõrgete energiahindade, pagulaste suure arvu, uute ühinemiste, toiduga kindlustamatuse ja humanitaarkriiside lahendamiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab kahetsusväärseks eelarveprojekti kohta esitatud nõukogu seisukohta, milles vähendatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kulukohustuste assigneeringuid komisjoni ettepanekuga võrreldes 1,64 miljardi euro võrra ja maksete assigneeringuid 530 miljoni euro võrra; on seisukohal, et nõukogu kavandatavad kärped ei kajasta eespool nimetatud liidu ja selle kodanike ees seisvate probleemide tõsidust ega põhine rakendamissuundumuste või kasutussuutlikkuse objektiivsel hindamisel ning on vastuolus ühiste poliitiliste põhiprioriteetidega, seades ohtu liidu suutlikkuse viia edukalt ellu oma peamisi poliitilisi eesmärke ja prioriteete; on seisukohal, et nõukogu ei peaks keskenduma programmidele, mille suhtes kasutatakse mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklis 5 ette nähtud kohandamist tasakaalustamise ja stabiliseerimise eesmärgil, kuna see oleks vastuolus kõnealuse artikli eesmärgiga tugevdada konkreetseid poliitilisi prioriteete; tuletab eelkõige meelde, et kõnealuses artiklis ei nähta ette täiendavaid assigneeringuid, nagu soovitas nõukogu; järeldab, et nõukogu seisukoht ei vasta kaugeltki Euroopa Parlamendi ootustele; on seetõttu otsustanud üldreeglina taastada kõigi nõukogu poolt kärbitud eelarveridade assigneeringud eelarveprojekti tasemel nii tegevus- kui ka halduskulude osas ning võtta oma seisukoha koostamise lähtepunktiks eelarveprojekt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | säilitab eelarveprojekti kantud assigneeringud temaatiliste erivahendite, nimelt solidaarsus- ja hädaabireservi, globaliseerumisega kohanemise Euroopa fondi koondatud töötajate toetuseks ja Brexitiga kohanemise reservi jaoks; on seisukohal, et liidu ees seisvaid ettenägematuid, erakordseid ja enneolematuid probleeme silmas pidades tuleks kasutada kogu paindlikkusinstrumendi summat; on seisukohal, et praegusi tõsiseid omavahel põimunud kriise arvestades on vaja võtta kasutusele 2021. aasta varud ühtse varuinstrumendi osa a raames ja täiendavad assigneeringud selle rahastamisvahendi osa c raames; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde oma pikaajalist seisukohta, et uute poliitiliste prioriteetide või ülesannetega peaksid kaasnema uued ressursid; kavatseb seda lähenemisviisi järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku puhul, millega kehtestatakse meetmete raamistik Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamiseks (kiibimäärus) (COM(2022)0046), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku puhul, millega kehtestatakse liidu turvalise ühenduvuse programm aastateks 2023–2027 (COM(2022)0057); väljendab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek ühishangete õigusakti abil Euroopa kaitsetööstust tugevdava vahendi loomise kohta (COM(2022)0349) ei too kaasa ümberpaigutamist teistest programmidest ega nende sihtotstarbelist eraldamist teiste programmide raames; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on seisukohal, et oma suuruse, struktuuri ja reeglite tõttu on liidu eelarvel väga piiratud suutlikkus reageerida asjakohaselt liidu ees seisvatele probleemidele või piisavalt rahastada ja rakendada liidu uusi ühiseid poliitilisi eesmärke või algatusi, mis kuulutati välja komisjoni presidendi 2022. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus; tuletab eelkõige meelde, et riigipead ja valitsusjuhid on kirjeldanud Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu kui „tektoonilist muutust Euroopa ajaloos“ ning komisjon on öelnud, et „Euroopas käivast sõjast tulenevad ettenägematud vajadused on palju suuremad kui kehtivas mitmeaastases finantsraamistikus kättesaadavad vahendid“, mistõttu on vaja uusi rahastamisallikaid; rõhutab, et liit peaks võtma koos rahvusvaheliste partneritega juhtrolli Ukrainale piisava, õigeaegse ja usaldusväärse toetuse kättesaadavaks tegemisel; on seisukohal, et see näitab veelgi tungivat vajadust mitmeaastase finantsraamistiku olulise muutmise järele, mis tuleks esitada võimalikult kiiresti ja mitte hiljem kui 2023. aasta esimeses kvartalis, ning teha paindlikumaks, suurendada vajaduse korral ülemmäärasid, et võtta arvesse esilekerkivaid vajadusi ja uusi prioriteete ning tegeleda probleemidega, mis tulenevad Euroopa Liidu taasterahastu rahastamiskulude lisamisest rubriiki 2b; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab asjaolu, et tõeline edasiminek uute omavahendite vallas on oluline nii taasterahastu „NextGenerationEU“ (NGEU) rakendamiseks vajalike taasterahastu tagasimaksete jaoks kui ka praeguste ja tulevaste mitmeaastaste finantsraamistike finantsstabiilsuse ja rakendamise jaoks; kutsub komisjoni üles tagama uute omavahendite õigeaegse kasutuselevõtu kooskõlas 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud tegevuskavaga ja kiirendama teise kogumi ettepanekut; nõuab tungivalt, et nõukogu järgiks kokkulepitud ajakava ja teeks vajalikke edusamme komisjoni poolt 22. detsembril 2021 esitatud esimeses kogumis sisalduvate omavahendite suhtes, et neid kiiresti rakendada; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab vajadust reageerida liidu tasandil Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja ja COVID-19 pandeemia, suureneva inflatsiooni ning kasvava energia ja toiduga kindlustamatuse tagajärgedele; rõhutab eelkõige vajadust piisavate roheliste investeeringute järele, et tugevdada liidu energiasõltumatust ja rakendada rohelist kokkulepet; tuletab meelde, et ühtekuuluvus- ja põllumajanduspoliitika ei saa olla kiireloomuliste prioriteetide rahastamise peamine allikas, sest see seab ohtu pikaajaliste eesmärkide saavutamise, ning rõhutab vajadust toetada pandeemiast ja energiakriisist rängalt mõjutatud piirkondi; kutsub komisjoni üles, võttes arvesse liidu eelarve piiratud vahendeid kõrgetele energiahindadele reageerimiseks, analüüsima võimalikku paindlikkust ja lisavahendeid, sealhulgas kasutamata vahendeid (ka mitmeaastasest finantsraamistikust 2014–2020), et toetada VKEsid ja vähekindlustatud leibkondi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on seisukohal, et liit peaks võtma energiakriisi lahendamiseks kooskõlastatud meetmeid, ja teeb ettepaneku teha selles valdkonnas väga ulatuslikke lisainvesteeringuid; tuletab meelde, et selle eesmärgi saavutamiseks on lisaks 2023. aasta eelarvele vaja täiendavaid rahalisi vahendeid; tuletab seetõttu meelde, kui oluline on anda rahalist lisatoetust algatuse „REPowerEU“ kaudu; nõuab algatuse „REPowerEU“ kiiret kokkuleppimist ja rakendamist, et rahalised vahendid saaks võimalikult kiiresti vabastada, et suurendada kiiresti liidu energiasõltumatust strateegiliste investeeringute abil, toetades sealhulgas ühtlasi VKEsid ja vähekindlustatud leibkondi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab heameelt komisjoni töö üle uue liigituse vallas, et mõõta liidu kulutuste soolist mõju; kutsub komisjoni üles tagama, et see liigitus keskenduks programmide soolisele võrdõiguslikkusele avalduva mõju täpsele ja põhjalikule kajastamisele, et saavutada praegu nullprogrammiks liigitatud programmide parim mõju soolisele võrdõiguslikkusele ning saada kogemusi programmide koostamiseks; nõuab lisaks selle liigituse laiendamist kõigile mitmeaastase finantsraamistiku programmidele, et oleks näha mõju 2023. aasta eelarvele; rõhutab sellega seoses vajadust sooliselt eristatud andmete süstemaatilise kogumise ja analüüsimise järele; loodab, et kogu soolise võrdõiguslikkusega seotud aruandlus toimub mahtude, mitte meetmete arvu alusel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab sügavat muret selle pärast, et komisjon on hiljuti rahastanud või kaasrahastanud hidžaabi kandmist edendavaid kampaaniaid, märkides näiteks, et „vabadus on hidžaabis“; rõhutab, et liidu eelarvest ei tohiks rahastada ühtegi tulevast kampaaniat, mis võiks edendada hidžaabi kandmist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | loodab, et kliima ja elurikkuse peavoolustamise eesmärgid saavutatakse; peab sellega seoses tervitatavaks pingutusi läbipaistvama ja terviklikuma aruandluse saavutamiseks ning rõhutab vajadust teha piisavaid järelhindamisi ja töötada olemasolevate andmete detailsuse nimel; kutsub komisjoni uuesti üles käsitlema Euroopa Kontrollikoja järeldusi kliimakulutuste tegelikust suuremana näitamise kohta; väljendab heameelt ka aruandluse üle elurikkusega seotud kulutuste kohta; väljendab siiski muret selle pärast, et 2026. ja 2027. aasta eesmärke ei pruugita saavutada, ning kutsub komisjoni üles suurendama pingutusi nende eesmärkide saavutamiseks; kutsub komisjoni üles avaldama iga-aastase eelarveprojekti esitamisel programmide kaupa mõlema eesmärgi saavutamisele kaasa aitavate kulutuste summad ja osakaalud; kutsub komisjoni üles jälgima olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimist ning võtma vajaduse korral parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kordab, et 2023. aasta eelarves tuleb kajastada Euroopa tuleviku konverentsil heaks kiidetud soovituste rakendamist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | määrab seetõttu 2023. aasta eelarve (kõik jaod) kulukohustuste assigneeringute kogusummaks 187 293 119 206 eurot, mis on eelarveprojektiga võrreldes 1 702 055 778 euro võrra suurem; otsustab lisaks sellele teha kulukohustuste assigneeringutena kättesaadavaks 836 000 000 eurot, mis tuleneb kulukohustuste vabastamisest vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3; määrab 2023. aasta eelarve (kõik jaod) maksete assigneeringute kogusummaks 167 612 834 087 eurot; |
| --- | --- |

15.

Rubriik 1 – Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond

| 16. | rõhutab rubriigi 1 märkimisväärset panust Ukrainas käiva sõja tagajärgedega tegelemiseks ning liidu kliima- ja energiaeesmärkide saavutamiseks, muu hulgas selleks, et vähendada liidu sõltuvust fossiilkütustest, sealhulgas Venemaalt pärit fossiilkütustest, toetades teadusuuringuid ja investeeringuid säästvasse energia- ja transpordisektorisse; kordab selle rubriigi programmide potentsiaali Ukraina integreerimisel ühtsele turule, taristuvõrku ja teadusvaldkonda; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toetab eelarveprojektis esitatud ettepanekut teha vabastatud kulukohustustest 78,8 miljonit eurot kättesaadavaks kolme teemavaldkonna jaoks, millele on osutatud programmi „Euroopa horisont“ käsitlevale määrusele (15) lisatud asjakohases ühises poliitilises avalduses; märgib siiski, et ülejäänud 2021. aasta ja 2020. aasta teadusuuringutega seotud vabastatud kulukohustuste summa on 836,09 miljonit eurot; kordab piiratud olemasolevaid vahendeid ja märkimisväärseid vajadusi arvestades, et see ootamatult suur teadusuuringutega seotud kulukohustuste vabastamine, mida komisjon mitmeaastase finantsraamistiku üle peetud läbirääkimiste käigus ei prognoosinud, tuleks teha programmi „Euroopa horisont“ raames täies ulatuses kättesaadavaks, järgides täielikult finantsmääruse artikli 15 lõiget 3; tuletab meelde selle programmi väga suurt liidu lisaväärtust ja suurepärast täitmismäära; on seetõttu kindlalt veendunud, et ülejäänud summad peaksid märkimisväärselt suurendama vahendeid teadusuuringute peamistele prioriteetidele, nagu tervishoid (sealhulgas pikaajaline COVID-19 ja COVIDi järgne taastumine, näiteks kliiniliste uuringute jaoks), kliima, liikuvus ja energeetika, kultuur ja loovus, sealhulgas uue Euroopa Bauhausi edasiarendamiseks, ning toit, biomajandus, loodusvarad ja keskkond, et lahendada liidu ees seisvaid pakilisi probleeme ja pakkuda teadlastele täiendavat toetust Marie Skłodowska-Curie meetmete kaudu, sealhulgas Ukraina teadlastele, pöörates erilist tähelepanu Euroopa rohelisele kokkuleppele, digitaalarengu tegevuskavale ja Euroopa maailmas tugevamaks muutmisele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab sügavat muret Euroopa Innovatsiooninõukogu fondi kavandatava eelarve täitmise viisi pärast ja kutsub komisjoni üles alustama Euroopa Parlamendiga avatud dialoogi fondi eelarve täitmise viisi üle, et tagada eelarve nõuetekohane täitmine; |
| --- | --- |

18.

| 19. | lükkab tagasi komisjoni kavandatud ümberpaigutamised kiibimääruse ja turvalise ühenduvuse programmi rahastamiseks kooskõlas oma seisukohaga, et uusi algatusi tuleks rahastada uute rahaliste vahenditega, ning jätab välja asjakohased nõukogu reservid, tagades seeläbi programmi „Digitaalne Euroopa“ ja liidu kosmoseprogrammi prioriteetide nõuetekohase rahastamise; teeb teadusuuringuteks ette nähtud kulukohustustest vabastatud assigneeringud uuesti kättesaadavaks, et kompenseerida programmi „Euroopa horisont“ raames kiibimäärusele ja turvalise ühenduvuse programmile eraldatavaid vahendeid, et need uued ettepanekud ei kahjustaks olemasolevaid teadusuuringute prioriteete; rõhutab, et taasterahastu vahendeid ei saa kasutada selleks, et õigustada finantsmääruse artikli 15 lõike 3 mitterakendamist ja märkimisväärsete kulukohustustest vabastatud summade kasutamata jätmist kriisi ajal; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et Euroopa ühendamise rahastu on võtmetähtsusega, et hoogustada investeeringuid suure efektiivsusega ja kestlike üleeuroopaliste võrkude arendamisse; rõhutab, et Euroopa ühendamise rahastu peab etendama olulist rolli liidu majanduse CO2 heite vähendamisel, toetades alternatiivkütuste taristut ja taastuvenergiat, kiirendades seeläbi rohepööret ja suurendades liidu energiasõltumatust ja -julgeolekut, ning toetama ühendatust kogu liidu territooriumil, sealhulgas Pürenee poolsaare ja äärepoolsete hõredalt asustatud piirkondadega; rõhutab, et Venemaa enneolematu ja provotseerimata sõjaline rünnak Ukraina vastu eeldab kiiret toetust transporditaristule Ukrainas ja Ukraina suunal (solidaarsuskoridorid), et võimaldada kriitilise tähtsusega kaupade transporti mõlemas suunas; teeb seetõttu ettepaneku suurendada Euroopa ühendamise rahastu transpordi- ja energiaharude rahastamist kulukohustuste assigneeringute osas eelarveprojekti tasemega võrreldes kokku 90 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et hästi toimiv ühtne turg on liidu taastumise ja pikaajalise konkurentsivõime keskmes; toonitab selle säilitamise ja kohandamise tähtsust arvukate probleemide kontekstis; kutsub komisjoni üles esitama vajalikke ettepanekuid, sealhulgas kirjaliku muutmisettepaneku raames, et ületada võimalik lõhe digiteenuste õigusakti jõustumise ja järelevalvetasude sissenõudmise vahel; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et praegune kriis ja Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja tagajärjed, eelkõige kõrged energiahinnad on rängalt tabanud ettevõtjaid ja eelkõige VKEsid, mis moodustavad Euroopa majanduse selgroo, sealhulgas ettevõtjaid turismi- ning kultuuri- ja loovsektoris, mille maht on oluliselt vähenenud; toetab ühtse turu teemavaldkonna VKEde tegevussuuna assigneeringute suurendamist eelarveprojektiga võrreldes 10 miljoni euro võrra; teeb ka ettepaneku suurendada assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes 1 miljoni euro võrra, et toetada Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) käimasolevat tööd kvaliteetsete aruandlusstandardite väljatöötamisel, tingimusel et EFRAG võtab vastu töökava, milles esitatakse meetmed nõuetekohase läbipaistva menetluse ja avaliku järelevalve ning sidusrühmade tasakaalustatud esindatuse tagamiseks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | suurendab seetõttu rubriigi 1 kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes 663 650 000 euro võrra (v.a katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), mida rahastatakse olemasoleva varu ja erivahendite kasutuselevõtmisega; teeb selle rubriigi jaoks ka kättesaadavaks kokku 836 090 000 eurot kulukohustuste assigneeringuid, mis vastab finantsmääruse artikli 15 lõike 3 alusel vabastatud kulukohustustele, suurendades seega eelarveprojektiga võrreldes uuesti kättesaadavaks tehtud vabastatud kulukohustuste assigneeringuid 677 278 157 euro võrra; |
| --- | --- |

23.

Alamrubriik 2a – Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

| 24. | rõhutab ühtekuuluvuspoliitika keskset rolli liidu olulise investeerimispoliitika ja lähenemise vahendina kestliku majanduskasvu edendamisel ning liikmesriikide ja nende piirkondade üldise harmoonilise arengu toetamisel, sealhulgas piirkondade vahel ja nende sees; eeldab, et pärast programmitöö hilinenud algust mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kahel esimesel aastal peaks rakendamine 2022. aastal kiirenema; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kiirendama programmitöö protsessi, et 2023. aasta saaks alustada ühtekuuluvusfondide rakendamist, mis aitab võidelda sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ebavõrdsuse vastu ja elavdada liidu majandust ning aitab praegusel raskel ajal avalikku ja erasektorit, VKEsid ja kodanikke; rõhutab ohtu, et projektid võivad pandeemia ja Ukraina sõja tõttu edasi lükkuda; palub komisjonil hinnata ja vajaduse korral teha ettepanekuid vajalike poliitiliste kohanduste ja toetusmeetmete kohta, et tagada kõigi projektide jätkumine ja täielik rakendamine; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab, et liidu programmides seataks esikohale projektid, millega edendatakse ja tõhustatakse tagatud õigustega töökohtade loomist, stabiilseid ja reguleeritud töötasusid ja -suhteid; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kiidab heaks nõukogu seisukoha alamrubriigi 2a kohta; |
| --- | --- |

26.

Alamrubriik 2b – Vastupidavus ja väärtused

| 27. | kordab, et vaatamata Euroopa Parlamendi nõudmisele võtta NGEU vahendid kasutusele väljaspool ülemmäärasid, kaetakse refinantseerimiskulud alamrubriigist 2b; märgib, et võttes arvesse ettenägematut olukorda finantsturgudel, mis on tingitud Venemaa agressioonisõjast Ukraina vastu, mis mõjutab jätkuvalt negatiivselt liidu majandust, põhjustades liidus väiksemat majanduskasvu, kõrgemat inflatsiooni ja kasvavaid intressimäärasid, on Euroopa Liidu taasterahastu rahastamiskulude jaoks ette nähtud eelarverida tõenäoliselt täielikult vajalik ja vajadused võivad oluliselt ületada eelarves ettenähtud summat; peab kahetsusväärseks asjaolu, et sellel on tegelik mõju sama rubriigi programmidele, kuna see piirab komisjoni võimet pakkuda vajaduse korral rohkem rahalisi vahendeid; märgib, et NGEU rahastamiskulusid ei tohiks katta erivahenditest, mis on ette nähtud selliste ettenägematute probleemide lahendamiseks nagu Ukrainas käiva sõja ja energiakriisi tagajärjed; |
| --- | --- |

27.

| 28. | teeb seetõttu ettepaneku eraldada eelarveprojektiga võrreldes 200 miljonit eurot suurem summa juhtprogrammile „Erasmus+“, mis keskendub õppimisega seotud liikuvusele hariduses ja koolituses, kooskõlas komisjoni poolt kindlaks tehtud vajadusega toetada Ukraina õpilasi ja õpetajaid ning toetada kõiki õpilasi kõrge inflatsiooniga toimetulekul; rõhutab, et need assigneeringud aitavad ka tasandada programmi „Erasmus+“ tugevasti edasi lükkunud maksete profiili, pakkudes järjepidevamat iga-aastast rahastamist programmile, mille nõudlus on aasta-aastalt stabiilne; rõhutab lisaks, et suuremad vahendid aitavad kaasa käimasolevatele pingutustele muuta programm keskkonnahoidlikumaks ja kaasavamaks ning võimaldada Euroopa noorteaasta 2022 järgset tegevust; juhib tähelepanu komisjoni president Ursula von der Leyeni avaldusele, mille ta tegi oma kõnes olukorrast Euroopa Liidus, et 2023. aasta peaks olema Euroopa oskuste aasta, mis vajaks toetust 2023. aasta eelarves; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tuletab meelde, et programmi „Erasmus+“ spordi tegevussuunast toetatakse mittetulunduslikke spordiüritusi, mille eesmärk on arendada edasi spordi Euroopa mõõdet ja edendada rahvaspordi seisukohast olulisi teemasid; rõhutab spordi olulist rolli diskrimineerimise vastu võitlemisel ja sotsiaalse kaasatuse edendamisel; teeb ettepaneku suurendada spordi eelarverida sihtotstarbeliselt 10 miljoni euro võrra, et sellest programmist saaks toetada 2023. aastal Berliinis toimuvaid eriolümpiamänge; |
| --- | --- |

29.

| 30. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa solidaarsuskorpus aitab noortel omandada praktilisi kogemusi teises liikmesriigis, suurendades seeläbi nende tööalast konkurentsivõimet ja tulevikuväljavaateid; rõhutab ka, et Euroopa solidaarsuskorpus rahastab humanitaarabikorpuse kaudu tehtavat vabatahtlikku humanitaarabitööd, mille kaudu saab anda olulist humanitaarabi väljaspool konfliktipiirkondi; on seetõttu otsustanud suurendada Euroopa solidaarsuskorpuse assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes 8 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et COVID-19 pandeemia ei ole veel lõppenud, ning toonitab vajadust säilitada toetus tervishoiusüsteemidele, et parandada nende vastupanuvõimet ja tugevdada valmisolekut programmi „EL tervise heaks“ kaudu; rõhutab ka selle programmi keskset rolli vähktõvevastase võitluse kava, Euroopa ravimistrateegia ning hiljuti loodud tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutuse toetamisel; tühistab seetõttu nõukogu kavandatava ebaproportsionaalse ja põhjendamatu kärpe ning suurendab programmi eelarveprojektiga võrreldes 25 miljoni euro võrra, sealhulgas selleks, et toetada meetmeid, mis näevad ette, et kogu liidus tuleb saavutada üldine tervisekindlustus, mis hõlmab ka kvaliteetset juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele; |
| --- | --- |

31.

| 32. | juhib tähelepanu üha arvukamatele ja tõsisematele loodusõnnetustele Euroopas, millest viimati annavad tunnistust 2022. aasta suvel aset leidnud rekordilised maastikutulekahjud; peab kahetsusväärseks, et kliimamuutuste tõttu võib oodata, et sellised sageli hädaolukordi põhjustavad äärmuslikud ilmastikunähtused tõenäoliselt süvenevad ja mitmekordistuvad; otsustab seetõttu ja kooskõlas lubadusega, mille andis komisjoni president oma 2022. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus, tugevdada liidu elanikkonnakaitse mehhanismi 20 miljoni euroga, et suurendada liidu reageerimisvõimet ja kaitsta paremini selle kodanikke, sealhulgas suutlikkust mobiliseerida hädaolukordades meditsiiniüksusi, ning rõhutab vajadust investeerida eriti vähekaitstud piirkondades kliimamuutuste leevendamisse ja nendega kohanemisse; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tuletab meelde, et COVID-19 pandeemia ja sellega seotud rahvatervishoiu meetmed on rängalt mõjutanud kultuuri- ja loomesektorit, sageli väikeettevõtteid, üksikuid kunstnikke ja mittetulundusühinguid; rõhutab programmi „Loov Euroopa“ keskset rolli Euroopa loodu ja liidu väärtuste ning kultuuri- ja loomesektori taastumise toetamisel, meediapädevuse edendamisel ja desinformatsiooni vastu võitlemisel; on seetõttu otsustanud suurendada programmi 2023. aasta assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes 12 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab vajadust edendada õigusriigi ja põhiõiguste austamist; rõhutab kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi olulist rolli liidu väärtuste, liidu kodakondsuse ja demokraatia, võrdõiguslikkuse, soolise võrdõiguslikkuse ja õigusriigi tugevdamisel liidus ning soolise vägivalla ohvrite toetamisel; tühistab seetõttu nõukogu poolt programmis tehtud kärped; on lisaks otsustanud suurendada Daphne tegevussuuna assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes 2 miljoni euro võrra, et võidelda pärast pandeemiat süvenenud soolise vägivalla ning pagulaste, laste, noorte ja muude ohustatud rühmade, nagu LGBTIQ+ isikud ja puuetega inimesed, vastase vägivalla vastu, ning kodanike kaasamise ja osalemise tegevussuuna assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes 1,5 miljoni euro võrra, eelkõige selleks, et tagada Euroopa tuleviku konverentsi nõuetekohased järelmeetmed; |
| --- | --- |

34.

| 35. | on sügavalt mures arvukate teadete pärast, milles rõhutatakse radikaalsete usuliste ja poliitiliste organisatsioonidega (nt Moslemi Vennaskond) seotud ühenduste rahastamist; kutsub komisjoni üles tagama, et liidu vahenditest rahastataks üksnes organisatsioone, mis austavad rangelt kõiki Euroopa väärtusi, sealhulgas mõttevabadust, sõnavabadust ning meeste ja naiste võrdõiguslikkust, eelkõige kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi kaudu; palub seetõttu komisjonil nõuda, et toetust saavad organisatsioonid allkirjastaksid enne rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemist harta, millega nad kohustuvad neid väärtusi austama; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tuletab meelde, kui oluline on toetada sotsiaalset dialoogi ja töötajate koolitamist ning tagada selle stabiilne rahastamine; kutsub komisjoni üles tagama kõrge suutlikkus sellega seotud eelarvevahendite ära kasutamiseks; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on seisukohal, et Küprose türgi kogukonna eelarvereale tuleks eraldada piisavalt assigneeringuid, et otsustavalt kaasa aidata Küprosel teadmata kadunud isikutega tegeleva komisjoni missiooni jätkamisele ja intensiivistamisele ning kahe kogukonna kultuuripärandi tehnilise komitee toetamisele; |
| --- | --- |

37.

| 38. | märgib, et paljud liidu institutsioonide, organite ja asutuste dokumendid ja teatised on kättesaadavad ainult inglise keeles; märgib ka, et töökoosolekud toimuvad ilma suulise tõlke võimaluseta; nõuab Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja määruses nr 1/1958, samuti sisesuunistes ja -otsustes, nagu hea halduse tava eeskiri, sätestatud põhimõtete, õiguste ja kohustuste järgimist; kutsub seepärast liidu institutsioone, organeid ja asutusi üles eraldama vajalikke inimressursse, et tagada mitmekeelsuse austamine, suurendades kirjaliku ja suulise tõlke eest vastutavate töötajate arvu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, kui oluline on kaitsta liidu eelarvet pettuse, korruptsiooni ja muu keelatud tegevuse eest, mis kahjustab liidu ja liikmesriikide eelarveid; rõhutab sellega seoses Euroopa Prokuratuuri keskset rolli liidu finantshuvide kaitsmisel, sealhulgas seoses NGEU vahendite kasutamisega, ja õigusriigi järgimise tagamisel; on seetõttu otsustanud Euroopa Prokuratuuri assigneeringuid sihipäraselt tugevdada ja selle töötajate arvu suurendada, et see asutus saaks oma volitusi täita, suurendades oma pingutusi pettuse, korruptsiooni, rahapesu ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel; kutsub kõiki liikmesriike üles ühinema Euroopa Prokuratuuriga ja tagama liidu finantshuvide parema kaitse; tuletab meelde, kui oluline on järgida üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks; |
| --- | --- |

39.

| 40. | peab vajalikuks tagada institutsioonilise teabevahetuse piisava ja stabiilse rahastamise, et võimaldada liidul kodanikega suhelda, sealhulgas kohalikul tasandil, võidelda desinformatsiooni vastu ja hõlbustada kodanike osalemist demokraatlikus elus, mis on Venemaa Ukraina-vastast sõda arvestades veelgi pakilisem; taastab seetõttu eelarveprojekti taseme asjaomastel eelarveridadel; |
| --- | --- |

40.

| 41. | suurendab alamrubriigi 2b kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes kokku 272 821 707 euro võrra (v.a katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), mida rahastatakse olemasoleva varu ja erivahendite kasutuselevõtmisega; |
| --- | --- |

41.

Rubriik 3 – Loodusvarad ja keskkond

| 42. | väljendab sügavat muret Venemaa Ukraina-vastase sõja ja selle majanduslike tagajärgede ning äärmuslike ilmastikunähtuste mõju pärast tootmisele ja turustamisele põllumajandussektoris ja toiduturgudel; rõhutab, et põllumajandusel on toidukriisi vältimisel strateegiline roll, pakkudes kogu Euroopas ohutut ja kvaliteetset toitu taskukohase hinnaga; tuletab meelde, et 2023. aasta on uue ühise põllumajanduspoliitika esimene aasta, millega toetatakse liidu põllumajandustootjaid, kellel on oluline roll maapiirkondade majandusliku vastupanuvõime säilitamisel, leevendades noorte põllumajandustootjate võlakoormust ning aidates neil toime tulla kasvavate laenuintressimäärade ja suuremate sisendkuludega; usub, et kriisiolukord õigustab uue põllumajandusreservi osalist kasutuselevõtmist vähemalt 10 miljoni euro suuruses summas noorte põllumajandustootjate toetamiseks; kutsub komisjoni üles valmistama ette asjakohaseid erakorralised meetmeid kooskõlas alusakti asjakohaste sätetega ja vajaduse korral suurendama kasutusele võetavat summat; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kordab programmi LIFE tähtsust kliimameetmete ja keskkonnakaitse toetamisel ning selle keskset rolli eeskujuliku sekkumise kavandamisel ja meetmete hoogustamisel kliimamuutuste leevendamiseks ja nendega kohanemiseks ning elurikkuse vähenemise peatamiseks; nõuab, et programmi LIFE eelarvetoetust suurendataks programmi eri tegevussuundades; rõhutab, et programmi LIFE assigneeringute iga-aastane suurendamine tähendab edusamme kliima ja bioloogilise mitmekesisusega seotud eesmärkide ja ambitsioonide integreerimisel; on seisukohal, et praegused asjaolud õigustavad erilise tähelepanu pööramist puhtale energiale üleminekut käsitlevale artiklile; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab vajadust suurendada märkimisväärselt Euroopa Keskkonnaameti eelarvet, et tagada piisavad rahalised ja inimressursid Euroopa rohelise kokkuleppe ja sellega seotud poliitika täielikuks elluviimiseks, mis on üks põhisambaid liidu majanduse muutmisel õiglaseks, kaasavaks, kestlikuks, vastupidavaks ja süsinikuneutraalseks; on veendunud, et komisjon peaks igal juhul vältima keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide rakendamise ja täitmise ohtu seadmist; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab õiglase ülemineku kavade olulist rolli ja vajadust need praeguses majanduslikus ja geopoliitilises olukorras õigeaegselt heaks kiita, et tagada liidus vajalikud investeeringud ja majanduskasv; rõhutab vajadust tagada õiglase ülemineku fondi tõrgeteta rakendamine, kuna see on oluline vahend liidu energiasõltumatuse ja innovatsioonivõime suurendamiseks ning sotsiaal-majanduslike probleemide lahendamiseks ja energiasüsteemi ümberkujundamiseks, et saavutada kliimaeesmärgid; |
| --- | --- |

45.

| 46. | suurendab seetõttu rubriigi 3 kulukohustuste assigneeringuid 61 240 000 euro võrra eelarveprojekti tasemega võrreldes (v.a katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), mida rahastatakse olemasoleva varu osalise kasutamisega; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tuletab meelde, et tavaliselt annab kirjalik muutmisettepanek veelgi parema ettekujutuse EAGFi võimalustest ning rubriigi 3 muudatusi saab lepitusmenetluse käigus sellele vastavalt kohandada; |
| --- | --- |

47.

Rubriik 4 – Ränne ja piirihaldus

| 48. | märgib, et 2022. aastal oli Ukraina-vastase sõja tõttu vaja eraldada Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondile (AMIF) täiendavalt 150 miljonit eurot, et toetada liikmesriike, kes võtavad vastu konflikti eest põgenevaid inimesi; väljendab heameelt otsuse üle võtta kasutusele ajutise kaitse direktiiv (16), mis toob konflikti olemuse ja liikmesriikide pingutuste tõttu kaitsta naisi ja lapsi inimkaubanduse, sealhulgas seksuaalse ärakasutamise eesmärgiga kaubitsemise eest, kaasa pikemaajalised rahalised kohustused ja eeldab jätkuva eelarvetoetuse andmist liikmesriikidele; on seetõttu otsustanud suurendada Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi assigneeringuid 2023. aasta eelarveprojektiga võrreldes 100 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tuletab meelde, et 2022. aastal oli vaja ette näha ka piirihalduse ja viisapoliitika rahastu täiendav rahastamine, et kõige suurema surve all olevatele liikmesriikidele oleks võimalik sõja kontekstis täiendavat toetust anda ning toetada Rumeenia, Bulgaaria ja Horvaatia edasist integreerumist Schengeni alaga; peab ühtlasi kahetsusväärseks, et komisjon on teinud eelarveprojektis korduvalt ettepaneku vähendada piirihalduse ja viisapoliitika rahastu kokkulepitud rahastamispaketti, et leida vahendeid justiits- ja siseküsimustega tegelevatele asutustele, kellel on laiendatud volitused, sealhulgas Europolile; on otsustanud eespool esitatud kaalutluste põhjal suurendada piirihalduse ja viisapoliitika rahastu assigneeringuid 2023. aasta eelarveprojektiga võrreldes 25 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tuletab meelde Euroopa Liidu Varjupaigaameti olulist rolli liikmesriikide toetamisel varjupaiga- ja rahvusvahelise kaitse menetlustes ning märgib, et ameti töökoormus on suurenenud nii Ukraina-vastase sõja kui ka talle laiendatud volitustega antud uute ülesannete tõttu; otsustab seetõttu suurendada ameti töötajate arvu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab, et eu-LISA kulukohustuste assigneeringuid ja töötajate arvu on vaja veelgi suurendada kooskõlas ameti kindlaks määratud vajadustega, mis võimaldab ametil 2023. aastal jätkata mitme olulise liidu sisejulgeoleku ja piirihalduse projekti elluviimist; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex) peab tegutsema tulemuslikult ja aitama liikmesriike liidu ühiste välispiiride haldamisel ning tagama integreeritud piirihalduse, austades seejuures täielikult põhiõigusi; märgib, et Frontexil on endiselt raskusi eelnenud aastaga võrreldes järsult suurendatud assigneeringute ärakasutamise ja vajalike täiendavate operatiivtöötajate värbamisega; kutsub komisjoni üles seda küsimust põhjalikult analüüsima, et parandada rakendamist Euroopa Parlamendi järelevalve all; on seetõttu otsustanud toetada nõukogu ettepanekut vähendada 2023. aastal Frontexi eelarvet 50 miljoni euro võrra; rõhutab siiski vajadust tagada, et Frontexil oleksid oma volituste ja kohustuste täitmiseks vajalikud eelarvevahendid; |
| --- | --- |

52.

| 53. | suurendab rubriigi 4 assigneeringuid nõukogu seisukohaga võrreldes kokku 130 430 664 euro võrra ja eelarveprojektiga võrreldes 80 430 664 euro võrra, mida rahastatakse olemasoleva varu osalise kasutamisega; |
| --- | --- |

53.

Rubriik 5 – Julgeolek ja kaitse

| 54. | rõhutab, kui oluline on tõhustada Euroopa koostööd kaitseküsimustes, võttes arvesse Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu ja äärmiselt ebastabiilset rahvusvahelist keskkonda; on seisukohal, et selline koostöö mitte ainult ei suurenda Euroopa ja selle kodanike turvalisust, vaid toob kaasa ka suurema tõhususe ja võimaliku kokkuhoiu; nõuab sellega seoses Euroopa Kaitsefondi võimearenduse haru suuremat rahastamist, et edendada uuenduslikku ja konkurentsivõimelist kaitsetööstuse baasi, mis aitab kaasa liidu strateegilisele autonoomiale; |
| --- | --- |

54.

| 55. | teeb ka ettepaneku suurendada sõjaväelisele liikuvusele eraldatavaid rahalisi vahendeid, et aidata liikmesriikidel tegutseda kiiremini ja mõjusamalt; märgib, et ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide ja operatsioonide toetamiseks on vaja piisavalt rahalisi vahendeid, sealhulgas selliste meetmete abil nagu kahesuguse kasutusega transporditaristu rahastamine ning diplomaatilise kontrolli ja tollireeglite lihtsustamine; märgib, et sõjaväelist liikuvust võiks suurendada ka Rumeenia, Bulgaaria ja Horvaatia kiireloomuline ühinemine Schengeni alaga; tuletab meelde, et selle küsimuse lahendamata jätmisel on kahjulik majanduslik ja geostrateegiline mõju; rõhutab vajadust taastada Sisejulgeolekufondi eelarveprojekti tase, et tagada piisav rahastamine võitluseks piiriülese mõõtmega raske ja organiseeritud kuritegevuse ning küberkuritegevuse vastu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | suurendab rubriigi 5 assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes kokku 81 192 700 euro võrra, mida rahastatakse olemasoleva varu ja erivahendite kasutuselevõtmisega; |
| --- | --- |

56.

Rubriik 6 – Naabrus ja maailm

| 57. | märgib sügava murega, et Venemaa agressioon Ukraina vastu ja selle ülemaailmne mõju on järsult suurendanud humanitaarabi vajadusi, mis olid juba niigi surve all rahastamispuudujääkide ning kriiside ja konfliktide mitmekordistumise tõttu maailmas; palub märkimisväärselt suurendada humanitaarabi, et kõrvaldada enneolematu lõhe vajaduste ja olemasolevate vahendite vahel; taunib asjaolu, et rubriigis 6 ei ole varu ja seetõttu ei sobi see praeguse olukorra jaoks või võimalike uute hädaolukordadega tegelemiseks; on seisukohal, et rubriigi 6 ülemmäära tuleks kiiremas korras suurendada; peab kahetsusväärseks, et eelarveprojekti abil ei suudeta säilitada praegustki reageerimistaset, samal ajal kui kogu maailmas on humanitaarvajadused järsult suurenenud ja sagenenud on hädaolukorrad, eelkõige toiduga kindlustamatus, mis on süvenenud Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja tõttu, mis süvendab kliimamuutuste ning ka üha tõsisemate kliimast tingitud katastroofide ja uute tekkivate konfliktide mõju; on äärmiselt mures, et isegi Euroopa Parlamendi kavandatud assigneeringute suurendamise korral ei oleks 2023. aastal humanitaarabi vajaduste rahuldamiseks piisavalt vahendeid; |
| --- | --- |

57.

| 58. | nõuab jätkuvat ja märkimisväärset toetust idanaabruskonna riikidele, eriti riikidele, kes abistavad Ukrainast põgenevaid pagulasi ja seisavad silmitsi inflatsiooni ja kõrgete energia- ja toiduhindadega; peab vajalikuks toetada poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid reforme ning kodanikuühiskonna osalejaid, eelkõige inimõiguste ja demokraatia aktiviste, kodanikuühiskonna organisatsioone, kes kaitsevad naiste õigusi ja LGBTIQ+ kogukonna õigusi või osutavad abi tagakiusatud isikutele ja poliitvangidele, samuti Ukraina ja Moldova organisatsioone, kes on olnud sunnitud oma tegevuse Venemaa agressioonisõja tõttu ümber korraldama, korruptsioonivastasele võitlusele kaasa aitavaid organisatsioone ning sõltumatut meediat, mis aitab paljastada desinformatsiooni ja propagandat; |
| --- | --- |

58.

| 59. | nõuab lisavahendite eraldamist lõunanaabruse riikidele, et toetada poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid reforme; väljendab heameelt hiljutise teate üle, et liit on jätkuvalt pühendunud Palestiina pagulaste abiorganisatsiooni mitmeaastasele rahastamisele; toonitab, et lõunanaabruse assigneeringute suurendamine on eelkõige mõeldud Palestiina pagulaste abiorganisatsiooni prognoositavaks rahastamiseks, pidades silmas selle olulist rolli Palestiina pagulaste oluliste vajaduste kaitsmisel ja tagamisel ning nende inimarengule kaasa aitamisel; |
| --- | --- |

59.

| 60. | tugevdab naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ valdkondlikke programme ja kiirreageerimistegevust, eelkõige programmi „Inimesed“ kaudu, et tegeleda Ukrainas käiva sõja tagajärgedega, töötada välja tugevamad tervishoiusüsteemid ja kõrvaldada juurdepääsulüngad olulistele tervishoiuteenustele ning rahastada kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise meetmeid programmi „Planeet“ kaudu ning vastupanuvõime eelarverea kaudu, et edendada sünergiat humanitaar-, arengu-, avaliku sektori investeeringute ja rahumeetmete vahel, eelkõige riikides, mis on kandidaatriigid, kuid ei saa veel kasutada ühinemiseelse abi rahastamisvahendit (IPA); |
| --- | --- |

60.

| 61. | rõhutab vajadust suurendada Lääne-Balkani riikide rahastamist IPA raames, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet ning samuti geopoliitilise prioriteedina, eriti olukorras, kus toimub Venemaa provotseerimata agressioonisõda Ukraina vastu, mis tekitab kogu piirkonnas tugevat vastukaja, kuid rõhutab õigusriigi tingimuslikkuse nõudeid iga 2023. aasta eelarves eraldatud euro puhul; kutsub sellega seoses komisjoni üles kasutama osa programmi „Erasmus+“ lisaassigneeringutest kõrgharidusasutuste suuremaks rahastamiseks, et luua Lääne-Balkani riikide üliõpilastele uus stipendiumiprogramm; |
| --- | --- |

61.

| 62. | nõuab, et Ukraina ja Moldova Vabariik lisataks võimalikult kiiresti IPA kohaldamisalasse ja programmi rahastamispaketti suurendataks vastavalt; on seisukohal, et Ukrainat ja Moldovat kui uusi liidu kandidaatriike ning Gruusiat kui kandidaatriigiks pürgijat tuleb toetada nende teel liidu liikmeks saamise poole; nõuab ühinemiseelse abi instrumendist (IPA III) makstavat lisatoetust programmi „Erasmus+“ rahvusvahelise mõõtme edendamiseks; |
| --- | --- |

62.

| 63. | otsustab suurendada toetust strateegilisele teavitustegevusele, eriti meetmetele, mille eesmärk on seista vastu üleilmsele desinformatsioonile riikide ja muude osaliste levitatava desinformatsiooni süsteemse jälgimise ja paljastamise kaudu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rõhutab Moldovale, Albaaniale, Bosniale ja Hertsegoviinale, Gruusiale, Kosovole, Montenegrole, Põhja-Makedooniale ja Ukrainale antava ELi makromajandusliku finantsabi keskset rolli investeeringute edendamisel ja COVID-19 kriisist ning sõja tagajärgedest taastumise toetamisel; |
| --- | --- |

64.

| 65. | suurendab rubriigi 6 assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes kokku 465 000 000 euro võrra, mida rahastatakse erivahendite kasutuselevõtmisega; |
| --- | --- |

65.

Rubriik 7 – Euroopa avalik haldus

| 66. | on seisukohal, et nõukogu kärped selles rubriigis, mille eesmärk on vältida paindlikkusinstrumendi kasutamist, nagu on kavandatud eelarveprojektis, on põhjendamatud ega võimalda komisjonil oma ülesandeid täita; taastab seetõttu komisjoni halduskulud, sealhulgas kontoriruumide kulud, eelarveprojekti tasemel; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rõhutab Venemaa Ukrainasse tungimisest tulenevat ohtu liidu sisejulgeolekule; väljendab sellega seoses heameelt sisejulgeoleku ja piirihalduse tugikeskuse loomise üle Moldovas ning kutsub komisjoni üles hõlbustama ja kiirendama selle keskuse täielikku toimimist, pakkudes logistilist ja rahalist toetust, tehes koostööd rände ja siseasjade peadirektoraadi ja õigusküsimuste peadirektoraadiga ning Moldovasse lähetatud asjaomaste liidu justiits- ja siseküsimuste asutuste ekspertidega; |
| --- | --- |

67.

| 68. | rõhutab, kui oluline on tagada see, et komisjonil oleks piisavalt töötajaid oma ülesannete täitmiseks, sealhulgas uute algatustega ja äsja vastuvõetud õigusaktidega seotud ülesannete täitmiseks; kutsub seetõttu komisjoni üles tagama, et tal oleks tõhusaks ja tulemuslikuks rakendamiseks vajalik lisapersonal; rõhutab sellega seoses Euroopa rohelise kokkuleppe kohaste seadusandlike ettepanekutest, digiturgude määrusest ja digiteenuste määrusest ning NGEUst ja taaste- ja vastupidavusrahastust tulenevate liidu suuremate kulutuste mõju töötajate vajadustele teatavates talitustes, eelkõige komisjoni keskkonna peadirektoraadis (DG ENV), konkurentsi peadirektoraadis (DG COMP), sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadis (DG CNECT) ning Euroopa Pettustevastases Ametis (OLAF); väljendab muret selle pärast, et komisjonil ei ole nõutava töö tegemiseks vajalikke töötajaid; palub komisjonil neid personalivajadusi arvesse võtta, vähendamata seejuures töötajate arvu institutsiooni teistes osades; |
| --- | --- |

68.

| 69. | nõuab, et kiiresti leiaks heakskiidu komisjoni kavandatud finantsmääruse sihipärane muutmine seoses viivise käsitlemisega tühistatud või vähendatud konkurentsitrahvide hilinenud tagasimaksmise korral, et vältida survet rubriigi 7 kulutustele; |
| --- | --- |

69.

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

| 70. | tuletab meelde, et katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed on tähtsad vahendid, mille abil kujundada poliitilisi prioriteete ning esitada uusi algatusi, millest võivad saada liidu püsimeetmed ja -programmid; olles kõiki esitatud ettepanekuid põhjalikult analüüsinud ja võttes täielikult arvesse hinnangut, mille komisjon nende õiguslikele nõuetele vastavuse ja rakendatavuse kohta koostas, võtab vastu katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete tasakaalustatud paketi, mis vastab Euroopa Parlamendi poliitilistele prioriteetidele; kutsub komisjoni üles katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid kiiresti ellu viima ning andma kohapeal saavutatud tulemuste ja tulemuslikkuse kohta tagasisidet; |
| --- | --- |

70.

Maksed

| 71. | rõhutab vajadust näha 2023. aasta eelarves ette piisavad maksete assigneeringud ning otsustab üldreeglina tühistada nõukogu kärped ja suurendada maksete assigneeringuid neil eelarveridadel, mida kulukohustuste assigneeringute osas muudetakse; rõhutab, et programmide rakendamist on vaja kiirendada, et vältida maksete kuhjumist mitmeaastase finantsraamistiku teisel poolel; |
| --- | --- |

71.

Muud jaod

I jagu – Euroopa Parlament

| 72. | ei muuda oma 2023. aasta eelarve üldist suurust 2 268 777 642 eurot, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi tulude ja kulude eelarvestusega, mille täiskogu võttis vastu 7. aprillil 2022 ja mida ajakohastati 3. mail 2022 komisjoni taotlusel hinnangulise indekseerimismäära muutmise tõttu; otsustab lisada oma ametikohtade loetellu kunstlikult ja eelarveneutraalsel viisil 98 ametikohta ainult üheks aastaks, et võimaldada sarnaselt 2020. aasta eelarvega sisekonkursi edukate kandidaatide integreerimist personalieeskirjade artikli 29 lõike 4 kohaldamist silmas pidades; ajakohastab viie eelarverea märkusi, et lisada võimalus hüvitada petitsiooni esitajate osalemise kulud, sealhulgas sõidu-, elamis- ja ettenägematud kulud petitsioonikomisjoni ametlikel lähetustel väljaspool Euroopa Parlamendi ruume; |
| --- | --- |

72.

| 73. | tunnistab Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti olulist rolli poliitilise süsteemi läbipaistvuse, usaldusväärse finantsjuhtimise ja mitmekesisuse tagamisel, tagades selle, et Euroopa tasandi erakonnad ja Euroopa tasandi poliitilised sihtasutused kohaldavad ühiseid reegleid; märgib, et kuigi ameti eelarve sisaldub I jaos (Euroopa Parlament), on tegemist sõltumatu liidu asutusega; otsustab seetõttu luua eraldi eelarvepunkti asutuse töötajate töötasude ja hüvitiste jaoks ning eraldi rea Euroopa Parlamendi ametikohtade loetellu, kuhu kantakse ametis olevad ametikohad ilma lisaassigneeringuteta eelarveprojektis; |
| --- | --- |

73.

| 74. | palub juhatusel tagada piisavad vahendid artiklis 3 2 3 (Demokraatia ja kolmandate riikide parlamentide võimekuse tugevdamise toetamine), et Euroopa Parlament aitaks tõhusalt kaasa tippkeskuse Global Campus of Human Rights kolmanda kõrgetasemelise konverentsi korraldamisele, kui see on vajalik ja võimalik, sealhulgas Euroopa Parlamendi administratsiooni ümberpaigutamistaotluse korral eelarve täitmise aasta jooksul; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kooskõlas oma eespool nimetatud 7. aprilli 2022. aasta resolutsiooniga Euroopa Parlamendi 2023. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta ning võttes arvesse peasekretäri 20. juuli 2022. aasta vastuseid:






  a) | tuletab meelde, et ühes institutsioonis esinevad küber- ja hübriidohtude vastase võitluse puudused võivad mõjutada kõiki; kordab seetõttu, kui oluline on, et Euroopa Parlamendi eelarve oleks piisav, et tugevdada oma suutlikkust küber- ja hübriidohtude vastu võitlemiseks kõigi institutsioonide hüvanguks, pidades eelkõige silmas Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu, viimastel aastatel üha sagenevaid rünnakuid ja eelseisvaid Euroopa Parlamendi 2024. aasta valimisi; |
| --- | --- | --- |

75.

a)

tuletab meelde, et ühes institutsioonis esinevad küber- ja hübriidohtude vastase võitluse puudused võivad mõjutada kõiki; kordab seetõttu, kui oluline on, et Euroopa Parlamendi eelarve oleks piisav, et tugevdada oma suutlikkust küber- ja hübriidohtude vastu võitlemiseks kõigi institutsioonide hüvanguks, pidades eelkõige silmas Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu, viimastel aastatel üha sagenevaid rünnakuid ja eelseisvaid Euroopa Parlamendi 2024. aasta valimisi;

| b) | võtab teadmiseks administratsiooni käimasolevad meetmed võitluseks desinformatsiooni või mis tahes tegevuse vastu, mille eesmärk on parlamendiliikmete seisukohtade moonutamine, eelkõige seoses Euroopa Parlamendi 2024. aasta valimistega; kordab oma nõudmist tõhustada koostööd kõigi osalejate vahel institutsioonidevahelisel tasandil; |
| --- | --- |

b)

võtab teadmiseks administratsiooni käimasolevad meetmed võitluseks desinformatsiooni või mis tahes tegevuse vastu, mille eesmärk on parlamendiliikmete seisukohtade moonutamine, eelkõige seoses Euroopa Parlamendi 2024. aasta valimistega; kordab oma nõudmist tõhustada koostööd kõigi osalejate vahel institutsioonidevahelisel tasandil;

| c) | võtab teadmiseks demokraatia toetamise ja koordineerimise rühmale ja selle juhtivatele liikmetele demokraatia toetamisega seotud tegevuste elluviimisel antud toetuse; väljendab heameelt tõhustatud tegevuse üle ja nõuab jätkuvat toetust kodanikega suhtlemiseks, andes vajaduse korral teavet ka keelevähemuste, piirkondade ja kogukondade keeles, ja desinformatsiooni vastu võitlemiseks, pöörates erilist tähelepanu uutele prioriteetsetele riikidele; |
| --- | --- |

c)

võtab teadmiseks demokraatia toetamise ja koordineerimise rühmale ja selle juhtivatele liikmetele demokraatia toetamisega seotud tegevuste elluviimisel antud toetuse; väljendab heameelt tõhustatud tegevuse üle ja nõuab jätkuvat toetust kodanikega suhtlemiseks, andes vajaduse korral teavet ka keelevähemuste, piirkondade ja kogukondade keeles, ja desinformatsiooni vastu võitlemiseks, pöörates erilist tähelepanu uutele prioriteetsetele riikidele;

| d) | kordab lähetus- ja sõidukulude hüvitamise üldiste rakendussätete ning Euroopa Parlamendi ametnike ja muude teenistujate lähetusi ja ametisõite reguleerivate sisereeglite käimasoleva läbivaatamismenetlusega seoses mitmel korral väljendatud täiskogu soovi, et juhatus peaks tagama, et Euroopa Parlamendi liikmete registreeritud assistentidele parlamendi kolme töökoha vaheliste lähetuste eest makstav hüvitis on sama suur kui see, mis makstakse ametnikele ja muudele teenistujatele; |
| --- | --- |

d)

kordab lähetus- ja sõidukulude hüvitamise üldiste rakendussätete ning Euroopa Parlamendi ametnike ja muude teenistujate lähetusi ja ametisõite reguleerivate sisereeglite käimasoleva läbivaatamismenetlusega seoses mitmel korral väljendatud täiskogu soovi, et juhatus peaks tagama, et Euroopa Parlamendi liikmete registreeritud assistentidele parlamendi kolme töökoha vaheliste lähetuste eest makstav hüvitis on sama suur kui see, mis makstakse ametnikele ja muudele teenistujatele;

| e) | palub uuesti esimeeste konverentsil ja juhatusel vaadata läbi delegatsioonide tööd ja lähetusi väljapoole liitu reguleerivad rakendussätted ning otsus parlamendikomisjonide väljapoole Euroopa Parlamendi kolme töökohta toimuvate lähetuste kohta; rõhutab, et läbivaatamisel tuleks kaaluda võimalust, et registreeritud assistendid saadavad teatavatel tingimustel parlamendiliikmeid parlamendi ametlikes delegatsioonides ja lähetustel, leides õige tasakaalu parlamendiliikmetele antava suure lisaväärtuse ning keskkonnaalaste, logistiliste ja eelarvepiirangute vahel; |
| --- | --- |

e)

palub uuesti esimeeste konverentsil ja juhatusel vaadata läbi delegatsioonide tööd ja lähetusi väljapoole liitu reguleerivad rakendussätted ning otsus parlamendikomisjonide väljapoole Euroopa Parlamendi kolme töökohta toimuvate lähetuste kohta; rõhutab, et läbivaatamisel tuleks kaaluda võimalust, et registreeritud assistendid saadavad teatavatel tingimustel parlamendiliikmeid parlamendi ametlikes delegatsioonides ja lähetustel, leides õige tasakaalu parlamendiliikmetele antava suure lisaväärtuse ning keskkonnaalaste, logistiliste ja eelarvepiirangute vahel;

| f) | rõhutab, et Euroopa Parlamendi eelarvekomisjon peab teadlike otsuste tegemiseks saama kogu parlamendi eelarvet puudutava teabe õigel ajal ja arusaadaval kujul; tunnistades Euroopa Elamuskeskuste loomise tähtsust kõigis liikmesriikides, et tuua liit inimestele lähemale, nõuab Euroopa Elamuskeskuste jooksvate kulude ajakohastamist, võttes arvesse kõrget inflatsiooni; nõuab ka ajakohastatud teavet kavandatava 37,9 miljoni euro suuruse laenu kohta, mille eesmärk on rahastada Euroopa Elamuskeskuse hoone ostmist Dublinis, nagu on nõutud finantsmääruse artikli 266 lõikes 6; |
| --- | --- |

f)

rõhutab, et Euroopa Parlamendi eelarvekomisjon peab teadlike otsuste tegemiseks saama kogu parlamendi eelarvet puudutava teabe õigel ajal ja arusaadaval kujul; tunnistades Euroopa Elamuskeskuste loomise tähtsust kõigis liikmesriikides, et tuua liit inimestele lähemale, nõuab Euroopa Elamuskeskuste jooksvate kulude ajakohastamist, võttes arvesse kõrget inflatsiooni; nõuab ka ajakohastatud teavet kavandatava 37,9 miljoni euro suuruse laenu kohta, mille eesmärk on rahastada Euroopa Elamuskeskuse hoone ostmist Dublinis, nagu on nõutud finantsmääruse artikli 266 lõikes 6;

| g) | tuletab Euroopa Parlamendi kinnisvarapoliitikaga seoses meelde, kui tähtis on kinnisvarapoliitikas läbipaistev ja õiglane otsustusprotsess, võttes nõuetekohaselt arvesse finantsmääruse artiklit 266; |
| --- | --- |

g)

tuletab Euroopa Parlamendi kinnisvarapoliitikaga seoses meelde, kui tähtis on kinnisvarapoliitikas läbipaistev ja õiglane otsustusprotsess, võttes nõuetekohaselt arvesse finantsmääruse artiklit 266;

| h) | tuletab juhatusele meelde, et enne hoonetega seotud küsimusi käsitlevate oluliste otsuste vastuvõtmist on vaja eelarvekomisjoni nende olulise mõju tõttu eelarvele nõuetekohaselt teavitada ja temaga konsulteerida; palub juhatusel uurida kokkuhoiuvõimalusi ja vaadata täielikult läbi projekt Brüsselis asuva Paul-Henri Spaaki hoone tuleviku kohta; |
| --- | --- |

h)

tuletab juhatusele meelde, et enne hoonetega seotud küsimusi käsitlevate oluliste otsuste vastuvõtmist on vaja eelarvekomisjoni nende olulise mõju tõttu eelarvele nõuetekohaselt teavitada ja temaga konsulteerida; palub juhatusel uurida kokkuhoiuvõimalusi ja vaadata täielikult läbi projekt Brüsselis asuva Paul-Henri Spaaki hoone tuleviku kohta;

| i) | on seisukohal, et ajal, mil liidu kodanikud seisavad silmitsi oma igapäevase elukalliduse järsu tõusuga, peaksid liidu institutsioonid eranditult näitama üles solidaarsust ja eeskuju, eelkõige seoses energiatarbimise ja -vähendamisega; märgib, et inflatsioon ja energiahindade tõus avaldavad Euroopa Parlamendi eelarvele tohutut survet; võtab teadmiseks juhatuse 2. mai 2022. aasta ja 3. oktoobri 2022. aasta otsused lühiajaliste meetmete kohta, mille eesmärk on vähendada parlamendi energiatarbimist; palub kasutajatel bürooruumide ja koosolekuruumide temperatuuri ise reguleerida ning säästmiseks kokkulepitud temperatuurivahemikesse jääda; kutsub parlamenti üles võtma kõik vajalikud meetmed energiatarbimise vähendamiseks keskpikas ja pikas perspektiivis, et vähendada energiaarveid praeguse energiasäästualase lähenemisviisi eelseisval läbivaatamisel; pidades silmas energiakriisi ja geopoliitilist konteksti, kiidab heaks ja julgustab investeeringuid taastuvenergiasse ja fossiilkütuste kasutamise järkjärgulisse kõrvaldamisse ning eelkõige soojuspumpade paigaldamisse; kutsub üles suurendama energiatootmist, eelkõige Brüsselisse ja Strasbourgi võimalikult kiiresti tipptasemel fotogalvaaniliste katuseseadmete paigaldamise abil, ning peab tervitatavaks praegu käimasolevat uut uuringut kulutõhusamate päikesepaneelide kohta; väljendab heameelt EMASi raames loodud hoonete energiajuhtimissüsteemi üle ja nõuab, et iga-aastane audit oleks talituste esitatava eelarvestuse projekti osa; nõuab, et juhatus käivitaks liidu institutsioonide juhtorganite mitmeaastaste kulustrateegiate läbivaatamisel heade tavade vahetamise, et leida viise lisakokkuhoiu saavutamiseks; julgustab jätkama arvamuste vahetamist energiatarbimise poliitika parimate tavade üle väljaspool liidu institutsioone, näiteks kohalike omavalitsustega; |
| --- | --- |

i)

on seisukohal, et ajal, mil liidu kodanikud seisavad silmitsi oma igapäevase elukalliduse järsu tõusuga, peaksid liidu institutsioonid eranditult näitama üles solidaarsust ja eeskuju, eelkõige seoses energiatarbimise ja -vähendamisega; märgib, et inflatsioon ja energiahindade tõus avaldavad Euroopa Parlamendi eelarvele tohutut survet; võtab teadmiseks juhatuse 2. mai 2022. aasta ja 3. oktoobri 2022. aasta otsused lühiajaliste meetmete kohta, mille eesmärk on vähendada parlamendi energiatarbimist; palub kasutajatel bürooruumide ja koosolekuruumide temperatuuri ise reguleerida ning säästmiseks kokkulepitud temperatuurivahemikesse jääda; kutsub parlamenti üles võtma kõik vajalikud meetmed energiatarbimise vähendamiseks keskpikas ja pikas perspektiivis, et vähendada energiaarveid praeguse energiasäästualase lähenemisviisi eelseisval läbivaatamisel; pidades silmas energiakriisi ja geopoliitilist konteksti, kiidab heaks ja julgustab investeeringuid taastuvenergiasse ja fossiilkütuste kasutamise järkjärgulisse kõrvaldamisse ning eelkõige soojuspumpade paigaldamisse; kutsub üles suurendama energiatootmist, eelkõige Brüsselisse ja Strasbourgi võimalikult kiiresti tipptasemel fotogalvaaniliste katuseseadmete paigaldamise abil, ning peab tervitatavaks praegu käimasolevat uut uuringut kulutõhusamate päikesepaneelide kohta; väljendab heameelt EMASi raames loodud hoonete energiajuhtimissüsteemi üle ja nõuab, et iga-aastane audit oleks talituste esitatava eelarvestuse projekti osa; nõuab, et juhatus käivitaks liidu institutsioonide juhtorganite mitmeaastaste kulustrateegiate läbivaatamisel heade tavade vahetamise, et leida viise lisakokkuhoiu saavutamiseks; julgustab jätkama arvamuste vahetamist energiatarbimise poliitika parimate tavade üle väljaspool liidu institutsioone, näiteks kohalike omavalitsustega;

| j) | väljendab heameelt CO2-neutraalsuse eesmärgi sõnastamiseks astutud esialgsete sammude üle; tuletab parlamendiliikmetele ja fraktsioonidele meelde ja kutsub üles aitama kaasa Brüsseli ja Strasbourgi vaheliste transpordikastide jätkuvale vähendamisele täiskogu istungjärkudel, nagu juhatus on lubanud; nõuab, et tulevastes eelarvetes kavandataks asjakohased investeeringud vihmavee kogumiseks ja taaskasutamiseks ning vee ratsionaalsemaks kasutamiseks; |
| --- | --- |

j)

väljendab heameelt CO2-neutraalsuse eesmärgi sõnastamiseks astutud esialgsete sammude üle; tuletab parlamendiliikmetele ja fraktsioonidele meelde ja kutsub üles aitama kaasa Brüsseli ja Strasbourgi vaheliste transpordikastide jätkuvale vähendamisele täiskogu istungjärkudel, nagu juhatus on lubanud; nõuab, et tulevastes eelarvetes kavandataks asjakohased investeeringud vihmavee kogumiseks ja taaskasutamiseks ning vee ratsionaalsemaks kasutamiseks;

| 76. | kutsub Euroopa Parlamenti üles jätkama oma personalivajaduse korrapärast hindamist, paigutama ametikohti direktoraatide vahel ümber vastavalt muutuvatele prioriteetidele, et täita uusi ülesandeid nii palju kui võimalik stabiilse töötajate arvuga, ning hindama riske, mis on seotud lepinguliste töötajate arvu suurenemisega, sealhulgas ohtu luua Euroopa Parlamendis kahetasandiline personalistruktuur; arvestades Euroopa Parlamendi juriidilisi kohustusi, rõhutab, et inflatsioonikeskkonnas muutub ressursside prioriteetide muutmine üha olulisemaks; |
| --- | --- |

76.

Muud jaod (IV–X jagu)

| 77. | rõhutab survet, mida kõrge inflatsioon avaldab teiste institutsioonide kulutustele; rõhutab, et suurem osa nende eelarvetest on kindlaks määratud põhimääruse järgsete või lepinguliste kohustustega, mida mõjutab inflatsioon, ning et neil puudub kontroll inflatsioonimäärade ja energiahindade tõusu üle; juhib tähelepanu sellele, et institutsioonidel peab oma ülesannete täitmiseks olema piisavalt töötajaid; väljendab heameelt institutsioonide jätkuvate pingutuste üle töötajate ümberpaigutamisel ja täiendaval tõhususe suurendamisel, kuid tunnistab selle lähenemisviisi piiratust praeguses olukorras, kui sellega kaasnevad suurenevad kohustused; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei kiitnud heaks teiste institutsioonide taotletud lisaametikohti, olenemata nende uutest ülesannetest; mõistab hukka nõukogu horisontaalse lähenemisviisi suurendada vähendusmäära 1,8 protsendipunkti võrra igas institutsioonis ning on seisukohal, et see ei ole põhjendatud; tuletab meelde, et vähendusmäära suurendamine kohustaks teisi institutsioone hoidma suuremat arvu ametikohti tühjana, vähendades seeläbi oma tööjõudu, suutlikkust reageerida kodanike muredele ja täita oma volitusi; |
| --- | --- |

77.

| 78. | otsustab seetõttu taastada Euroopa Regioonide Komitee assigneeringud eelarveprojektis esitatud tasemel; ei muuda kooskõlas nn aumeeste kokkuleppega nõukogu lugemise seisukohta nõukogu enda ja Euroopa Ülemkogu osas; |
| --- | --- |

78.

| 79. | suurendab järgmistel nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel assigneeringuid või töötajate arvu eelarveprojektiga võrreldes, et anda institutsioonidele piisavalt vahendeid, et täita asjakohaselt, tõhusalt ja tulemuslikult oma volitustest tulenevaid üha suurenevaid ülesandeid ning olla valmis eesseisvateks väljakutseteks, eelkõige seoses küberturvalisusega; rõhutab sellega seoses, et liit ei ole piisavalt valmis võitlema küberohtudega, mille sagedus ja keerukus on aastate jooksul suurenenud; on veendunud, et kõigile liidu institutsioonidele tuleks tagada asjakohased vahendid ja personal, et võidelda nende ohtudega nii liidusiseselt kui ka institutsioonidevahelise koostöö raames; teeb seetõttu ettepaneku






  a) | taastada assigneeringute tase kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Ombudsmani eelarvestusega, suurendades assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes nende eelarveridade puhul, mis katavad uute töötajatega seotud assigneeringuid, ning ametikohtade arvu ametikohtade loetelus; |
| --- | --- | --- |

79.

a)

taastada assigneeringute tase kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Ombudsmani eelarvestusega, suurendades assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes nende eelarveridade puhul, mis katavad uute töötajatega seotud assigneeringuid, ning ametikohtade arvu ametikohtade loetelus;

| b) | taastada assigneeringute tase, mis on osaliselt kooskõlas Euroopa Kontrollikoja, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa välisteenistuse eelarvestusega, suurendades eelarveprojektiga võrreldes assigneeringuid eelarveridadel, mis hõlmavad uute töötajatega seotud assigneeringuid, ning ametikohtade loetelus olevate ametikohtade arvu; |
| --- | --- |

b)

taastada assigneeringute tase, mis on osaliselt kooskõlas Euroopa Kontrollikoja, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa välisteenistuse eelarvestusega, suurendades eelarveprojektiga võrreldes assigneeringuid eelarveridadel, mis hõlmavad uute töötajatega seotud assigneeringuid, ning ametikohtade loetelus olevate ametikohtade arvu;

| c) | suurendada kooskõlas Euroopa Andmekaitseinspektori taotlusega mitut tegevuskulude eelarverida, et 2023. aasta eelarves kajastuks ootamatult suur elukallidus, mida ei võetud nende eelarvestuse koostamisel arvesse. |
| --- | --- |

c)

suurendada kooskõlas Euroopa Andmekaitseinspektori taotlusega mitut tegevuskulude eelarverida, et 2023. aasta eelarves kajastuks ootamatult suur elukallidus, mida ei võetud nende eelarvestuse koostamisel arvesse.

Kirjaliku muutmisettepaneku hindamine

| 80. | võtab teadmiseks 2023. aasta üldeelarve projekti kirjaliku muutmisettepaneku nr 1, mille üldine netomõju kuludele on 758,3 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 2 394,9 miljonit eurot maksete assigneeringutena, sealhulgas maksete assigneeringute märkimisväärne suurenemine FAST-CARE tõttu; võtab samuti teadmiseks asjaolu, et üldiselt teeb komisjon ettepaneku võtta rubriikide 2b, 5 ja 6 jaoks kasutusele paindlikkusinstrumendi 822,1 miljoni euro ulatuses; |
| --- | --- |

80.

| 81. | märgib, et kirjalik muutmisettepanek sisaldab ainult mõningaid parlamendi käesolevas resolutsioonis esitatud mureküsimusi ja prioriteete, nagu humanitaarabi suurendamine, liidu elanikkonnakaitse mehhanism ja programm „Erasmus+“ ning suurem toetus kaitsele; väljendab siiski muret selle pärast, et kavandatavad suurendamised ei ole piisavad ning mõned kavandatud suurendamised on suunatud pigem perioodi alguse eelarvele kui lisaassigneeringutele; |
| --- | --- |

81.

| 82. | võtab teadmiseks meetmed ja tegevused, mida on võetud Ukraina toetamiseks alates sõja algusest, ning julgustab komisjoni tegema ettepanekuid lisameetmete kohta; peab kahetsusväärseks, et komisjoni 2023. aasta eelarveettepanekud ei paku Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja ulatuslike tagajärgede suhtes asjakohast reageeringut; on veendunud, et 2023. aasta vajadused on palju suuremad kui kirjalikus muutmisettepanekus kavandatud; |
| --- | --- |

82.

| 83. | võtab teadmiseks ettepaneku võtta kasutusele ühtne varuinstrument 450 miljoni euro ulatuses, et katta Euroopa Liidu taasterahastu rahastamiskulud; rõhutab asjaolu, et Euroopa Liidu taasterahastu rahastamiskuludeks vajalikud tegelikud summad igas konkreetses aastaeelarves sõltuvad võetud laenude intressimääradest, mis tekitab aastaeelarve üle peetavatel läbirääkimistel märkimisväärset ebakindlust; rõhutab, et need kulud ei tohiks kunagi tulla programmide rahastamise arvelt; rõhutab, et ühtse innovatsioonialgatuse kasutamine Euroopa Liidu taasterahastu rahastamiskuludeks vähendab ka eelarve niigi väga piiratud paindlikkust ja piiratud varusid ning seega võimet reageerida praegustele ja tekkivatele vajadustele; tuletab meelde, et mitmeaastane finantsraamistik tuleb kiiresti põhjalikult läbi vaadata ja et parlament nõuab, et Euroopa Liidu taasterahastu ületaks mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid; |
| --- | --- |

83.

| 84. | võtab teadmiseks muude jagude assigneeringute kohandatud taseme, võttes arvesse praegust 2022. aasta töötasude kohandamise prognoosi, mis on 2023. aasta eelarveprojektis prognoositust väiksem, ning assigneeringute ümberpaigutamise teistelt institutsioonidelt CERT-EU-le, et suurendada liidu küberturvalisuse alast suutlikkust, vähendades seetõttu muude institutsioonide assigneeringute summat 45 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üldeelarve projekti muudatusettepanekutega nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  ELT L 424, 15.12.2020, lk 1.

(2)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(3)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(4)  ELT C 444 I, 22.12.2020.

(5)  Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027, 2. lisa: deklaratsioonid (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0357).

(6)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(7)  ELT L 243, 9.7.2021, lk 1.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0219.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0005.

(10)  ELT C 99, 1.3.2022, lk 158.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0010;

(12)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 1.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0106.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0127.

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ja kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013 (ELT L 170, 12.5.2021, lk 1).

(16)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

---

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/125 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/125

---

P9_TA(2022)0367

Säästvad laevakütused (algatus „FuelEU Maritime“) ***I

Euroopa Parlamendi 19. oktoobril 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kasutamist meretranspordis ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 149/13)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Meretransport moodustab umbes 75 % ELi väliskaubandusest ja 31 % ELi sisekaubandusest.
  Samas moodustab laevaliiklus Euroopa Majanduspiirkonna sadamatesse või sadamatest umbes 11 % ELi transpordi CO2 koguheitest ja 3–4 % ELi CO2 koguheitest.
  Liikmesriikide sadamates läheb igal aastal laevale või tuleb laevalt 400 miljonit reisijat, sealhulgas umbes 14 miljonit kruiisilaevadel. Meretransport on seega Euroopa transpordisüsteemi oluline osa ja etendab Euroopa majanduse jaoks olulist rolli. Meretransporditurul valitseb tugev konkurents liidus ja väljaspool seda tegutsevate ettevõtjate vahel, mistõttu on võrdsed võimalused hädavajalikud. Meretranspordituru ja seal tegutsevate ettevõtjate stabiilsus ja heaolu sõltuvad selgest ja ühtlustatud poliitikaraamistikust, mille kohaselt meretranspordiettevõtjad, sadamad ja teised sektori osalised saavad tegutseda võrdsete võimaluste alusel. Turumoonutuste esinemisel võivad nad seada laevakäitajad või sadamad ebasoodsasse olukorda võrreldes konkurentidega meretranspordisektoris või muudes transpordisektorites. See võib omakorda põhjustada meretranspordi konkurentsivõime vähenemist ning ühenduse kadumist kodanike ja ettevõtjate jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Meretransport moodustab umbes 75 % ELi väliskaubandusest ja 31 % ELi sisekaubandusest.
  Samas moodustab laevaliiklus Euroopa Majanduspiirkonna sadamatesse või sadamatest umbes 11 % ELi transpordi CO2 koguheitest ja 3–4 % ELi CO2 koguheitest.
  Liikmesriikide sadamates läheb igal aastal laevale või tuleb laevalt 400 miljonit reisijat, sealhulgas umbes 14 miljonit kruiisilaevadel. Meretransport on seega Euroopa transpordisüsteemi oluline osa ja etendab Euroopa majanduse jaoks olulist rolli. Meretransporditurul valitseb tugev konkurents liidus ja väljaspool seda tegutsevate ettevõtjate vahel, mistõttu on võrdsed võimalused hädavajalikud. Meretranspordituru ja seal tegutsevate ettevõtjate stabiilsus ja heaolu sõltuvad selgest ja ühtlustatud poliitikaraamistikust, mille kohaselt meretranspordiettevõtjad, sadamad ja teised sektori osalised saavad tegutseda võrdsete võimaluste alusel. Turumoonutuste esinemisel võivad nad seada laevakäitajad või sadamad ebasoodsasse olukorda võrreldes konkurentidega meretranspordisektoris või muudes transpordisektorites. See võib omakorda põhjustada meretranspordi konkurentsivõime vähenemist ning ühenduse kadumist kodanike ja ettevõtjate jaoks.

| (1) | Meretransport moodustab umbes 75 % ELi väliskaubandusest ja 31 % ELi sisekaubandusest. Liikmesriikide sadamates läheb igal aastal laevale või tuleb laevalt 400 miljonit reisijat, sealhulgas umbes 14 miljonit kruiisilaevadel. Meretransport on seega Euroopa transpordisüsteemi oluline osa ja etendab Euroopa majanduse jaoks olulist rolli. Meretransporditurul valitseb tugev konkurents liidus ja väljaspool seda tegutsevate ettevõtjate vahel, mistõttu on
  globaalsed
  võrdsed võimalused hädavajalikud. Meretranspordituru ja seal tegutsevate ettevõtjate stabiilsus ja heaolu sõltuvad selgest ja ühtlustatud poliitikaraamistikust, mille kohaselt meretranspordiettevõtjad, sadamad ja teised sektori osalised saavad tegutseda võrdsete võimaluste alusel. Turumoonutuste esinemisel võivad nad seada laevakäitajad või sadamad ebasoodsasse olukorda võrreldes konkurentidega meretranspordisektoris või muudes transpordisektorites. See võib omakorda põhjustada meretranspordi konkurentsivõime vähenemist
  , töökohtade kadu
  ning ühenduse kadumist kodanike ja ettevõtjate jaoks. |
| --- | --- |

(1)

Meretransport moodustab umbes 75 % ELi väliskaubandusest ja 31 % ELi sisekaubandusest. Liikmesriikide sadamates läheb igal aastal laevale või tuleb laevalt 400 miljonit reisijat, sealhulgas umbes 14 miljonit kruiisilaevadel. Meretransport on seega Euroopa transpordisüsteemi oluline osa ja etendab Euroopa majanduse jaoks olulist rolli. Meretransporditurul valitseb tugev konkurents liidus ja väljaspool seda tegutsevate ettevõtjate vahel, mistõttu on
  globaalsed
  võrdsed võimalused hädavajalikud. Meretranspordituru ja seal tegutsevate ettevõtjate stabiilsus ja heaolu sõltuvad selgest ja ühtlustatud poliitikaraamistikust, mille kohaselt meretranspordiettevõtjad, sadamad ja teised sektori osalised saavad tegutseda võrdsete võimaluste alusel. Turumoonutuste esinemisel võivad nad seada laevakäitajad või sadamad ebasoodsasse olukorda võrreldes konkurentidega meretranspordisektoris või muudes transpordisektorites. See võib omakorda põhjustada meretranspordi konkurentsivõime vähenemist
  , töökohtade kadu
  ning ühenduse kadumist kodanike ja ettevõtjate jaoks.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Merendussektor annab tööd kahele miljonile eurooplasele ning toob majandusele kasu 149 miljardit eurot. Iga laevandustööstuses saadud miljoni euro kohta saadakse ELi majanduse teistes sektorites 1,8  miljonit eurot

   (1a)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Merendussektor annab tööd kahele miljonile eurooplasele ning toob majandusele kasu 149 miljardit eurot. Iga laevandustööstuses saadud miljoni euro kohta saadakse ELi majanduse teistes sektorites 1,8  miljonit eurot

   (1a)

  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1b) | Meretransport on kõige keskkonnahoidlikum transpordiliik, mille kasvuhoonegaaside heitkogused on veetud kauba tonni kohta tunduvalt madalamad kui muude transpordiliikide puhul

   (1a)

  .


  Samas moodustab laevaliiklus Euroopa Majanduspiirkonna sadamatesse või sadamatest umbes 11 % ELi transpordi CO2 koguheitest ja 3–4 % ELi CO2 koguheitest. Kui ei võeta edasisi meetmeid, siis meretranspordi CO2 heitkogused suurenevad. Kõik majandussektorid peavad kasvuhoonegaaside heite kiirele vähendamisele kaasa aitama, et saavutada hiljemalt 2050. aastaks kasvuhoonegaaside netonullheide, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/1119. Seetõttu on oluline, et liit seaks ambitsioonika plaani merendussektori kiireks ökoloogiliseks üleminekuks, miks aitaks ka säilitada ja veelgi edendada tema ülemaailmset juhtpositsiooni roheliste tehnoloogiate, teenuste ja lahenduste vallas ning hoogustaks veelgi seotud väärtusahelates töökohtade loomist, säilitades samal ajal konkurentsivõime. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1b)

Meretransport on kõige keskkonnahoidlikum transpordiliik, mille kasvuhoonegaaside heitkogused on veetud kauba tonni kohta tunduvalt madalamad kui muude transpordiliikide puhul

   (1a)

  .


  Samas moodustab laevaliiklus Euroopa Majanduspiirkonna sadamatesse või sadamatest umbes 11 % ELi transpordi CO2 koguheitest ja 3–4 % ELi CO2 koguheitest. Kui ei võeta edasisi meetmeid, siis meretranspordi CO2 heitkogused suurenevad. Kõik majandussektorid peavad kasvuhoonegaaside heite kiirele vähendamisele kaasa aitama, et saavutada hiljemalt 2050. aastaks kasvuhoonegaaside netonullheide, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/1119. Seetõttu on oluline, et liit seaks ambitsioonika plaani merendussektori kiireks ökoloogiliseks üleminekuks, miks aitaks ka säilitada ja veelgi edendada tema ülemaailmset juhtpositsiooni roheliste tehnoloogiate, teenuste ja lahenduste vallas ning hoogustaks veelgi seotud väärtusahelates töökohtade loomist, säilitades samal ajal konkurentsivõime.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Selleks et suurendada Pariisi kokkuleppe kohast liidu kliimakohustust ja kehtestada meetmed, mida tuleb võtta, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus, ning muuta poliitiline kohustus juriidiliseks kohustuseks, võttis komisjon vastu (muudetud) ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimaseadus) (19), samuti teatise „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi
  suurendamine“

   (20). See hõlmab ka eesmärki vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega.
  Seetõttu
  on vaja mitmesuguseid täiendavaid poliitikavahendeid, et
  motiveerida
  säästvalt toodetud taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kasutamist
  meretranspordisektoris
  .
  Vajalik
  tehnoloogia
  tuleb välja arendada ja kasutusele võtta
  2030. aastaks, et pärast seda
  olla valmis palju kiiremateks muutusteks
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Selleks et suurendada Pariisi kokkuleppe kohast liidu kliimakohustust ja kehtestada meetmed, mida tuleb võtta, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus, ning muuta poliitiline kohustus juriidiliseks kohustuseks, võttis komisjon vastu (muudetud) ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimaseadus) (19), samuti teatise „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi
  suurendamine“

   (20). See hõlmab ka eesmärki vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega.
  Seetõttu
  on vaja mitmesuguseid täiendavaid poliitikavahendeid, et
  motiveerida
  säästvalt toodetud taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kasutamist
  meretranspordisektoris
  .
  Vajalik
  tehnoloogia
  tuleb välja arendada ja kasutusele võtta
  2030. aastaks, et pärast seda
  olla valmis palju kiiremateks muutusteks
  .

| (2) | Selleks et suurendada Pariisi kokkuleppe kohast liidu kliimakohustust ja kehtestada meetmed, mida tuleb võtta, et saavutada
  hiljemalt
  2050. aastaks kliimaneutraalsus, ning muuta poliitiline kohustus juriidiliseks kohustuseks, võttis komisjon vastu (muudetud) ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimaseadus) (19), samuti teatise „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi
  suurendamine“

   (20). See hõlmab ka eesmärki vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega.
  Sellest tulenevalt
  on vaja mitmesuguseid täiendavaid poliitikavahendeid, et
  edendada ja kiirendada meretranspordisektorisse kuuluvate
  säästvalt toodetud taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste
  ulatuslikku tootmist ja
  kasutamist
  , järgides samal ajal tehnoloogilise neutraalsuse põhimõtet
  .
  Vajaliku
  tehnoloogia
  arendust ja kasutuselevõttu tuleks toetada võimalikult kiiresti ning see peab toimuma
  2030. aastaks, et
  valmistuda palju kiiremateks muutusteks
  pärast seda
  . Samuti on oluline edendada innovatsiooni ja toetada teadusuuringuid, mis on seotud kujunemisjärgus ja tulevase innovatsiooniga, nagu kujunemisjärgus alternatiivkütused, ökodisain, bioressursipõhised materjalid, tuuleenergial põhinevad jõuallikad ja tuuleenergiat toetavad jõuseadmed. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et suurendada Pariisi kokkuleppe kohast liidu kliimakohustust ja kehtestada meetmed, mida tuleb võtta, et saavutada
  hiljemalt
  2050. aastaks kliimaneutraalsus, ning muuta poliitiline kohustus juriidiliseks kohustuseks, võttis komisjon vastu (muudetud) ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimaseadus) (19), samuti teatise „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi
  suurendamine“

   (20). See hõlmab ka eesmärki vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega.
  Sellest tulenevalt
  on vaja mitmesuguseid täiendavaid poliitikavahendeid, et
  edendada ja kiirendada meretranspordisektorisse kuuluvate
  säästvalt toodetud taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste
  ulatuslikku tootmist ja
  kasutamist
  , järgides samal ajal tehnoloogilise neutraalsuse põhimõtet
  .
  Vajaliku
  tehnoloogia
  arendust ja kasutuselevõttu tuleks toetada võimalikult kiiresti ning see peab toimuma
  2030. aastaks, et
  valmistuda palju kiiremateks muutusteks
  pärast seda
  . Samuti on oluline edendada innovatsiooni ja toetada teadusuuringuid, mis on seotud kujunemisjärgus ja tulevase innovatsiooniga, nagu kujunemisjärgus alternatiivkütused, ökodisain, bioressursipõhised materjalid, tuuleenergial põhinevad jõuallikad ja tuuleenergiat toetavad jõuseadmed.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Veeldatud maagaasil on tõenäoliselt meretranspordis üleminekuroll, mis võimaldab järkjärgulist üleminekut heitevabadele alternatiividele, eriti kui praegu puudub majanduslikult elujõuline heitevaba jõuseadme tehnoloogia. Teatises aruka ja säästva liikuvuse strateegia kohta juhitakse tähelepanu sellele, et heiteta merelaevad saavad turuvalmiks 2030. aastaks. Arvestades laevade pikka kasutusiga, peaks laevastiku ümberkujundamine toimuma järk-järgult. Selliste transpordikütuste nagu veeldatud maagaasi CO2 heidet tuleb üha rohkem vähendada, segades neid näiteks veeldatud biometaaniga (bio-LNG) või taastuvate ja vähese CO2 heitega sünteetiliste gaasiliste e-kütustega (e-gaas). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Veeldatud maagaasil on tõenäoliselt meretranspordis üleminekuroll, mis võimaldab järkjärgulist üleminekut heitevabadele alternatiividele, eriti kui praegu puudub majanduslikult elujõuline heitevaba jõuseadme tehnoloogia. Teatises aruka ja säästva liikuvuse strateegia kohta juhitakse tähelepanu sellele, et heiteta merelaevad saavad turuvalmiks 2030. aastaks. Arvestades laevade pikka kasutusiga, peaks laevastiku ümberkujundamine toimuma järk-järgult. Selliste transpordikütuste nagu veeldatud maagaasi CO2 heidet tuleb üha rohkem vähendada, segades neid näiteks veeldatud biometaaniga (bio-LNG) või taastuvate ja vähese CO2 heitega sünteetiliste gaasiliste e-kütustega (e-gaas).

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Seoses üleminekuga taastuvkütustele ja vähese CO2 heitega kütustele ning asendusenergiaallikatele on oluline tagada ELi meretranspordituru nõuetekohane toimimine ja aus konkurents laevakütuste puhul, mis moodustab märkimisväärse osa laevakäitajate kuludest. Liidu liikmesriikide kütusenõuete erinevused võivad oluliselt mõjutada laevakäitajate majandustulemusi ja avaldada negatiivset mõju konkurentsile turul. Laevanduse rahvusvahelise iseloomu tõttu võivad laevakäitajad kergesti punkerdada kolmandates riikides ja kanda suurtes kogustes kütust. See võib põhjustada kasvuhoonegaaside heite ülekandumist
  ja
  negatiivset mõju sektori konkurentsivõimele, kui taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kättesaadavusega liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates meresadamates ei kaasne nende kasutamise nõudeid, mida kohaldatakse kõigile liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse sadamatesse saabuvatele ja nendest väljuvatele laevakäitajatele. Käesolevas määruses tuleks sätestada meetmed, millega tagatakse, et taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kasutuselevõtt laevakütuste turul toimub ausa konkurentsi tingimustes ELi meretransporditurul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Seoses üleminekuga taastuvkütustele ja vähese CO2 heitega kütustele ning asendusenergiaallikatele on oluline tagada ELi meretranspordituru nõuetekohane toimimine ja aus konkurents laevakütuste puhul, mis moodustab märkimisväärse osa laevakäitajate kuludest. Liidu liikmesriikide kütusenõuete erinevused võivad oluliselt mõjutada laevakäitajate majandustulemusi ja avaldada negatiivset mõju konkurentsile turul. Laevanduse rahvusvahelise iseloomu tõttu võivad laevakäitajad kergesti punkerdada kolmandates riikides ja kanda suurtes kogustes kütust. See võib põhjustada kasvuhoonegaaside heite ülekandumist
  ja
  negatiivset mõju sektori konkurentsivõimele, kui taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kättesaadavusega liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates meresadamates ei kaasne nende kasutamise nõudeid, mida kohaldatakse kõigile liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse sadamatesse saabuvatele ja nendest väljuvatele laevakäitajatele. Käesolevas määruses tuleks sätestada meetmed, millega tagatakse, et taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kasutuselevõtt laevakütuste turul toimub ausa konkurentsi tingimustes ELi meretransporditurul.

| (3) | Seoses üleminekuga taastuvkütustele ja vähese CO2 heitega kütustele ning asendusenergiaallikatele on oluline tagada ELi meretranspordituru nõuetekohane toimimine ja aus konkurents laevakütuste puhul, mis moodustab märkimisväärse osa laevakäitajate kuludest
  – tavaliselt 35 % kuni 53 % kaubaveohindadest. Seetõttu peavad poliitikameetmed olema kulutõhusad ja nende eesmärk peab olema saavutada võimalikult suur CO2 heite vähendamine võimalikult väikeste kuludega
  . Liidu liikmesriikide kütusenõuete erinevused võivad oluliselt mõjutada laevakäitajate majandustulemusi ja avaldada negatiivset mõju konkurentsile turul. Laevanduse rahvusvahelise iseloomu tõttu võivad laevakäitajad kergesti punkerdada kolmandates riikides ja kanda suurtes kogustes kütust
  , mis omakorda võib vähendada ka liidu sadamate konkurentsivõimet võrreldes liiduväliste sadamatega
  . See võib põhjustada kasvuhoonegaaside heite
  ja äritegevuse
  ülekandumist
  ning
  negatiivset mõju sektori konkurentsivõimele, kui taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kättesaadavusega liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates meresadamates ei kaasne nende kasutamise nõudeid, mida kohaldatakse kõigile liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse sadamatesse saabuvatele ja nendest väljuvatele laevakäitajatele. Käesolevas määruses tuleks sätestada meetmed, millega tagatakse, et taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kasutuselevõtt laevakütuste turul toimub ausa konkurentsi tingimustes ELi meretransporditurul
  , millega laevandusettevõtjatele jäetakse väiksemate kuludega heitkoguste vähendamise võimalus. Sellise võimaluse olemasolu on oluline, et tagada Euroopa laevandussektori konkurentsivõime ning Euroopa sadamaid ja maailmakaubandust ühendavate logistiliste marsruutide asjakohasus. |
| --- | --- |

(3)

Seoses üleminekuga taastuvkütustele ja vähese CO2 heitega kütustele ning asendusenergiaallikatele on oluline tagada ELi meretranspordituru nõuetekohane toimimine ja aus konkurents laevakütuste puhul, mis moodustab märkimisväärse osa laevakäitajate kuludest
  – tavaliselt 35 % kuni 53 % kaubaveohindadest. Seetõttu peavad poliitikameetmed olema kulutõhusad ja nende eesmärk peab olema saavutada võimalikult suur CO2 heite vähendamine võimalikult väikeste kuludega
  . Liidu liikmesriikide kütusenõuete erinevused võivad oluliselt mõjutada laevakäitajate majandustulemusi ja avaldada negatiivset mõju konkurentsile turul. Laevanduse rahvusvahelise iseloomu tõttu võivad laevakäitajad kergesti punkerdada kolmandates riikides ja kanda suurtes kogustes kütust
  , mis omakorda võib vähendada ka liidu sadamate konkurentsivõimet võrreldes liiduväliste sadamatega
  . See võib põhjustada kasvuhoonegaaside heite
  ja äritegevuse
  ülekandumist
  ning
  negatiivset mõju sektori konkurentsivõimele, kui taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kättesaadavusega liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates meresadamates ei kaasne nende kasutamise nõudeid, mida kohaldatakse kõigile liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse sadamatesse saabuvatele ja nendest väljuvatele laevakäitajatele. Käesolevas määruses tuleks sätestada meetmed, millega tagatakse, et taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kasutuselevõtt laevakütuste turul toimub ausa konkurentsi tingimustes ELi meretransporditurul
  , millega laevandusettevõtjatele jäetakse väiksemate kuludega heitkoguste vähendamise võimalus. Sellise võimaluse olemasolu on oluline, et tagada Euroopa laevandussektori konkurentsivõime ning Euroopa sadamaid ja maailmakaubandust ühendavate logistiliste marsruutide asjakohasus.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Merendussektorit iseloomustab väga tugev rahvusvaheline konkurents. Suured erinevused lipuriikide halduskoormuse vahel on süvendanud ebasoovitavaid tavasid, näiteks laevade ümberregistreerimist. Sektori globaalne olemus rõhutab lipu suhtes neutraalse lähenemisviisi ja soodsa regulatiivse keskkonna tähtsust, mis on uute investeeringute ligimeelitamise ning Euroopa sadamate, laevaomanike ja käitajate konkurentsivõime tagamise eeltingimus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Merendussektorit iseloomustab väga tugev rahvusvaheline konkurents. Suured erinevused lipuriikide halduskoormuse vahel on süvendanud ebasoovitavaid tavasid, näiteks laevade ümberregistreerimist. Sektori globaalne olemus rõhutab lipu suhtes neutraalse lähenemisviisi ja soodsa regulatiivse keskkonna tähtsust, mis on uute investeeringute ligimeelitamise ning Euroopa sadamate, laevaomanike ja käitajate konkurentsivõime tagamise eeltingimus.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Selleks et käesolev määrus mõjutaks kõiki meretranspordisektori tegevusi, on asjakohane, et see hõlmaks osa liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva sadama ja kolmanda riigi jurisdiktsiooni alla kuuluva sadama vahelistest reisidest. Seega tuleks käesolevat määrust kohaldada sellest energiast poole suhtes, mida kasutab väljaspool liikmesriigi jurisdiktsiooni asuvast sadamast liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse sadamasse saabuv laev; sellest energiast poole suhtes, mida kasutab liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast sadamast väljaspool liikmesriigi jurisdiktsiooni asuvasse sadamasse saabuv laev; kogu energia suhtes, mida kasutab liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast sadamast liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse sadamasse saabuv reisilaev, ning energia suhtes, mida kasutatakse kai ääres liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvas sadamas. Kui hõlmatakse osa energiast, mida laev kasutab nii saabuvatel kui ka väljuvatel reisidel liidu ja kolmandate riikide vahel, tagatakse käesoleva määruse tõhusus, sealhulgas suurendades sellise raamistiku positiivset mõju keskkonnale.
  Samal ajal piirab
  selline raamistik kõrvalehoidmise eesmärgil toimuvate sadamakülastuste ohtu ja ohtu, et ümberlaadimistegevus viiakse väljapoole liitu. Selleks et tagada mereliikluse sujuv toimimine, võrdsed võimalused meretranspordiettevõtjatele ja sadamatele ning vältida moonutusi siseturul, tuleks kõigile liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvatest sadamatest saabuvatele või väljuvatele reisidele ning laevade viibimisele nendes sadamates kohaldada käesolevas määruses sisalduvaid ühtseid eeskirju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Selleks et käesolev määrus mõjutaks kõiki meretranspordisektori tegevusi, on asjakohane, et see hõlmaks osa liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva sadama ja kolmanda riigi jurisdiktsiooni alla kuuluva sadama vahelistest reisidest. Seega tuleks käesolevat määrust kohaldada sellest energiast poole suhtes, mida kasutab väljaspool liikmesriigi jurisdiktsiooni asuvast sadamast liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse sadamasse saabuv laev; sellest energiast poole suhtes, mida kasutab liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast sadamast väljaspool liikmesriigi jurisdiktsiooni asuvasse sadamasse saabuv laev; kogu energia suhtes, mida kasutab liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast sadamast liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse sadamasse saabuv reisilaev, ning energia suhtes, mida kasutatakse kai ääres liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvas sadamas. Kui hõlmatakse osa energiast, mida laev kasutab nii saabuvatel kui ka väljuvatel reisidel liidu ja kolmandate riikide vahel, tagatakse käesoleva määruse tõhusus, sealhulgas suurendades sellise raamistiku positiivset mõju keskkonnale.
  Samal ajal piirab
  selline raamistik kõrvalehoidmise eesmärgil toimuvate sadamakülastuste ohtu ja ohtu, et ümberlaadimistegevus viiakse väljapoole liitu. Selleks et tagada mereliikluse sujuv toimimine, võrdsed võimalused meretranspordiettevõtjatele ja sadamatele ning vältida moonutusi siseturul, tuleks kõigile liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvatest sadamatest saabuvatele või väljuvatele reisidele ning laevade viibimisele nendes sadamates kohaldada käesolevas määruses sisalduvaid ühtseid eeskirju.

| (4) | Selleks et käesolev määrus mõjutaks kõiki meretranspordisektori tegevusi, on asjakohane, et see hõlmaks osa liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva sadama ja kolmanda riigi jurisdiktsiooni alla kuuluva sadama vahelistest reisidest. Seega tuleks käesolevat määrust kohaldada sellest energiast poole suhtes, mida kasutab väljaspool liikmesriigi jurisdiktsiooni asuvast sadamast liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse sadamasse saabuv laev; sellest energiast poole suhtes, mida kasutab liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast sadamast väljaspool liikmesriigi jurisdiktsiooni asuvasse sadamasse saabuv laev; kogu energia suhtes, mida kasutab liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast sadamast liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse sadamasse saabuv reisilaev, ning energia suhtes, mida kasutatakse kai ääres liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvas sadamas. Kui hõlmatakse osa energiast, mida laev kasutab nii saabuvatel kui ka väljuvatel reisidel liidu ja kolmandate riikide vahel, tagatakse käesoleva määruse tõhusus, sealhulgas suurendades sellise raamistiku positiivset mõju keskkonnale. Selline raamistik
  peaks piirama
  kõrvalehoidmise eesmärgil toimuvate sadamakülastuste ohtu ja ohtu, et ümberlaadimistegevus viiakse väljapoole liitu. Selleks et tagada mereliikluse sujuv toimimine, võrdsed võimalused meretranspordiettevõtjatele ja sadamatele ning vältida moonutusi siseturul, tuleks kõigile liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvatest sadamatest saabuvatele või väljuvatele reisidele ning laevade viibimisele nendes sadamates kohaldada käesolevas määruses sisalduvaid ühtseid eeskirju.
  Komisjon peaks looma seiresüsteemi, et hinnata kasvuhoonegaaside heite ja äritegevuse ülekandumist ning võimalikke kõrvalehoidmistavasid, ning koostama loetelu võimalikest äritegevustest, mis ei kuulu naabruses asuvate ELi sadamakülastuste käigus toimuva olulise äritegevuse alla. Seda tehes peaks komisjon juhul, kui teatatakse märkimisväärsest kasvuhoonegaaside heite ja äritegevuse ülekandumisest ning maksudest kõrvalehoidumisest, pakkuma välja meetmeid nende probleemide lahendamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et käesolev määrus mõjutaks kõiki meretranspordisektori tegevusi, on asjakohane, et see hõlmaks osa liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva sadama ja kolmanda riigi jurisdiktsiooni alla kuuluva sadama vahelistest reisidest. Seega tuleks käesolevat määrust kohaldada sellest energiast poole suhtes, mida kasutab väljaspool liikmesriigi jurisdiktsiooni asuvast sadamast liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse sadamasse saabuv laev; sellest energiast poole suhtes, mida kasutab liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast sadamast väljaspool liikmesriigi jurisdiktsiooni asuvasse sadamasse saabuv laev; kogu energia suhtes, mida kasutab liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast sadamast liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse sadamasse saabuv reisilaev, ning energia suhtes, mida kasutatakse kai ääres liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvas sadamas. Kui hõlmatakse osa energiast, mida laev kasutab nii saabuvatel kui ka väljuvatel reisidel liidu ja kolmandate riikide vahel, tagatakse käesoleva määruse tõhusus, sealhulgas suurendades sellise raamistiku positiivset mõju keskkonnale. Selline raamistik
  peaks piirama
  kõrvalehoidmise eesmärgil toimuvate sadamakülastuste ohtu ja ohtu, et ümberlaadimistegevus viiakse väljapoole liitu. Selleks et tagada mereliikluse sujuv toimimine, võrdsed võimalused meretranspordiettevõtjatele ja sadamatele ning vältida moonutusi siseturul, tuleks kõigile liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvatest sadamatest saabuvatele või väljuvatele reisidele ning laevade viibimisele nendes sadamates kohaldada käesolevas määruses sisalduvaid ühtseid eeskirju.
  Komisjon peaks looma seiresüsteemi, et hinnata kasvuhoonegaaside heite ja äritegevuse ülekandumist ning võimalikke kõrvalehoidmistavasid, ning koostama loetelu võimalikest äritegevustest, mis ei kuulu naabruses asuvate ELi sadamakülastuste käigus toimuva olulise äritegevuse alla. Seda tehes peaks komisjon juhul, kui teatatakse märkimisväärsest kasvuhoonegaaside heite ja äritegevuse ülekandumisest ning maksudest kõrvalehoidumisest, pakkuma välja meetmeid nende probleemide lahendamiseks.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Võttes arvesse asjaolu, et käesolev määrus tekitab sektorile nõuete täitmisega seotud lisakulusid, on vaja võtta kompenseerivaid meetmeid, et vältida regulatiivse koormuse kogutaseme tõusu. Seepärast peaks komisjon enne käesoleva määruse kohaldamist esitama ettepanekud käesoleva määrusega kehtestatud regulatiivse koormuse kompenseerimiseks, muutes või tunnistades kehtetuks muude liidu õigusaktide sätteid, mis tekitavad merendussektoris regulatiivset koormust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Võttes arvesse asjaolu, et käesolev määrus tekitab sektorile nõuete täitmisega seotud lisakulusid, on vaja võtta kompenseerivaid meetmeid, et vältida regulatiivse koormuse kogutaseme tõusu. Seepärast peaks komisjon enne käesoleva määruse kohaldamist esitama ettepanekud käesoleva määrusega kehtestatud regulatiivse koormuse kompenseerimiseks, muutes või tunnistades kehtetuks muude liidu õigusaktide sätteid, mis tekitavad merendussektoris regulatiivset koormust.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4b) | Selleks et tagada vajalik õiguslik ja investeeringute kindlus, peaks käesolev määrus olema tihedalt kooskõlas määrusega XXXX-XXX (alternatiivkütuste taristu määrus), direktiiviga 2003/87/EÜ (ELi HKS), direktiiviga XXXX-XXX (taastuvenergia direktiiv) ja direktiiviga 2003/96/EÜ (energia maksustamise direktiiv). Sellise vastavusse viimise tulemuseks peaks olema laevandussektori ühtne õigusraamistik, mis aitab märkimisväärselt suurendada säästvate alternatiivkütuste tootmist, tagab vajaliku taristu kasutuselevõtu ja stimuleerib nende kütuste kasutamist pidevalt kasvavas laevade osakaalus. Selleks et tagada üldine kooskõla liidu kliima-, konkurentsivõime ja kestliku majanduskasvu eesmärkidega, tuleks nende õigusaktide üldist, kombineeritud ja kumulatiivset kliima- ja majanduslikku mõju põhjalikult ja pidevalt hinnata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4b)

Selleks et tagada vajalik õiguslik ja investeeringute kindlus, peaks käesolev määrus olema tihedalt kooskõlas määrusega XXXX-XXX (alternatiivkütuste taristu määrus), direktiiviga 2003/87/EÜ (ELi HKS), direktiiviga XXXX-XXX (taastuvenergia direktiiv) ja direktiiviga 2003/96/EÜ (energia maksustamise direktiiv). Sellise vastavusse viimise tulemuseks peaks olema laevandussektori ühtne õigusraamistik, mis aitab märkimisväärselt suurendada säästvate alternatiivkütuste tootmist, tagab vajaliku taristu kasutuselevõtu ja stimuleerib nende kütuste kasutamist pidevalt kasvavas laevade osakaalus. Selleks et tagada üldine kooskõla liidu kliima-, konkurentsivõime ja kestliku majanduskasvu eesmärkidega, tuleks nende õigusaktide üldist, kombineeritud ja kumulatiivset kliima- ja majanduslikku mõju põhjalikult ja pidevalt hinnata.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4c) | Sadamate kohustusele tagada kaldaäärne elektritoide peaks kaasnema laevade vastav kohustus liituda laadimistaristuga, mis on ette nähtud selle energiavarustuse tagamiseks kai ääres olles, et tagada selle taristu tõhusus ja vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumise ohtu. Lisaks tuleks direktiivi XXXX-XXXX (energia maksustamise direktiiv) muutmise kaudu teha jõupingutusi, et vähendada maismaal maksustamisega seotud kulusid, vabastades alaliselt sadamas seisvatele laevadele tarnitava elektrienergia maksustamisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4c)

Sadamate kohustusele tagada kaldaäärne elektritoide peaks kaasnema laevade vastav kohustus liituda laadimistaristuga, mis on ette nähtud selle energiavarustuse tagamiseks kai ääres olles, et tagada selle taristu tõhusus ja vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumise ohtu. Lisaks tuleks direktiivi XXXX-XXXX (energia maksustamise direktiiv) muutmise kaudu teha jõupingutusi, et vähendada maismaal maksustamisega seotud kulusid, vabastades alaliselt sadamas seisvatele laevadele tarnitava elektrienergia maksustamisest.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Kuna käesolevast määrusest tulenevatele nõuetele mittevastavate laevade jaoks laevandusega seotud kulud suurenevad, tuleks käsitleda nõuete mittetäitmise ja käesoleva määruse sätetest kõrvalehoidmise riski, eelkõige konteineriveoga tegelevate liinilaevade segmendis. Liidu lähipiirkonna sadamate külastused, mis tehakse eesmärgiga piirata käesoleva määruse täitmisega kaasnevaid kulusid, mitte üksnes ei vähendaks oodatavat keskkonnakasu ja kahjustaks märkimisväärselt käesoleva määruse eesmärke, vaid võivad põhjustada lisaheidet tulenevalt pikema teekonna läbimisest käesoleva määruse kohaldamisest kõrvalehoidmise eesmärgil. Sellepärast on asjakohane jätta külastatava sadama kontseptsioonist välja teatavad liiduvälistes sadamates tehtavad peatused. See väljajätmine peaks eelkõige puudutama liidu lähipiirkonnas asuvaid sadamaid, kus kõrvalehoidmise risk on kõige suurem. Selle riski käsitlemiseks on proportsionaalne kehtestada kauguspiir 300 meremiili, mis tasakaalustab lisakoormust ja kõrvalehoidmise riski. Lisaks peaks külastatava sadama kontseptsioonist väljajätmine puudutama üksnes konteinerilaevu ja sadamaid, mille peamine tegevusala on konteinerite ümberlaadimine. Selliste vedude puhul kaasneb kõrvalehoidmise riskiga ka risk, et sõlmsadamateks saavad väljaspool liitu asuvad sadamad, mis süvendab kõrvalehoidmise mõju. Sellepärast ja kuna ülemaailmsel tasandil puudub selline IMO kohustuslik mehhanism taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste rahvusvahelistel reisidel kasutamise kohta, mille ambitsioonitase oleks sarnane käesolevas määruses sätestatud nõuetega võrreldes, ei tuleks konteinerilaevade poolt naabruses asuvates konteinerite ümberlaadimise sadamates tehtud peatusi käsitada peatustena külastatavates sadamates käesoleva määruse tähenduses. Tagamaks, et meede on proportsionaalne taotletavate eesmärkidega ja tagab võrdse kohtlemise, tuleks arvesse võtta kolmandates riikides võetavaid meetmeid, millel on käesoleva määrusega samaväärne mõju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Kuna käesolevast määrusest tulenevatele nõuetele mittevastavate laevade jaoks laevandusega seotud kulud suurenevad, tuleks käsitleda nõuete mittetäitmise ja käesoleva määruse sätetest kõrvalehoidmise riski, eelkõige konteineriveoga tegelevate liinilaevade segmendis. Liidu lähipiirkonna sadamate külastused, mis tehakse eesmärgiga piirata käesoleva määruse täitmisega kaasnevaid kulusid, mitte üksnes ei vähendaks oodatavat keskkonnakasu ja kahjustaks märkimisväärselt käesoleva määruse eesmärke, vaid võivad põhjustada lisaheidet tulenevalt pikema teekonna läbimisest käesoleva määruse kohaldamisest kõrvalehoidmise eesmärgil. Sellepärast on asjakohane jätta külastatava sadama kontseptsioonist välja teatavad liiduvälistes sadamates tehtavad peatused. See väljajätmine peaks eelkõige puudutama liidu lähipiirkonnas asuvaid sadamaid, kus kõrvalehoidmise risk on kõige suurem. Selle riski käsitlemiseks on proportsionaalne kehtestada kauguspiir 300 meremiili, mis tasakaalustab lisakoormust ja kõrvalehoidmise riski. Lisaks peaks külastatava sadama kontseptsioonist väljajätmine puudutama üksnes konteinerilaevu ja sadamaid, mille peamine tegevusala on konteinerite ümberlaadimine. Selliste vedude puhul kaasneb kõrvalehoidmise riskiga ka risk, et sõlmsadamateks saavad väljaspool liitu asuvad sadamad, mis süvendab kõrvalehoidmise mõju. Sellepärast ja kuna ülemaailmsel tasandil puudub selline IMO kohustuslik mehhanism taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste rahvusvahelistel reisidel kasutamise kohta, mille ambitsioonitase oleks sarnane käesolevas määruses sätestatud nõuetega võrreldes, ei tuleks konteinerilaevade poolt naabruses asuvates konteinerite ümberlaadimise sadamates tehtud peatusi käsitada peatustena külastatavates sadamates käesoleva määruse tähenduses. Tagamaks, et meede on proportsionaalne taotletavate eesmärkidega ja tagab võrdse kohtlemise, tuleks arvesse võtta kolmandates riikides võetavaid meetmeid, millel on käesoleva määrusega samaväärne mõju.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5b) | Selleks et võtta arvesse saarte eriolukorda, nagu on rõhutatud aluslepingu artiklis 174, ja vajadust säilitada saarte ja perifeersete piirkondade ühendus liidu keskregioonidega, tuleks võimaldada ajutisi erandeid reiside puhul, mida teevad reisilaevad, mis ei ole kruiisilaevad, liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva külastatava sadama ja sama liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva sellise külastatava sadama vahel, mis asub saarel, mille püsielanike arv on väiksem kui 200 000 . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5b)

Selleks et võtta arvesse saarte eriolukorda, nagu on rõhutatud aluslepingu artiklis 174, ja vajadust säilitada saarte ja perifeersete piirkondade ühendus liidu keskregioonidega, tuleks võimaldada ajutisi erandeid reiside puhul, mida teevad reisilaevad, mis ei ole kruiisilaevad, liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva külastatava sadama ja sama liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva sellise külastatava sadama vahel, mis asub saarel, mille püsielanike arv on väiksem kui 200 000 .

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5c) | Võttes arvesse liidu äärepoolseimate piirkondade eripära, eelkõige nende kaugust ja saarelist asendit, ning nende piirkondade suhtes kohaldatavaid piiranguid, tuleks erilist tähelepanu pöörata nende piirkondade juurdepääsetavuse säilitamisele ja võimalusele nendega tõhusalt ühendada meretranspordi abil. Sellepärast peaks käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluma üksnes pool energiast, mida kasutatakse reisidel, mis algavad äärepoolseimas piirkonnas asuvast külastatavast sadamast või lõpevad seal. Samadel põhjustel tuleks võimaldada ajutisi erandeid reiside puhul, mida tehakse kahe äärepoolseimas piirkonnas asuva külastatava sadama vahel, ning seoses energiaga, mida kasutatakse viibimise ajal vastavates äärepoolseimates piirkondades asuvates külastatavates sadamates. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5c)

Võttes arvesse liidu äärepoolseimate piirkondade eripära, eelkõige nende kaugust ja saarelist asendit, ning nende piirkondade suhtes kohaldatavaid piiranguid, tuleks erilist tähelepanu pöörata nende piirkondade juurdepääsetavuse säilitamisele ja võimalusele nendega tõhusalt ühendada meretranspordi abil. Sellepärast peaks käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluma üksnes pool energiast, mida kasutatakse reisidel, mis algavad äärepoolseimas piirkonnas asuvast külastatavast sadamast või lõpevad seal. Samadel põhjustel tuleks võimaldada ajutisi erandeid reiside puhul, mida tehakse kahe äärepoolseimas piirkonnas asuva külastatava sadama vahel, ning seoses energiaga, mida kasutatakse viibimise ajal vastavates äärepoolseimates piirkondades asuvates külastatavates sadamates.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5d) | Et tagada laevadele, sealhulgas jääga kaetud vetes sõitmiseks ehitatud laevadele võrdsed võimalused teel liikmesriikide sadamatesse, sadamatest või sadamate vahel, tuleks kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise arvutamisel, samuti määruse (EL) 2015/757 alusel jälgitavates ja esitatud andmetes võtta laevapõhiselt arvesse konkreetset teavet laeva jääklassi ja selle jääl sõitmise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5d)

Et tagada laevadele, sealhulgas jääga kaetud vetes sõitmiseks ehitatud laevadele võrdsed võimalused teel liikmesriikide sadamatesse, sadamatest või sadamate vahel, tuleks kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise arvutamisel, samuti määruse (EL) 2015/757 alusel jälgitavates ja esitatud andmetes võtta laevapõhiselt arvesse konkreetset teavet laeva jääklassi ja selle jääl sõitmise kohta.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Käesoleva määruse täitmise eest vastutav isik või organisatsioon peaks olema laevandusettevõtja, kes on määratluse järgi laevaomanik või mõni muu organisatsioon või isik, nagu juht või laevapereta prahtija, kes on võtnud laevaomanikult üle vastutuse laeva käitamise eest ning nõustunud sellise vastutuse võtmisega võtma üle kõik ülesanded ja kohustused, mis on kehtestatud laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korraldamise rahvusvahelise koodeksiga. See määratlus põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/757 (21) artikli 3 punktis d esitatud „ettevõtja“ määratlusel ning on kooskõlas Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 2016. aastal kehtestatud üleilmse andmekogumissüsteemiga. Vastavalt põhimõttele „saastaja maksab“ võib laevandusettevõtja lepingulise kokkuleppe alusel pidada käesoleva määruse kohaste nõuetele vastavuse kulude eest vastutavaks üksust, kes vastutab otseselt otsuste eest, mis mõjutavad laeva poolt kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukust. See üksus oleks tavaliselt see, kes vastutab laeva kütuse, marsruudi ja kiiruse valiku eest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Käesoleva määruse täitmise eest vastutav isik või organisatsioon peaks olema laevandusettevõtja, kes on määratluse järgi laevaomanik või mõni muu organisatsioon või isik, nagu juht või laevapereta prahtija, kes on võtnud laevaomanikult üle vastutuse laeva käitamise eest ning nõustunud sellise vastutuse võtmisega võtma üle kõik ülesanded ja kohustused, mis on kehtestatud laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korraldamise rahvusvahelise koodeksiga. See määratlus põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/757 (21) artikli 3 punktis d esitatud „ettevõtja“ määratlusel ning on kooskõlas Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 2016. aastal kehtestatud üleilmse andmekogumissüsteemiga. Vastavalt põhimõttele „saastaja maksab“ võib laevandusettevõtja lepingulise kokkuleppe alusel pidada käesoleva määruse kohaste nõuetele vastavuse kulude eest vastutavaks üksust, kes vastutab otseselt otsuste eest, mis mõjutavad laeva poolt kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukust. See üksus oleks tavaliselt see, kes vastutab laeva kütuse, marsruudi ja kiiruse valiku eest.

| (6) | Käesoleva määruse täitmise eest vastutav isik või organisatsioon peaks olema laevandusettevõtja, kes on määratluse järgi laevaomanik või mõni muu organisatsioon või isik, nagu juht või laevapereta prahtija, kes on võtnud laevaomanikult üle vastutuse laeva käitamise eest ning nõustunud sellise vastutuse võtmisega võtma üle kõik ülesanded ja kohustused, mis on kehtestatud laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korraldamise rahvusvahelise koodeksiga. See määratlus põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/757 (21) artikli 3 punktis d esitatud „ettevõtja“ määratlusel ning on kooskõlas Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 2016. aastal kehtestatud üleilmse andmekogumissüsteemiga. Vastavalt põhimõttele „saastaja maksab“ võib laevandusettevõtja lepingulise kokkuleppe alusel pidada käesoleva määruse kohaste nõuetele vastavuse kulude eest vastutavaks üksust, kes vastutab otseselt otsuste eest, mis mõjutavad laeva poolt kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukust. See üksus oleks tavaliselt see, kes vastutab laeva kütuse, marsruudi ja kiiruse valiku eest. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määruse täitmise eest vastutav isik või organisatsioon peaks olema laevandusettevõtja, kes on määratluse järgi laevaomanik või mõni muu organisatsioon või isik, nagu juht või laevapereta prahtija, kes on võtnud laevaomanikult üle vastutuse laeva käitamise eest ning nõustunud sellise vastutuse võtmisega võtma üle kõik ülesanded ja kohustused, mis on kehtestatud laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korraldamise rahvusvahelise koodeksiga. See määratlus põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/757 (21) artikli 3 punktis d esitatud „ettevõtja“ määratlusel ning on kooskõlas Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 2016. aastal kehtestatud üleilmse andmekogumissüsteemiga. Vastavalt põhimõttele „saastaja maksab“ võib laevandusettevõtja lepingulise kokkuleppe alusel pidada käesoleva määruse kohaste nõuetele vastavuse kulude eest vastutavaks üksust, kes vastutab otseselt otsuste eest, mis mõjutavad laeva poolt kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukust. See üksus oleks tavaliselt see, kes vastutab laeva kütuse, marsruudi ja kiiruse valiku eest.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Halduskoormuse vähendamiseks, eelkõige väiksemate ettevõtjate puhul, ei tuleks käesolevat määrust kohaldada lihtsa ehitusega puitlaevade
  ja mehaanilise jõuajamita laevade
  suhtes ning selles tuleks keskenduda laevadele, mille kogumahutavus on üle 5 000 tonni. Kuigi viimati nimetatud laevad moodustavad kõigist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/757 alusel sadamaid külastavatest laevadest vaid ligikaudu 55 %, langeb nende arvele 90 % merendussektori süsinikdioksiidi (CO2) heitest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Halduskoormuse vähendamiseks, eelkõige väiksemate ettevõtjate puhul, ei tuleks käesolevat määrust kohaldada lihtsa ehitusega puitlaevade
  ja mehaanilise jõuajamita laevade
  suhtes ning selles tuleks keskenduda laevadele, mille kogumahutavus on üle 5 000 tonni. Kuigi viimati nimetatud laevad moodustavad kõigist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/757 alusel sadamaid külastavatest laevadest vaid ligikaudu 55 %, langeb nende arvele 90 % merendussektori süsinikdioksiidi (CO2) heitest.

| (7) | Halduskoormuse vähendamiseks, eelkõige väiksemate ettevõtjate puhul, ei tuleks käesolevat määrust kohaldada lihtsa ehitusega puitlaevade suhtes ning selles tuleks keskenduda laevadele, mille kogumahutavus on üle 5 000 tonni. Kuigi viimati nimetatud laevad moodustavad kõigist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/757 alusel sadamaid külastavatest laevadest vaid ligikaudu 55 %, langeb nende arvele 90 % merendussektori süsinikdioksiidi (CO2) heitest. |
| --- | --- |

(7)

Halduskoormuse vähendamiseks, eelkõige väiksemate ettevõtjate puhul, ei tuleks käesolevat määrust kohaldada lihtsa ehitusega puitlaevade suhtes ning selles tuleks keskenduda laevadele, mille kogumahutavus on üle 5 000 tonni. Kuigi viimati nimetatud laevad moodustavad kõigist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/757 alusel sadamaid külastavatest laevadest vaid ligikaudu 55 %, langeb nende arvele 90 % merendussektori süsinikdioksiidi (CO2) heitest.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Käesoleva määruse jätkuva tõhususe tagamiseks peaks komisjon jälgima selle toimimist, viies läbi mõjuhinnangud kogumahutavuse piirmäära ja käesoleva määrusega hõlmatud laevatüüpide kohta. Komisjon peaks eelkõige otsustama, kas väiksemate laevade ja täiendavate laevatüüpide hõlmamiseks käesoleva määruse kohaldamisalaga on kaalukaid põhjusi. Komisjon peaks eelkõige arvesse võtma selliseid kaalutlusi nagu asjakohaste andmete kättesaadavus, kasvuhoonegaaside heite võimalik vähendamine ja kohaldamisala laiendamise tõhusus kliimamõju seisukohast, halduskoormuse ulatus ning selle rahalised ja sotsiaalsed tagajärjed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Käesoleva määruse jätkuva tõhususe tagamiseks peaks komisjon jälgima selle toimimist, viies läbi mõjuhinnangud kogumahutavuse piirmäära ja käesoleva määrusega hõlmatud laevatüüpide kohta. Komisjon peaks eelkõige otsustama, kas väiksemate laevade ja täiendavate laevatüüpide hõlmamiseks käesoleva määruse kohaldamisalaga on kaalukaid põhjusi. Komisjon peaks eelkõige arvesse võtma selliseid kaalutlusi nagu asjakohaste andmete kättesaadavus, kasvuhoonegaaside heite võimalik vähendamine ja kohaldamisala laiendamise tõhusus kliimamõju seisukohast, halduskoormuse ulatus ning selle rahalised ja sotsiaalsed tagajärjed.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Kuigi sellised vahendid nagu CO2 hinnastamine või tegevuse CO2-mahukusega seotud eesmärgid edendavad energiatõhususe parandamist, ei ole need sobivad, et tuua lühikeses ja keskpikas perspektiivis kaasa märkimisväärset üleminekut taastuvkütustele ja vähese CO2 heitega kütustele. Seepärast on vaja konkreetset regulatiivset lähenemisviisi, mis on ette nähtud taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega laevakütuste ning asendusenergiaallikate, nagu tuule- või elektrienergia kasutamisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Kuigi sellised vahendid nagu CO2 hinnastamine või tegevuse CO2-mahukusega seotud eesmärgid edendavad energiatõhususe parandamist, ei ole need sobivad, et tuua lühikeses ja keskpikas perspektiivis kaasa märkimisväärset üleminekut taastuvkütustele ja vähese CO2 heitega kütustele. Seepärast on vaja konkreetset regulatiivset lähenemisviisi, mis on ette nähtud taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega laevakütuste ning asendusenergiaallikate, nagu tuule- või elektrienergia kasutamisele.

| (9) | Kuigi sellised vahendid nagu CO2 hinnastamine või tegevuse CO2-mahukusega seotud eesmärgid edendavad energiatõhususe parandamist, ei ole need sobivad, et tuua lühikeses ja keskpikas perspektiivis kaasa märkimisväärset üleminekut taastuvkütustele ja vähese CO2 heitega kütustele. Seepärast on vaja konkreetset regulatiivset lähenemisviisi, mis on ette nähtud taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega laevakütuste ning asendusenergiaallikate, nagu tuule- või elektrienergia kasutamisele.
  Seda lähenemisviisi tuleks rakendada eesmärgipõhisel, tehnoloogianeutraalsel ja kulutõhusal viisil. |
| --- | --- |

(9)

Kuigi sellised vahendid nagu CO2 hinnastamine või tegevuse CO2-mahukusega seotud eesmärgid edendavad energiatõhususe parandamist, ei ole need sobivad, et tuua lühikeses ja keskpikas perspektiivis kaasa märkimisväärset üleminekut taastuvkütustele ja vähese CO2 heitega kütustele. Seepärast on vaja konkreetset regulatiivset lähenemisviisi, mis on ette nähtud taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega laevakütuste ning asendusenergiaallikate, nagu tuule- või elektrienergia kasutamisele.
  Seda lähenemisviisi tuleks rakendada eesmärgipõhisel, tehnoloogianeutraalsel ja kulutõhusal viisil.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Poliitiline sekkumine taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste nõudluse ergutamiseks peaks olema eesmärgipõhine ja järgima tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet. Seega tuleks kehtestada piirangud laevade pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukusele, ilma et oleks ette nähtud konkreetse kütuse või tehnoloogia kasutamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Poliitiline sekkumine taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste nõudluse ergutamiseks peaks olema eesmärgipõhine ja järgima tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet. Seega tuleks kehtestada piirangud laevade pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukusele, ilma et oleks ette nähtud konkreetse kütuse või tehnoloogia kasutamist.

| (10) | Poliitiline sekkumine taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste nõudluse ergutamiseks peaks olema eesmärgipõhine ja järgima tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet. Seega tuleks kehtestada
  kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega ambitsioonikad
  piirangud laevade pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukusele, ilma et oleks ette nähtud konkreetse kütuse või tehnoloogia kasutamist. |
| --- | --- |

(10)

Poliitiline sekkumine taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste nõudluse ergutamiseks peaks olema eesmärgipõhine ja järgima tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet. Seega tuleks kehtestada
  kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega ambitsioonikad
  piirangud laevade pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukusele, ilma et oleks ette nähtud konkreetse kütuse või tehnoloogia kasutamist.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Tuleks luua sihtotstarbeline ookeanifond, mille eesmärk on suunata HKSi raames enampakkumisest saadud tulu tagasi merendussektorisse. Ookeanifondist eraldatavaid vahendeid tuleks kasutada selliste projektide ja investeeringute toetamiseks, mis on seotud laevade ja sadamate energiatõhususe suurendamisega, innovatiivsete tehnoloogiate ja taristuga meretranspordisektori CO2 heite vähendamiseks, säästvate alternatiivkütuste tootmise ja kasutuselevõtuga ning heitevabade käitamistehnoloogiate arendamisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Tuleks luua sihtotstarbeline ookeanifond, mille eesmärk on suunata HKSi raames enampakkumisest saadud tulu tagasi merendussektorisse. Ookeanifondist eraldatavaid vahendeid tuleks kasutada selliste projektide ja investeeringute toetamiseks, mis on seotud laevade ja sadamate energiatõhususe suurendamisega, innovatiivsete tehnoloogiate ja taristuga meretranspordisektori CO2 heite vähendamiseks, säästvate alternatiivkütuste tootmise ja kasutuselevõtuga ning heitevabade käitamistehnoloogiate arendamisega.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Edendada tuleks selliste taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste arendamist ja kasutuselevõttu, millel on suur potentsiaal säästvuse, turuvalmiduse ning innovatsiooni ja majanduskasvu saavutamiseks, et rahuldada tulevasi vajadusi. See toetab uuenduslike ja konkurentsivõimeliste kütuste turgude loomist ning tagab säästvate laevakütuste piisava pakkumise lühikeses ja pikas perspektiivis, et aidata kaasa liidu transpordi CO2 heite vähendamise eesmärkide saavutamisele, tugevdades samal ajal liidu jõupingutusi keskkonnakaitse kõrge taseme saavutamiseks. Selleks tuleks heaks kiita säästvad laevakütused, mis on toodetud direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisa A ja B osas loetletud lähteainetest, ning sünteetilised laevakütused. Eriti olulised on säästvad laevakütused, mida toodetakse direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisa B osas loetletud lähteainetest, kuna need on praegu kõige turuvalmim tehnoloogia, mille abil saab vähendada CO2 heidet meretranspordis juba lähitulevikus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Edendada tuleks selliste taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste arendamist ja kasutuselevõttu, millel on suur potentsiaal säästvuse, turuvalmiduse ning innovatsiooni ja majanduskasvu saavutamiseks, et rahuldada tulevasi vajadusi. See toetab uuenduslike ja konkurentsivõimeliste kütuste turgude loomist ning tagab säästvate laevakütuste piisava pakkumise lühikeses ja pikas perspektiivis, et aidata kaasa liidu transpordi CO2 heite vähendamise eesmärkide saavutamisele, tugevdades samal ajal liidu jõupingutusi keskkonnakaitse kõrge taseme saavutamiseks. Selleks tuleks heaks kiita säästvad laevakütused, mis on toodetud direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisa A ja B osas loetletud lähteainetest, ning sünteetilised laevakütused. Eriti olulised on säästvad laevakütused, mida toodetakse direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisa B osas loetletud lähteainetest, kuna need on praegu kõige turuvalmim tehnoloogia, mille abil saab vähendada CO2 heidet meretranspordis juba lähitulevikus.

| (11) | Edendada tuleks selliste taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste arendamist ja kasutuselevõttu
  ning käitamistehnoloogiaid
  , millel on suur potentsiaal säästvuse, turuvalmiduse ning innovatsiooni ja majanduskasvu saavutamiseks, et rahuldada tulevasi vajadusi. See toetab uuenduslike ja konkurentsivõimeliste kütuste turgude loomist ning tagab säästvate laevakütuste piisava pakkumise lühikeses ja pikas perspektiivis, et aidata kaasa liidu transpordi CO2 heite vähendamise eesmärkide saavutamisele, tugevdades samal ajal liidu jõupingutusi keskkonnakaitse kõrge taseme saavutamiseks. Selleks tuleks heaks kiita säästvad laevakütused, mis on toodetud direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisa A ja B osas loetletud lähteainetest, ning sünteetilised laevakütused. Eriti olulised on säästvad laevakütused, mida toodetakse direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisa B osas loetletud lähteainetest, kuna need on praegu kõige turuvalmim tehnoloogia, mille abil saab vähendada CO2 heidet meretranspordis juba lähitulevikus. |
| --- | --- |

(11)

Edendada tuleks selliste taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste arendamist ja kasutuselevõttu
  ning käitamistehnoloogiaid
  , millel on suur potentsiaal säästvuse, turuvalmiduse ning innovatsiooni ja majanduskasvu saavutamiseks, et rahuldada tulevasi vajadusi. See toetab uuenduslike ja konkurentsivõimeliste kütuste turgude loomist ning tagab säästvate laevakütuste piisava pakkumise lühikeses ja pikas perspektiivis, et aidata kaasa liidu transpordi CO2 heite vähendamise eesmärkide saavutamisele, tugevdades samal ajal liidu jõupingutusi keskkonnakaitse kõrge taseme saavutamiseks. Selleks tuleks heaks kiita säästvad laevakütused, mis on toodetud direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisa A ja B osas loetletud lähteainetest, ning sünteetilised laevakütused. Eriti olulised on säästvad laevakütused, mida toodetakse direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisa B osas loetletud lähteainetest, kuna need on praegu kõige turuvalmim tehnoloogia, mille abil saab vähendada CO2 heidet meretranspordis juba lähitulevikus.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11a) | Selleks et soodustada tulevaste vajaduste rahuldamiseks kasvupotentsiaaliga kõige säästvamate ja uuenduslikumate kütusetehnoloogiate varajast väljatöötamist ja kasutuselevõttu, on muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütustele vaja sihtotstarbelist stiimulit. Sellel kütuseliigil on suur potentsiaal kasutada mere punkrikütuste kombinatsioonis taastuvenergiat. Pidades silmas muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste märkimisväärselt suuremaid tootmiskulusid lühikeses ja keskpikas perspektiivis, on oluline tagada teatav nõudlus, mis toetab investeeringuid sellisesse kütuseliiki. Käesoleva määrusega kehtestatakse meetmete kombinatsioon, et tagada säästvate muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutuselevõtu toetamine. Need hõlmavad a) kordajat kuni 2035. aastani, et premeerida ettevõtjaid, kes otsustavad valida need kütused, hoolimata nende suhteliselt kõrgest hinnast, ja b) alates 2030. aastast kindlaksmääratud minimaalset muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste osakaalu kütuseliikide jaotuses. Selleks et hõlbustada muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste minimaalse osakaalu järgimist, tuleks kohaldada käesoleva määruse artiklite 17 ja 18 kohaseid paindlikkusmeetmeid. Ettevõtjad võivad lepingu alusel panna kütusetarnijad vastutama käesoleva määruse kohaste nõuete täitmisega seotud kulude eest, kui muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuseid ei tarnita kokkulepitud tingimustel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11a)

Selleks et soodustada tulevaste vajaduste rahuldamiseks kasvupotentsiaaliga kõige säästvamate ja uuenduslikumate kütusetehnoloogiate varajast väljatöötamist ja kasutuselevõttu, on muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütustele vaja sihtotstarbelist stiimulit. Sellel kütuseliigil on suur potentsiaal kasutada mere punkrikütuste kombinatsioonis taastuvenergiat. Pidades silmas muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste märkimisväärselt suuremaid tootmiskulusid lühikeses ja keskpikas perspektiivis, on oluline tagada teatav nõudlus, mis toetab investeeringuid sellisesse kütuseliiki. Käesoleva määrusega kehtestatakse meetmete kombinatsioon, et tagada säästvate muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutuselevõtu toetamine. Need hõlmavad a) kordajat kuni 2035. aastani, et premeerida ettevõtjaid, kes otsustavad valida need kütused, hoolimata nende suhteliselt kõrgest hinnast, ja b) alates 2030. aastast kindlaksmääratud minimaalset muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste osakaalu kütuseliikide jaotuses. Selleks et hõlbustada muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste minimaalse osakaalu järgimist, tuleks kohaldada käesoleva määruse artiklite 17 ja 18 kohaseid paindlikkusmeetmeid. Ettevõtjad võivad lepingu alusel panna kütusetarnijad vastutama käesoleva määruse kohaste nõuete täitmisega seotud kulude eest, kui muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuseid ei tarnita kokkulepitud tingimustel.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Merendussektoris peab see lähenemisviis olema siiski rangem. Merendussektoris on nõudlus toidu- ja söödakultuuridel põhinevate biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste järele praegu väga väike, kuna üle 99 % praegu kasutatavatest laevakütustest on fossiilset päritolu. Seetõttu vähendab see, et toidu- ja söödakultuuridel põhinevad kütused käesoleva määruse alusel välistatakse, miinimumini kõik riskid, mis võivad aeglustada transpordisektori CO2 heite vähendamist, mis muidu võivad tekkida põllukultuuridel põhinevate biokütuste üleminekust maanteetranspordist merendussektorisse. On äärmiselt oluline sellist üleminekut minimeerida, kuna maanteetransport on praegu kõige saastavam transpordisektor ning meretranspordis kasutatakse praegu peamiselt fossiilset päritolu kütuseid. Seepärast on asjakohane vältida toidu- ja söödakultuuridel põhinevate biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste võimalikult suure nõudluse tekkimist, soodustades nende kasutamist käesoleva määruse alusel. Sellest tulenevalt eeldavad kõikide sööda- ja toidukultuuridel põhinevate kütuste põhjustatud täiendavad kasvuhoonegaaside heited ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, et nendel kütustel on samasugused heitekoefitsiendid kui kõige vähem soositud tootmisviisil saadud kütustel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Merendussektoris peab see lähenemisviis olema siiski rangem. Merendussektoris on nõudlus toidu- ja söödakultuuridel põhinevate biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste järele praegu väga väike, kuna üle 99 % praegu kasutatavatest laevakütustest on fossiilset päritolu. Seetõttu vähendab see, et toidu- ja söödakultuuridel põhinevad kütused käesoleva määruse alusel välistatakse, miinimumini kõik riskid, mis võivad aeglustada transpordisektori CO2 heite vähendamist, mis muidu võivad tekkida põllukultuuridel põhinevate biokütuste üleminekust maanteetranspordist merendussektorisse. On äärmiselt oluline sellist üleminekut minimeerida, kuna maanteetransport on praegu kõige saastavam transpordisektor ning meretranspordis kasutatakse praegu peamiselt fossiilset päritolu kütuseid. Seepärast on asjakohane vältida toidu- ja söödakultuuridel põhinevate biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste võimalikult suure nõudluse tekkimist, soodustades nende kasutamist käesoleva määruse alusel. Sellest tulenevalt eeldavad kõikide sööda- ja toidukultuuridel põhinevate kütuste põhjustatud täiendavad kasvuhoonegaaside heited ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, et nendel kütustel on samasugused heitekoefitsiendid kui kõige vähem soositud tootmisviisil saadud kütustel.

| (13) | Merendussektoris peab see lähenemisviis olema siiski rangem. Merendussektoris on nõudlus toidu- ja söödakultuuridel põhinevate biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste järele praegu väga väike, kuna üle 99 % praegu kasutatavatest laevakütustest on fossiilset päritolu. Seetõttu vähendab see, et toidu- ja söödakultuuridel põhinevad kütused käesoleva määruse alusel välistatakse, miinimumini kõik riskid, mis võivad aeglustada transpordisektori CO2 heite vähendamist, mis muidu võivad tekkida põllukultuuridel põhinevate biokütuste üleminekust maanteetranspordist merendussektorisse. On äärmiselt oluline sellist üleminekut minimeerida, kuna maanteetransport on praegu kõige saastavam transpordisektor ning meretranspordis kasutatakse praegu peamiselt fossiilset päritolu kütuseid. Seepärast on asjakohane vältida toidu- ja söödakultuuridel põhinevate biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste võimalikult suure nõudluse tekkimist, soodustades nende kasutamist käesoleva määruse alusel. Sellest tulenevalt eeldavad kõikide sööda- ja toidukultuuridel põhinevate kütuste põhjustatud täiendavad kasvuhoonegaaside heited ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, et nendel kütustel on samasugused heitekoefitsiendid kui kõige vähem soositud tootmisviisil saadud kütustel. |
| --- | --- |

(13)

Merendussektoris peab see lähenemisviis olema siiski rangem. Merendussektoris on nõudlus toidu- ja söödakultuuridel põhinevate biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste järele praegu väga väike, kuna üle 99 % praegu kasutatavatest laevakütustest on fossiilset päritolu. Seetõttu vähendab see, et toidu- ja söödakultuuridel põhinevad kütused käesoleva määruse alusel välistatakse, miinimumini kõik riskid, mis võivad aeglustada transpordisektori CO2 heite vähendamist, mis muidu võivad tekkida põllukultuuridel põhinevate biokütuste üleminekust maanteetranspordist merendussektorisse. On äärmiselt oluline sellist üleminekut minimeerida, kuna maanteetransport on praegu kõige saastavam transpordisektor ning meretranspordis kasutatakse praegu peamiselt fossiilset päritolu kütuseid. Seepärast on asjakohane vältida toidu- ja söödakultuuridel põhinevate biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste võimalikult suure nõudluse tekkimist, soodustades nende kasutamist käesoleva määruse alusel. Sellest tulenevalt eeldavad kõikide sööda- ja toidukultuuridel põhinevate kütuste põhjustatud täiendavad kasvuhoonegaaside heited ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, et nendel kütustel on samasugused heitekoefitsiendid kui kõige vähem soositud tootmisviisil saadud kütustel.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Uute kütuste ja energialahenduste väljatöötamise ja kasutuselevõtuga seotud pikad teostusajad meretranspordis nõuavad kiiret tegutsemist ning selge ja prognoositava pikaajalise õigusraamistiku loomist, mis hõlbustaks kõigi asjaomaste sidusrühmade poolset kavandamist ja investeerimist. Selge ja stabiilne pikaajaline õigusraamistik hõlbustab uute kütuste ja energialahenduste väljatöötamist ja kasutuselevõttu meretranspordis ning soodustab sidusrühmade investeeringuid. Sellises raamistikus tuleks kindlaks määrata laevade pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäärad kuni 2050. aastani. Need piirmäärad peaksid aja jooksul muutuma ambitsioonikamaks, et kajastada eeldatavat tehnoloogia arengut ning laevade taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste tootmise suurenemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Uute kütuste ja energialahenduste väljatöötamise ja kasutuselevõtuga seotud pikad teostusajad meretranspordis nõuavad kiiret tegutsemist ning selge ja prognoositava pikaajalise õigusraamistiku loomist, mis hõlbustaks kõigi asjaomaste sidusrühmade poolset kavandamist ja investeerimist. Selge ja stabiilne pikaajaline õigusraamistik hõlbustab uute kütuste ja energialahenduste väljatöötamist ja kasutuselevõttu meretranspordis ning soodustab sidusrühmade investeeringuid. Sellises raamistikus tuleks kindlaks määrata laevade pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäärad kuni 2050. aastani. Need piirmäärad peaksid aja jooksul muutuma ambitsioonikamaks, et kajastada eeldatavat tehnoloogia arengut ning laevade taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste tootmise suurenemist.

| (14) | Uute kütuste ja energialahenduste väljatöötamise ja kasutuselevõtuga seotud pikad teostusajad meretranspordis
  , samuti laevade pikk keskmine eluiga, mis tavaliselt jääb 25 ja 30 aasta vahele,
  nõuavad kiiret tegutsemist ning selge ja prognoositava pikaajalise õigusraamistiku loomist, mis hõlbustaks kõigi asjaomaste sidusrühmade poolset kavandamist ja investeerimist. Selge ja stabiilne pikaajaline õigusraamistik hõlbustab uute kütuste ja energialahenduste väljatöötamist ja kasutuselevõttu meretranspordis ning soodustab sidusrühmade investeeringuid. Sellises raamistikus tuleks kindlaks määrata laevade pardal
  , nii merel kui kai ääres
  kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäärad kuni 2050. aastani. Need piirmäärad peaksid aja jooksul muutuma ambitsioonikamaks, et kajastada eeldatavat tehnoloogia arengut ning laevade taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste tootmise suurenemist.
  Et tagada õiguskindlus ja anda sektorile piisavalt aega pikaajaliseks kavandamiseks ja valmistumiseks ning et vältida varade raiskamise ohtu, peaks käesoleva määruse tulevased võimalikud läbivaatamised olema piiratud ulatusega ja nõuete olulist muutmist tuleks vältida. |
| --- | --- |

(14)

Uute kütuste ja energialahenduste väljatöötamise ja kasutuselevõtuga seotud pikad teostusajad meretranspordis
  , samuti laevade pikk keskmine eluiga, mis tavaliselt jääb 25 ja 30 aasta vahele,
  nõuavad kiiret tegutsemist ning selge ja prognoositava pikaajalise õigusraamistiku loomist, mis hõlbustaks kõigi asjaomaste sidusrühmade poolset kavandamist ja investeerimist. Selge ja stabiilne pikaajaline õigusraamistik hõlbustab uute kütuste ja energialahenduste väljatöötamist ja kasutuselevõttu meretranspordis ning soodustab sidusrühmade investeeringuid. Sellises raamistikus tuleks kindlaks määrata laevade pardal
  , nii merel kui kai ääres
  kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäärad kuni 2050. aastani. Need piirmäärad peaksid aja jooksul muutuma ambitsioonikamaks, et kajastada eeldatavat tehnoloogia arengut ning laevade taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste tootmise suurenemist.
  Et tagada õiguskindlus ja anda sektorile piisavalt aega pikaajaliseks kavandamiseks ja valmistumiseks ning et vältida varade raiskamise ohtu, peaks käesoleva määruse tulevased võimalikud läbivaatamised olema piiratud ulatusega ja nõuete olulist muutmist tuleks vältida.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Käesoleva määrusega tuleks kehtestada meetodid ja valem, mida tuleks kohaldada laeva pardal kasutatava energia aasta keskmise kasvuhoonegaaside heitemahukuse arvutamiseks. See valem peaks põhinema laevade esitatud kütusekulul ja võtma arvesse kõnealuste kütuste asjakohaseid heitekoefitsiente. Metoodikas tuleks arvesse võtta ka selliste asendusenergiaallikate kasutamist nagu
  tuul
  või
  elekter
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Käesoleva määrusega tuleks kehtestada meetodid ja valem, mida tuleks kohaldada laeva pardal kasutatava energia aasta keskmise kasvuhoonegaaside heitemahukuse arvutamiseks. See valem peaks põhinema laevade esitatud kütusekulul ja võtma arvesse kõnealuste kütuste asjakohaseid heitekoefitsiente. Metoodikas tuleks arvesse võtta ka selliste asendusenergiaallikate kasutamist nagu
  tuul
  või
  elekter
  .

| (15) | Käesoleva määrusega tuleks kehtestada meetodid ja valem, mida tuleks kohaldada laeva pardal kasutatava energia aasta keskmise kasvuhoonegaaside heitemahukuse arvutamiseks. See valem peaks põhinema laevade esitatud kütusekulul ja võtma arvesse kõnealuste kütuste asjakohaseid heitekoefitsiente. Metoodikas tuleks arvesse võtta ka selliste asendusenergiaallikate kasutamist nagu
  pardal toodetud tuule- või päikeseenergia,
  või
  kai ääres antav elektrienergia
  . |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega tuleks kehtestada meetodid ja valem, mida tuleks kohaldada laeva pardal kasutatava energia aasta keskmise kasvuhoonegaaside heitemahukuse arvutamiseks. See valem peaks põhinema laevade esitatud kütusekulul ja võtma arvesse kõnealuste kütuste asjakohaseid heitekoefitsiente. Metoodikas tuleks arvesse võtta ka selliste asendusenergiaallikate kasutamist nagu
  pardal toodetud tuule- või päikeseenergia,
  või
  kai ääres antav elektrienergia
  .

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Selleks et saada terviklikum ülevaade erinevate energiaallikate keskkonnamõjust, tuleks kütuste kasvuhoonegaaside heidet hinnata kogu olelusringi (well-to-wake) hõlmava põhimõtte alusel, võttes arvesse energia tootmise, transpordi, jaotamise ja pardal kasutamise mõju. Selle eesmärk on ergutada tehnoloogiaid ja tootmisviise, mis annavad olemasolevate tavapäraste kütustega võrreldes väiksema kasvuhoonegaaside heite jalajälje ja tegelikku kasu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Selleks et saada terviklikum ülevaade erinevate energiaallikate keskkonnamõjust, tuleks kütuste kasvuhoonegaaside heidet hinnata kogu olelusringi (well-to-wake) hõlmava põhimõtte alusel, võttes arvesse energia tootmise, transpordi, jaotamise ja pardal kasutamise mõju. Selle eesmärk on ergutada tehnoloogiaid ja tootmisviise, mis annavad olemasolevate tavapäraste kütustega võrreldes väiksema kasvuhoonegaaside heite jalajälje ja tegelikku kasu.

| (16) | Selleks et saada terviklikum ülevaade erinevate energiaallikate keskkonnamõjust, tuleks kütuste kasvuhoonegaaside heidet hinnata kogu olelusringi (well-to-wake) hõlmava põhimõtte alusel, võttes arvesse energia tootmise, transpordi, jaotamise ja pardal kasutamise mõju
  , võttes arvesse kütuse olelusringi eri etappide jalajälge
  . Selle eesmärk on ergutada tehnoloogiaid ja tootmisviise, mis annavad olemasolevate tavapäraste kütustega võrreldes väiksema kasvuhoonegaaside heite jalajälje ja tegelikku kasu. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et saada terviklikum ülevaade erinevate energiaallikate keskkonnamõjust, tuleks kütuste kasvuhoonegaaside heidet hinnata kogu olelusringi (well-to-wake) hõlmava põhimõtte alusel, võttes arvesse energia tootmise, transpordi, jaotamise ja pardal kasutamise mõju
  , võttes arvesse kütuse olelusringi eri etappide jalajälge
  . Selle eesmärk on ergutada tehnoloogiaid ja tootmisviise, mis annavad olemasolevate tavapäraste kütustega võrreldes väiksema kasvuhoonegaaside heite jalajälje ja tegelikku kasu.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega laevakütuste
  toimet tuleks hinnata kogu olelusringi (well-to-wake) hõlmava põhimõtte alusel, kasutades selleks vaikimisi või tegelikke ja sertifitseeritud heitekoefitsiente, mis hõlmavad „allikast paagini“ (well-to-tank) ja „paagist pardani“ (tank-to-wake) heidet.
  Fossiilkütuste tõhusust tuleks siiski hinnata üksnes käesolevas määruses sätestatud heitekoefitsientide abil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega laevakütuste
  toimet tuleks hinnata kogu olelusringi (well-to-wake) hõlmava põhimõtte alusel, kasutades selleks vaikimisi või tegelikke ja sertifitseeritud heitekoefitsiente, mis hõlmavad „allikast paagini“ (well-to-tank) ja „paagist pardani“ (tank-to-wake) heidet.
  Fossiilkütuste tõhusust tuleks siiski hinnata üksnes käesolevas määruses sätestatud heitekoefitsientide abil.

| (17) | Laevakütuste
  toimet tuleks hinnata kogu olelusringi (well-to-wake) hõlmava põhimõtte alusel, kasutades selleks vaikimisi või tegelikke ja sertifitseeritud heitekoefitsiente, mis hõlmavad „allikast paagini“ (well-to-tank) ja „paagist pardani“ (tank-to-wake) heidet. |
| --- | --- |

(17)

Laevakütuste
  toimet tuleks hinnata kogu olelusringi (well-to-wake) hõlmava põhimõtte alusel, kasutades selleks vaikimisi või tegelikke ja sertifitseeritud heitekoefitsiente, mis hõlmavad „allikast paagini“ (well-to-tank) ja „paagist pardani“ (tank-to-wake) heidet.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Kaldaäärne elektritoide leevendab laevade tekitatud õhusaastet ja vähendab meretranspordist tulenevat kasvuhoonegaaside heidet. Arvestades taastuvate energiaallikate osakaalu suurenemist ELi elektrivalikus, on kaldaäärse elektritoite näol tegemist üha keskkonnahoidlikuma energiaga, mis on kättesaadav kai ääres seisvatele laevadele. Kuigi direktiiviga 2014/94/EL (alternatiivkütuste taristu direktiiv) on hõlmatud ainult kaldaäärse elektritoite ühenduspunkte käsitlev säte, on nõudlus selle tehnoloogia järele ja seega ka selle kasutuselevõtt jäänud piiratuks.
  Seepärast tuleks kehtestada konkreetsed eeskirjad
  ,
  millega antakse luba kasutada
  kaldaäärset elektritoidet kõige
  rohkem saastavate laevade puhul
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Kaldaäärne elektritoide leevendab laevade tekitatud õhusaastet ja vähendab meretranspordist tulenevat kasvuhoonegaaside heidet. Arvestades taastuvate energiaallikate osakaalu suurenemist ELi elektrivalikus, on kaldaäärse elektritoite näol tegemist üha keskkonnahoidlikuma energiaga, mis on kättesaadav kai ääres seisvatele laevadele. Kuigi direktiiviga 2014/94/EL (alternatiivkütuste taristu direktiiv) on hõlmatud ainult kaldaäärse elektritoite ühenduspunkte käsitlev säte, on nõudlus selle tehnoloogia järele ja seega ka selle kasutuselevõtt jäänud piiratuks.
  Seepärast tuleks kehtestada konkreetsed eeskirjad
  ,
  millega antakse luba kasutada
  kaldaäärset elektritoidet kõige
  rohkem saastavate laevade puhul
  .

| (21) | Kaldaäärne elektritoide leevendab laevade
  kai ääres
  tekitatud õhusaastet ja vähendab meretranspordist
  kai ääres
  tulenevat kasvuhoonegaaside heidet. Arvestades taastuvate
  ja fossiilkütusevabade
  energiaallikate osakaalu suurenemist ELi elektrivalikus, on kaldaäärse elektritoite näol tegemist üha keskkonnahoidlikuma energiaga, mis on kättesaadav kai ääres seisvatele laevadele. Kuigi direktiiviga 2014/94/EL (alternatiivkütuste taristu direktiiv) on hõlmatud ainult kaldaäärse elektritoite ühenduspunkte käsitlev säte, on nõudlus selle tehnoloogia järele ja seega ka selle kasutuselevõtt jäänud piiratuks.
  Selleks et tagada õhusaaste vähenemine kai ääres ning kaldaäärse elektritoite taristu majanduslik elujõulisus ja investeeringutasuvus
  ,
  tuleks kehtestada erieeskirjad, millega kohustatakse
  kaldaäärset elektritoidet
  kasutama
  kõige
  saastavamatel laevadel olukordades, kus selline kasutamine vähendaks heitkoguseid mõistlike kuludega
  . |
| --- | --- |

(21)

Kaldaäärne elektritoide leevendab laevade
  kai ääres
  tekitatud õhusaastet ja vähendab meretranspordist
  kai ääres
  tulenevat kasvuhoonegaaside heidet. Arvestades taastuvate
  ja fossiilkütusevabade
  energiaallikate osakaalu suurenemist ELi elektrivalikus, on kaldaäärse elektritoite näol tegemist üha keskkonnahoidlikuma energiaga, mis on kättesaadav kai ääres seisvatele laevadele. Kuigi direktiiviga 2014/94/EL (alternatiivkütuste taristu direktiiv) on hõlmatud ainult kaldaäärse elektritoite ühenduspunkte käsitlev säte, on nõudlus selle tehnoloogia järele ja seega ka selle kasutuselevõtt jäänud piiratuks.
  Selleks et tagada õhusaaste vähenemine kai ääres ning kaldaäärse elektritoite taristu majanduslik elujõulisus ja investeeringutasuvus
  ,
  tuleks kehtestada erieeskirjad, millega kohustatakse
  kaldaäärset elektritoidet
  kasutama
  kõige
  saastavamatel laevadel olukordades, kus selline kasutamine vähendaks heitkoguseid mõistlike kuludega
  .

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Lisaks kaldaäärsele elektritoitele võivad samaväärset keskkonnakasu sadamas pakkuda
  muud
  tehnoloogiad. Kui alternatiivse tehnoloogia kasutamine on tõendatult sama mis kaldaäärse elektritoite kasutamine, tuleks laev viimase kasutamisest vabastada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Lisaks kaldaäärsele elektritoitele võivad samaväärset keskkonnakasu sadamas pakkuda
  muud
  tehnoloogiad. Kui alternatiivse tehnoloogia kasutamine on tõendatult sama mis kaldaäärse elektritoite kasutamine, tuleks laev viimase kasutamisest vabastada.

| (22) | Lisaks kaldaäärsele elektritoitele võivad samaväärset keskkonnakasu sadamas pakkuda
  heiteta
  tehnoloogiad. Kui alternatiivse tehnoloogia kasutamine on
  õhusaaste ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise osas
  tõendatult sama mis kaldaäärse elektritoite kasutamine, tuleks laev viimase kasutamisest vabastada. |
| --- | --- |

(22)

Lisaks kaldaäärsele elektritoitele võivad samaväärset keskkonnakasu sadamas pakkuda
  heiteta
  tehnoloogiad. Kui alternatiivse tehnoloogia kasutamine on
  õhusaaste ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise osas
  tõendatult sama mis kaldaäärse elektritoite kasutamine, tuleks laev viimase kasutamisest vabastada.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Erandeid kaldaäärse elektritoite kasutamisest tuleks teha ka mitmel objektiivsel põhjusel, mida kinnitab külastatava sadama pidaja ja
  mis piirduvad
  plaaniväliste sadamakülastustega ohutuse või merel elu päästmise eesmärgil, laevade viibimiseks kai ääres lühiajaliselt ehk vähem kui kaks tundi, kuna see on ühenduseks ja energia tootmiseks laeva pardal hädaolukordades minimaalselt vajalik aeg. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Erandeid kaldaäärse elektritoite kasutamisest tuleks teha ka mitmel objektiivsel põhjusel, mida kinnitab külastatava sadama pidaja ja
  mis piirduvad
  plaaniväliste sadamakülastustega ohutuse või merel elu päästmise eesmärgil, laevade viibimiseks kai ääres lühiajaliselt ehk vähem kui kaks tundi, kuna see on ühenduseks ja energia tootmiseks laeva pardal hädaolukordades minimaalselt vajalik aeg.

| (23) | Erandeid kaldaäärse elektritoite kasutamisest tuleks teha ka mitmel objektiivsel põhjusel, mida kinnitab külastatava sadama pidaja
  , terminali käitaja
  ja
  /või pädev asutus, sõltuvalt eri liikmesriikide sadamate juhtimismudelist. Need erandid peaksid piirduma
  plaaniväliste sadamakülastustega ohutuse või merel elu päästmise eesmärgil, laevade viibimiseks kai ääres lühiajaliselt ehk vähem kui kaks tundi, kuna see on ühenduseks ja energia tootmiseks laeva pardal hädaolukordades minimaalselt vajalik aeg.
  Kui sadamaga ühendatud kohaliku võrgu vähese võimsuse tõttu ei ole võimalik tagada piisavat elektrit kaldal, ei tohiks seda käsitada ei sadama ega laevaomaniku või -käitaja suutmatusena täita käesoleva määruse nõudeid, kui võrguettevõtja tõendab tõendajatele nõuetekohaselt, et kohalik võrguvõimsus ei ole piisav. |
| --- | --- |

(23)

Erandeid kaldaäärse elektritoite kasutamisest tuleks teha ka mitmel objektiivsel põhjusel, mida kinnitab külastatava sadama pidaja
  , terminali käitaja
  ja
  /või pädev asutus, sõltuvalt eri liikmesriikide sadamate juhtimismudelist. Need erandid peaksid piirduma
  plaaniväliste sadamakülastustega ohutuse või merel elu päästmise eesmärgil, laevade viibimiseks kai ääres lühiajaliselt ehk vähem kui kaks tundi, kuna see on ühenduseks ja energia tootmiseks laeva pardal hädaolukordades minimaalselt vajalik aeg.
  Kui sadamaga ühendatud kohaliku võrgu vähese võimsuse tõttu ei ole võimalik tagada piisavat elektrit kaldal, ei tohiks seda käsitada ei sadama ega laevaomaniku või -käitaja suutmatusena täita käesoleva määruse nõudeid, kui võrguettevõtja tõendab tõendajatele nõuetekohaselt, et kohalik võrguvõimsus ei ole piisav.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Erandeid kaldaäärse elektritoite puudumise või kokkusobimatuse korral tuleks piirata pärast seda, kui laeva ja sadama käitajatel on olnud piisavalt aega vajalike investeeringute tegemiseks, et pakkuda vajalikke stiimuleid kõnealusteks investeeringuteks ja vältida kõlvatut konkurentsi. Alates 2035. aastast peaksid laevakäitajad hoolikalt kavandama oma
  sadamakülastusi
  , et nad saaksid oma tegevust teostada ilma kai ääres õhusaasteaineid ja kasvuhoonegaase õhku paiskamata ning rannikualadel ja sadamalinnades keskkonda ohustamata. Säilitada
  tuleb
  piiratud arv erandeid kaldaäärse elektritoite puudumise või kokkusobimatuse korral, et võimaldada juhuslikke viimase minuti muudatusi sadamakülastuste ajakavades ja kokkusobimatute seadmetega külastatavates sadamates. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Erandeid kaldaäärse elektritoite puudumise või kokkusobimatuse korral tuleks piirata pärast seda, kui laeva ja sadama käitajatel on olnud piisavalt aega vajalike investeeringute tegemiseks, et pakkuda vajalikke stiimuleid kõnealusteks investeeringuteks ja vältida kõlvatut konkurentsi. Alates 2035. aastast peaksid laevakäitajad hoolikalt kavandama oma
  sadamakülastusi
  , et nad saaksid oma tegevust teostada ilma kai ääres õhusaasteaineid ja kasvuhoonegaase õhku paiskamata ning rannikualadel ja sadamalinnades keskkonda ohustamata. Säilitada
  tuleb
  piiratud arv erandeid kaldaäärse elektritoite puudumise või kokkusobimatuse korral, et võimaldada juhuslikke viimase minuti muudatusi sadamakülastuste ajakavades ja kokkusobimatute seadmetega külastatavates sadamates.

| (24) | Erandeid kaldaäärse elektritoite puudumise või kokkusobimatuse korral tuleks piirata pärast seda, kui laeva ja sadama käitajatel on olnud piisavalt aega vajalike investeeringute tegemiseks, et pakkuda vajalikke stiimuleid kõnealusteks investeeringuteks ja vältida kõlvatut konkurentsi.
  Et tagada täielik koostalitlusvõime, peaksid sadamad varustama oma kaid ja laevaomanikud oma laevad elektriseadmetega, mis vastavad kohaldatavatele standarditele.
  Alates 2035. aastast peaksid laevakäitajad hoolikalt kavandama oma
  külastusi üleeuroopalise transpordivõrgusadamatesse, mis on hõlmatud määrusega XXXX-XXX (alternatiivkütuste taristu määrus)
  , et nad saaksid oma tegevust teostada ilma kai ääres õhusaasteaineid ja kasvuhoonegaase õhku paiskamata ning rannikualadel ja sadamalinnades keskkonda ohustamata. Säilitada
  tuleks
  piiratud arv erandeid kaldaäärse elektritoite puudumise või kokkusobimatuse korral, et võimaldada juhuslikke viimase minuti muudatusi sadamakülastuste ajakavades ja kokkusobimatute seadmetega külastatavates sadamates.
  Selleks et vähendada varade kasutuskõlbmatuks muutumise riski, kaldaäärse elektritoite taristu kokkusobimatust pardal ja kai ääres ning alternatiivkütuste nõudluse ja pakkumise tasakaalustamatust, tuleks korraldada asjaomaste sidusrühmade vahelisi sagedasi konsultatiivkohtumisi, et arutada nõudeid ja tulevasi kavasid ning teha nende kohta otsuseid. |
| --- | --- |

(24)

Erandeid kaldaäärse elektritoite puudumise või kokkusobimatuse korral tuleks piirata pärast seda, kui laeva ja sadama käitajatel on olnud piisavalt aega vajalike investeeringute tegemiseks, et pakkuda vajalikke stiimuleid kõnealusteks investeeringuteks ja vältida kõlvatut konkurentsi.
  Et tagada täielik koostalitlusvõime, peaksid sadamad varustama oma kaid ja laevaomanikud oma laevad elektriseadmetega, mis vastavad kohaldatavatele standarditele.
  Alates 2035. aastast peaksid laevakäitajad hoolikalt kavandama oma
  külastusi üleeuroopalise transpordivõrgusadamatesse, mis on hõlmatud määrusega XXXX-XXX (alternatiivkütuste taristu määrus)
  , et nad saaksid oma tegevust teostada ilma kai ääres õhusaasteaineid ja kasvuhoonegaase õhku paiskamata ning rannikualadel ja sadamalinnades keskkonda ohustamata. Säilitada
  tuleks
  piiratud arv erandeid kaldaäärse elektritoite puudumise või kokkusobimatuse korral, et võimaldada juhuslikke viimase minuti muudatusi sadamakülastuste ajakavades ja kokkusobimatute seadmetega külastatavates sadamates.
  Selleks et vähendada varade kasutuskõlbmatuks muutumise riski, kaldaäärse elektritoite taristu kokkusobimatust pardal ja kai ääres ning alternatiivkütuste nõudluse ja pakkumise tasakaalustamatust, tuleks korraldada asjaomaste sidusrühmade vahelisi sagedasi konsultatiivkohtumisi, et arutada nõudeid ja tulevasi kavasid ning teha nende kohta otsuseid.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (24a) | Määruses XXXX-XXX (alternatiivkütuste infrastruktuuri määrus) sätestatud kaldaäärse elektritoite pakkumise eesmärkide puhul võetakse arvesse teenindatavate laevade liike ja meresadamate vastavat liiklusmahtu. Nõuet, et laevad peavad kai ääres olles olema ühendatud kaldaäärse elektritoitega, ei tuleks kohaldada laevade suhtes, mis külastavad sadamaid, mille suhtes ei kohaldata kaldaäärse elektritoite nõuet, välja arvatud juhul, kui kaldaäärne elektritoide on sadamasse paigaldatud ja külastatava sadama kai ääres kättesaadav. Kui laev külastab üleeuroopalise transpordivõrgu välist sadamat, kus kaldaäärne elektritoide on kättesaadav, peaks laeva sellega ühendama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24a)

Määruses XXXX-XXX (alternatiivkütuste infrastruktuuri määrus) sätestatud kaldaäärse elektritoite pakkumise eesmärkide puhul võetakse arvesse teenindatavate laevade liike ja meresadamate vastavat liiklusmahtu. Nõuet, et laevad peavad kai ääres olles olema ühendatud kaldaäärse elektritoitega, ei tuleks kohaldada laevade suhtes, mis külastavad sadamaid, mille suhtes ei kohaldata kaldaäärse elektritoite nõuet, välja arvatud juhul, kui kaldaäärne elektritoide on sadamasse paigaldatud ja külastatava sadama kai ääres kättesaadav. Kui laev külastab üleeuroopalise transpordivõrgu välist sadamat, kus kaldaäärne elektritoide on kättesaadav, peaks laeva sellega ühendama.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (24b) | Isegi kui kaldaäärne elektritoide on oluline vahend õhusaasteainete kohalike heitkoguste vähendamiseks, sõltub selle potentsiaal kasvuhoonegaaside vähendamisel täielikult kaablite kaudu saadetavast energiatüüpide jaotusest. Et realiseerida kaldaäärse elektritoite kogu kliima- ja keskkonnapotentsiaal, peaksid liikmesriigid suurendama elektrivõrkude võimsust ja ühenduvust ning jätkama oma energiaallikate jaotuse kasvuhoonegaaside heitemahukuse vähendamist, et tagada sadamatele taskukohane, planeeritav ja fossiilkütusevaba elekter. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24b)

Isegi kui kaldaäärne elektritoide on oluline vahend õhusaasteainete kohalike heitkoguste vähendamiseks, sõltub selle potentsiaal kasvuhoonegaaside vähendamisel täielikult kaablite kaudu saadetavast energiatüüpide jaotusest. Et realiseerida kaldaäärse elektritoite kogu kliima- ja keskkonnapotentsiaal, peaksid liikmesriigid suurendama elektrivõrkude võimsust ja ühenduvust ning jätkama oma energiaallikate jaotuse kasvuhoonegaaside heitemahukuse vähendamist, et tagada sadamatele taskukohane, planeeritav ja fossiilkütusevaba elekter.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (24c) | Käesoleva määruse rakendamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta sadamate erinevaid juhtimismudeleid kogu liidus, eelkõige seoses kohustusega väljastada tunnistus, millega vabastatakse laev kaldaäärse elektritoitega ühendamise kohustusest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24c)

Käesoleva määruse rakendamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta sadamate erinevaid juhtimismudeleid kogu liidus, eelkõige seoses kohustusega väljastada tunnistus, millega vabastatakse laev kaldaäärse elektritoitega ühendamise kohustusest.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (24d) | Sadamate ja laevade käitajate vaheline koordineerimine on äärmiselt oluline, et tagada sadamas sujuv ühenduskord kaldal asuva elektritoitega. Laevade käitajad peaksid teavitama külastatavaid sadamaid oma kavatsusest võtta kaldal asuvat elektrit ning oma võimsusvajadusest asjaomase sadamakülastuse ajal, eelkõige juhul, kui see ületab selle laevakategooria hinnangulist vajadust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24d)

Sadamate ja laevade käitajate vaheline koordineerimine on äärmiselt oluline, et tagada sadamas sujuv ühenduskord kaldal asuva elektritoitega. Laevade käitajad peaksid teavitama külastatavaid sadamaid oma kavatsusest võtta kaldal asuvat elektrit ning oma võimsusvajadusest asjaomase sadamakülastuse ajal, eelkõige juhul, kui see ületab selle laevakategooria hinnangulist vajadust.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Käesoleva määrusega tuleks kehtestada kindel seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem, et teha kindlaks selle sätete järgimine. Sellist süsteemi tuleks kohaldada mittediskrimineerival viisil kõikidele laevadele ja nõuda kolmanda isiku poolset kontrollimist, et tagada kõnealuse süsteemi raames esitatud andmete täpsus. Käesoleva määruse eesmärgi saavutamise hõlbustamiseks tuleks vajaduse korral kasutada kõiki määruse (EL) 2015/757 kohaldamisel juba esitatud andmeid, et kontrollida käesoleva määruse järgimist, piiramaks ettevõtjate, tõendajate ja merendusasutuste halduskoormust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Käesoleva määrusega tuleks kehtestada kindel seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem, et teha kindlaks selle sätete järgimine. Sellist süsteemi tuleks kohaldada mittediskrimineerival viisil kõikidele laevadele ja nõuda kolmanda isiku poolset kontrollimist, et tagada kõnealuse süsteemi raames esitatud andmete täpsus. Käesoleva määruse eesmärgi saavutamise hõlbustamiseks tuleks vajaduse korral kasutada kõiki määruse (EL) 2015/757 kohaldamisel juba esitatud andmeid, et kontrollida käesoleva määruse järgimist, piiramaks ettevõtjate, tõendajate ja merendusasutuste halduskoormust.

| (25) | Käesoleva määrusega tuleks kehtestada kindel
  ja läbipaistev
  seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem, et teha kindlaks selle sätete järgimine. Sellist süsteemi tuleks kohaldada mittediskrimineerival viisil kõikidele laevadele ja nõuda kolmanda isiku poolset kontrollimist, et tagada kõnealuse süsteemi raames esitatud andmete täpsus. Käesoleva määruse eesmärgi saavutamise hõlbustamiseks tuleks vajaduse korral kasutada kõiki määruse (EL) 2015/757 kohaldamisel juba esitatud andmeid, et kontrollida käesoleva määruse järgimist, piiramaks ettevõtjate, tõendajate ja merendusasutuste halduskoormust. |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva määrusega tuleks kehtestada kindel
  ja läbipaistev
  seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem, et teha kindlaks selle sätete järgimine. Sellist süsteemi tuleks kohaldada mittediskrimineerival viisil kõikidele laevadele ja nõuda kolmanda isiku poolset kontrollimist, et tagada kõnealuse süsteemi raames esitatud andmete täpsus. Käesoleva määruse eesmärgi saavutamise hõlbustamiseks tuleks vajaduse korral kasutada kõiki määruse (EL) 2015/757 kohaldamisel juba esitatud andmeid, et kontrollida käesoleva määruse järgimist, piiramaks ettevõtjate, tõendajate ja merendusasutuste halduskoormust.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Ettevõtjad peaksid vastutama laevajuhtimise ajal ja kai ääres laevade pardal kasutatava energia hulga ja liigi seire ning aruandluse eest ning muu asjakohase teabe eest, näiteks teave pardal oleva mootori tüübi
  või
  tuuleenergiat toetavate tehnoloogiate
  olemasolu
  kohta, et tõendada vastavust käesoleva määrusega sätestatud laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäärale. Selleks et hõlbustada tõendajate seire- ja aruandluskohustuste täitmist ning tõendamisprotsessi sarnaselt määrusele (EL) 2015/757, peaksid ettevõtjad kavandatava seiremeetodi dokumenteerima ja esitama seirekavas täiendavad üksikasjad käesoleva määruse eeskirjade kohaldamise kohta. Seirekava ja vajaduse korral selle hilisemad muudatused tuleks esitada tõendajale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Ettevõtjad peaksid vastutama laevajuhtimise ajal ja kai ääres laevade pardal kasutatava energia hulga ja liigi seire ning aruandluse eest ning muu asjakohase teabe eest, näiteks teave pardal oleva mootori tüübi
  või
  tuuleenergiat toetavate tehnoloogiate
  olemasolu
  kohta, et tõendada vastavust käesoleva määrusega sätestatud laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäärale. Selleks et hõlbustada tõendajate seire- ja aruandluskohustuste täitmist ning tõendamisprotsessi sarnaselt määrusele (EL) 2015/757, peaksid ettevõtjad kavandatava seiremeetodi dokumenteerima ja esitama seirekavas täiendavad üksikasjad käesoleva määruse eeskirjade kohaldamise kohta. Seirekava ja vajaduse korral selle hilisemad muudatused tuleks esitada tõendajale.

| (26) | Ettevõtjad peaksid vastutama laevajuhtimise ajal ja kai ääres laevade pardal kasutatava energia hulga ja liigi seire ning aruandluse eest ning muu asjakohase teabe eest, näiteks teave pardal oleva mootori tüübi
  ja
  tuuleenergiat toetavate tehnoloogiate
  tehniliste kirjelduste kohta või mis tahes muu alternatiivse energiaallika pardaloleku
  kohta, et tõendada vastavust käesoleva määrusega sätestatud laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäärale. Selleks et hõlbustada tõendajate seire- ja aruandluskohustuste täitmist ning tõendamisprotsessi sarnaselt määrusele (EL) 2015/757, peaksid ettevõtjad kavandatava seiremeetodi dokumenteerima ja esitama seirekavas täiendavad üksikasjad käesoleva määruse eeskirjade kohaldamise kohta. Seirekava ja vajaduse korral selle hilisemad muudatused tuleks esitada tõendajale. |
| --- | --- |

(26)

Ettevõtjad peaksid vastutama laevajuhtimise ajal ja kai ääres laevade pardal kasutatava energia hulga ja liigi seire ning aruandluse eest ning muu asjakohase teabe eest, näiteks teave pardal oleva mootori tüübi
  ja
  tuuleenergiat toetavate tehnoloogiate
  tehniliste kirjelduste kohta või mis tahes muu alternatiivse energiaallika pardaloleku
  kohta, et tõendada vastavust käesoleva määrusega sätestatud laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäärale. Selleks et hõlbustada tõendajate seire- ja aruandluskohustuste täitmist ning tõendamisprotsessi sarnaselt määrusele (EL) 2015/757, peaksid ettevõtjad kavandatava seiremeetodi dokumenteerima ja esitama seirekavas täiendavad üksikasjad käesoleva määruse eeskirjade kohaldamise kohta. Seirekava ja vajaduse korral selle hilisemad muudatused tuleks esitada tõendajale.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | Kütuste sertifitseerimine on oluline käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks ning selleks, et tagada merendussektoris eeldatavalt kasutatavate taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütustega seotud keskkonnaalane terviklikkus. Selline sertifitseerimine peaks toimuma läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse teel. Sertifitseerimise hõlbustamiseks ja halduskoormuse vähendamiseks tuleks biokütuste, biogaasi, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud kütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhise kütuse sertifitseerimisel lähtuda direktiivis (EL) 2018/2001 kehtestatud eeskirjadest. Sellist sertifitseerimismeetodit tuleks kohaldada ka väljaspool liitu punkerdatud kütuste suhtes, mida tuleks käsitada imporditud kütustena, sarnaselt direktiivile (EL) 2018/2001. Kui ettevõtjad kavatsevad kõnealuses direktiivis või uues raamistikus sätestatud vaikeväärtustest kõrvale kalduda, tuleks seda teha üksnes juhul, kui väärtusi saab tõendada ühe direktiivi (EL) 2018/2001 alusel tunnustatud vabatahtliku kava abil („allikast paagini“ väärtuste puhul)
  või laborikatsete
  või heitkoguste otsese mõõtmisega („paagist pardani“). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

Kütuste sertifitseerimine on oluline käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks ning selleks, et tagada merendussektoris eeldatavalt kasutatavate taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütustega seotud keskkonnaalane terviklikkus. Selline sertifitseerimine peaks toimuma läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse teel. Sertifitseerimise hõlbustamiseks ja halduskoormuse vähendamiseks tuleks biokütuste, biogaasi, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud kütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhise kütuse sertifitseerimisel lähtuda direktiivis (EL) 2018/2001 kehtestatud eeskirjadest. Sellist sertifitseerimismeetodit tuleks kohaldada ka väljaspool liitu punkerdatud kütuste suhtes, mida tuleks käsitada imporditud kütustena, sarnaselt direktiivile (EL) 2018/2001. Kui ettevõtjad kavatsevad kõnealuses direktiivis või uues raamistikus sätestatud vaikeväärtustest kõrvale kalduda, tuleks seda teha üksnes juhul, kui väärtusi saab tõendada ühe direktiivi (EL) 2018/2001 alusel tunnustatud vabatahtliku kava abil („allikast paagini“ väärtuste puhul)
  või laborikatsete
  või heitkoguste otsese mõõtmisega („paagist pardani“).

| (27) | Kütuste
  tugev
  sertifitseerimine
  ja järelevalve
  on oluline käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks ning selleks, et tagada merendussektoris eeldatavalt kasutatavate taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütustega seotud keskkonnaalane terviklikkus. Selline sertifitseerimine peaks toimuma läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse teel. Sertifitseerimise hõlbustamiseks ja halduskoormuse vähendamiseks tuleks biokütuste, biogaasi, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud kütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhise kütuse sertifitseerimisel lähtuda direktiivis (EL) 2018/2001 kehtestatud eeskirjadest. Sellist sertifitseerimismeetodit tuleks kohaldada ka väljaspool liitu punkerdatud kütuste suhtes, mida tuleks käsitada imporditud kütustena, sarnaselt direktiivile (EL) 2018/2001. Kui ettevõtjad kavatsevad kõnealuses direktiivis või uues raamistikus sätestatud vaikeväärtustest kõrvale kalduda, tuleks seda teha üksnes juhul, kui väärtusi saab tõendada ühe direktiivi (EL) 2018/2001 alusel tunnustatud vabatahtliku kava abil („allikast paagini“ väärtuste puhul) või heitkoguste otsese mõõtmisega („paagist pardani“). |
| --- | --- |

(27)

Kütuste
  tugev
  sertifitseerimine
  ja järelevalve
  on oluline käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks ning selleks, et tagada merendussektoris eeldatavalt kasutatavate taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütustega seotud keskkonnaalane terviklikkus. Selline sertifitseerimine peaks toimuma läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse teel. Sertifitseerimise hõlbustamiseks ja halduskoormuse vähendamiseks tuleks biokütuste, biogaasi, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud kütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhise kütuse sertifitseerimisel lähtuda direktiivis (EL) 2018/2001 kehtestatud eeskirjadest. Sellist sertifitseerimismeetodit tuleks kohaldada ka väljaspool liitu punkerdatud kütuste suhtes, mida tuleks käsitada imporditud kütustena, sarnaselt direktiivile (EL) 2018/2001. Kui ettevõtjad kavatsevad kõnealuses direktiivis või uues raamistikus sätestatud vaikeväärtustest kõrvale kalduda, tuleks seda teha üksnes juhul, kui väärtusi saab tõendada ühe direktiivi (EL) 2018/2001 alusel tunnustatud vabatahtliku kava abil („allikast paagini“ väärtuste puhul) või heitkoguste otsese mõõtmisega („paagist pardani“).

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27a) | Kütuste omadusi käsitleva teabe usaldusväärsus ja täpsus on oluline käesoleva määruse jõustamiseks. Kütusetarnijaid, kes on tõendatult esitanud eksitavat või ebatäpset teavet nende tarnitud kütuste kasvuhoonegaaside heitemahukuse kohta, tuleks karistada. Kütusetarnijad, kes on korduvalt esitanud vale- või eksitavat teavet, tuleks direktiivis (EL) 2018/2001 (taastuvenergia direktiiv) sätestatud sertifitseerimissüsteemidest välja arvata. Sellisel juhul tuleks kõiki selles rajatistes punkerdatud kütuseid käsitleda samade heitekoefitsientidega kui kõige ebasoodsamal fossiilkütusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27a)

Kütuste omadusi käsitleva teabe usaldusväärsus ja täpsus on oluline käesoleva määruse jõustamiseks. Kütusetarnijaid, kes on tõendatult esitanud eksitavat või ebatäpset teavet nende tarnitud kütuste kasvuhoonegaaside heitemahukuse kohta, tuleks karistada. Kütusetarnijad, kes on korduvalt esitanud vale- või eksitavat teavet, tuleks direktiivis (EL) 2018/2001 (taastuvenergia direktiiv) sätestatud sertifitseerimissüsteemidest välja arvata. Sellisel juhul tuleks kõiki selles rajatistes punkerdatud kütuseid käsitleda samade heitekoefitsientidega kui kõige ebasoodsamal fossiilkütusel.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Akrediteeritud tõendajate tehtav tõendamine peaks tagama ettevõtjate seire ja aruandluse täpsuse ja terviklikkuse ning käesoleva määruse järgimise. Erapooletuse tagamiseks peaksid tõendajad olema sõltumatud ja pädevad juriidilised isikud, kelle on akrediteerinud riiklikud akrediteerimisasutused, mis on asutatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 765/2008 (24). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Akrediteeritud tõendajate tehtav tõendamine peaks tagama ettevõtjate seire ja aruandluse täpsuse ja terviklikkuse ning käesoleva määruse järgimise. Erapooletuse tagamiseks peaksid tõendajad olema sõltumatud ja pädevad juriidilised isikud, kelle on akrediteerinud riiklikud akrediteerimisasutused, mis on asutatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 765/2008 (24).

| (28) | Akrediteeritud tõendajate tehtav tõendamine peaks tagama ettevõtjate seire ja aruandluse täpsuse ja terviklikkuse ning käesoleva määruse järgimise. Erapooletuse
  ja tõhususe
  tagamiseks peaksid tõendajad olema sõltumatud ja pädevad juriidilised isikud, kelle on akrediteerinud
  ja kelle tegevust jälgivad
  riiklikud akrediteerimisasutused, mis on asutatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 765/2008 (24). |
| --- | --- |

(28)

Akrediteeritud tõendajate tehtav tõendamine peaks tagama ettevõtjate seire ja aruandluse täpsuse ja terviklikkuse ning käesoleva määruse järgimise. Erapooletuse
  ja tõhususe
  tagamiseks peaksid tõendajad olema sõltumatud ja pädevad juriidilised isikud, kelle on akrediteerinud
  ja kelle tegevust jälgivad
  riiklikud akrediteerimisasutused, mis on asutatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 765/2008 (24).

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (31a) | Ettevõtjad ja kütusetarnijad võiksid lepingu alusel kokku leppida vastastikustes kohustustes toota, tarnida ja osta eelnevalt kindlaks määratud kogustes teatavaid kütuseid. Sellised lepingulised kokkulepped võiksid hõlmata ka vastutust ja kehtestada tingimused rahalise hüvitise maksmiseks juhtudel, kui kütused ei ole kokkulepitud kujul kättesaadavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31a)

Ettevõtjad ja kütusetarnijad võiksid lepingu alusel kokku leppida vastastikustes kohustustes toota, tarnida ja osta eelnevalt kindlaks määratud kogustes teatavaid kütuseid. Sellised lepingulised kokkulepped võiksid hõlmata ka vastutust ja kehtestada tingimused rahalise hüvitise maksmiseks juhtudel, kui kütused ei ole kokkulepitud kujul kättesaadavad.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 36

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (36) | Iga nõuetele mittevastava sadamakülastuse eest määratud karistus peaks olema proportsionaalne elektri kasutamise kuludega ja piisav, et pärssida saastavamate energiaallikate kasutamist. Karistus peaks põhinema laeva pardale paigaldatud energiaseadmel, mille võimsust väljendatakse megavattides, korrutatuna fikseeritud trahviga eurodes iga tunni kohta, mil laev kai ääres peatub. Kuna liidus puuduvad täpsed andmed kaldaäärse elektritoite tarnimise kulude kohta, peaks see määr põhinema ELi keskmisel mittekodutarbijate elektrihinnal, mis korrutatakse kahega, et hõlmata muid teenuse osutamisega seotud tasusid, sealhulgas liitumiskulusid ja investeeringute tagasiteenimise elemente. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36)

Iga nõuetele mittevastava sadamakülastuse eest määratud karistus peaks olema proportsionaalne elektri kasutamise kuludega ja piisav, et pärssida saastavamate energiaallikate kasutamist. Karistus peaks põhinema laeva pardale paigaldatud energiaseadmel, mille võimsust väljendatakse megavattides, korrutatuna fikseeritud trahviga eurodes iga tunni kohta, mil laev kai ääres peatub. Kuna liidus puuduvad täpsed andmed kaldaäärse elektritoite tarnimise kulude kohta, peaks see määr põhinema ELi keskmisel mittekodutarbijate elektrihinnal, mis korrutatakse kahega, et hõlmata muid teenuse osutamisega seotud tasusid, sealhulgas liitumiskulusid ja investeeringute tagasiteenimise elemente.

| (36) | Iga nõuetele mittevastava sadamakülastuse eest määratud karistus peaks olema proportsionaalne elektri kasutamise kuludega ja piisav, et pärssida saastavamate energiaallikate kasutamist. Karistus peaks põhinema laeva pardale paigaldatud energiaseadmel, mille võimsust väljendatakse megavattides, korrutatuna fikseeritud trahviga eurodes iga tunni kohta, mil laev kai ääres peatub. Kuna liidus puuduvad täpsed andmed kaldaäärse elektritoite tarnimise kulude kohta, peaks see määr põhinema ELi
  viimasel
  keskmisel mittekodutarbijate elektrihinnal, mis korrutatakse kahega, et hõlmata muid teenuse osutamisega seotud tasusid, sealhulgas liitumiskulusid ja investeeringute tagasiteenimise elemente. |
| --- | --- |

(36)

Iga nõuetele mittevastava sadamakülastuse eest määratud karistus peaks olema proportsionaalne elektri kasutamise kuludega ja piisav, et pärssida saastavamate energiaallikate kasutamist. Karistus peaks põhinema laeva pardale paigaldatud energiaseadmel, mille võimsust väljendatakse megavattides, korrutatuna fikseeritud trahviga eurodes iga tunni kohta, mil laev kai ääres peatub. Kuna liidus puuduvad täpsed andmed kaldaäärse elektritoite tarnimise kulude kohta, peaks see määr põhinema ELi
  viimasel
  keskmisel mittekodutarbijate elektrihinnal, mis korrutatakse kahega, et hõlmata muid teenuse osutamisega seotud tasusid, sealhulgas liitumiskulusid ja investeeringute tagasiteenimise elemente.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (37) | Trahvidest saadavat
  tulu tuleks
  kasutada selleks, et edendada taastuvkütuste ja vähese
  CO2

  heitega kütuste jaotamist
  ja
  kasutamist merendussektoris ning aidata laevandusettevõtjatel saavutada oma kliima- ja keskkonnaeesmärke
  . Selleks tuleks need tulud eraldada direktiivi 2003/87/EÜ
  artikli 10a lõikes 8
  osutatud
  innovatsioonifondile
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37)

Trahvidest saadavat
  tulu tuleks
  kasutada selleks, et edendada taastuvkütuste ja vähese
  CO2

  heitega kütuste jaotamist
  ja
  kasutamist merendussektoris ning aidata laevandusettevõtjatel saavutada oma kliima- ja keskkonnaeesmärke
  . Selleks tuleks need tulud eraldada direktiivi 2003/87/EÜ
  artikli 10a lõikes 8
  osutatud
  innovatsioonifondile
  .

| (37) | Trahvide maksmisest saadav
  tulu tuleks
  eraldada merendussektorile ja seda tuleks kasutada selle
  CO2

  heite vähendamiseks, sealhulgas alternatiivkütuste arendamise, tootmise
  ja
  kasutuselevõtu, alternatiivkütuste taristu ja kaldaäärse elektritoite taristu ning uute uuenduslike tehnoloogiate toetamiseks
  . Selleks tuleks need tulud eraldada direktiivi 2003/87/EÜ
  artiklis 3gab
  osutatud
  ookeanifondile
  . |
| --- | --- |

(37)

Trahvide maksmisest saadav
  tulu tuleks
  eraldada merendussektorile ja seda tuleks kasutada selle
  CO2

  heite vähendamiseks, sealhulgas alternatiivkütuste arendamise, tootmise
  ja
  kasutuselevõtu, alternatiivkütuste taristu ja kaldaäärse elektritoite taristu ning uute uuenduslike tehnoloogiate toetamiseks
  . Selleks tuleks need tulud eraldada direktiivi 2003/87/EÜ
  artiklis 3gab
  osutatud
  ookeanifondile
  .

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 39

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (39) | Võttes arvesse, kui olulised võivad olla tõendajate poolt käesoleva määruse alusel võetud meetmete tagajärjed asjaomaste ettevõtjate jaoks, eelkõige seoses nõuetele mittevastavate sadamakülastuste kindlaksmääramisega, trahvisummade
  arvutamisega
  ja FuelEU vastavussertifikaadi väljastamisest keeldumisega, peaks kõnealustel ettevõtjatel olema õigus taotleda selliste meetmete läbivaatamist selle liikmesriigi pädevalt asutuselt, kus tõendaja on akrediteeritud. Võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47 sätestatud põhiõigust tõhusale õiguskaitsevahendile, tuleks pädevate asutuste ja sadama pidajate poolt käesoleva määruse alusel tehtud otsuste suhtes kohaldada kohtulikku kontrolli kooskõlas asjaomase liikmesriigi õigusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(39)

Võttes arvesse, kui olulised võivad olla tõendajate poolt käesoleva määruse alusel võetud meetmete tagajärjed asjaomaste ettevõtjate jaoks, eelkõige seoses nõuetele mittevastavate sadamakülastuste kindlaksmääramisega, trahvisummade
  arvutamisega
  ja FuelEU vastavussertifikaadi väljastamisest keeldumisega, peaks kõnealustel ettevõtjatel olema õigus taotleda selliste meetmete läbivaatamist selle liikmesriigi pädevalt asutuselt, kus tõendaja on akrediteeritud. Võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47 sätestatud põhiõigust tõhusale õiguskaitsevahendile, tuleks pädevate asutuste ja sadama pidajate poolt käesoleva määruse alusel tehtud otsuste suhtes kohaldada kohtulikku kontrolli kooskõlas asjaomase liikmesriigi õigusega.

| (39) | Võttes arvesse, kui olulised võivad olla tõendajate poolt käesoleva määruse alusel võetud meetmete tagajärjed asjaomaste ettevõtjate jaoks, eelkõige seoses nõuetele mittevastavate sadamakülastuste kindlaksmääramisega,
  andmete kogumisega
  trahvisummade
  arvutamiseks
  ja FuelEU vastavussertifikaadi väljastamisest keeldumisega, peaks kõnealustel ettevõtjatel olema õigus taotleda selliste meetmete läbivaatamist selle liikmesriigi pädevalt asutuselt, kus tõendaja on akrediteeritud. Võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47 sätestatud põhiõigust tõhusale õiguskaitsevahendile, tuleks pädevate asutuste ja sadama pidajate poolt käesoleva määruse alusel tehtud otsuste suhtes kohaldada kohtulikku kontrolli kooskõlas asjaomase liikmesriigi õigusega. |
| --- | --- |

(39)

Võttes arvesse, kui olulised võivad olla tõendajate poolt käesoleva määruse alusel võetud meetmete tagajärjed asjaomaste ettevõtjate jaoks, eelkõige seoses nõuetele mittevastavate sadamakülastuste kindlaksmääramisega,
  andmete kogumisega
  trahvisummade
  arvutamiseks
  ja FuelEU vastavussertifikaadi väljastamisest keeldumisega, peaks kõnealustel ettevõtjatel olema õigus taotleda selliste meetmete läbivaatamist selle liikmesriigi pädevalt asutuselt, kus tõendaja on akrediteeritud. Võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47 sätestatud põhiõigust tõhusale õiguskaitsevahendile, tuleks pädevate asutuste ja sadama pidajate poolt käesoleva määruse alusel tehtud otsuste suhtes kohaldada kohtulikku kontrolli kooskõlas asjaomase liikmesriigi õigusega.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (40) | Selleks et säilitada käesoleva määruse tõhusa toimimise kaudu võrdsed võimalused, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta kogu kütuse olelusringi (well-to-wake) heitekoefitsientide loetelu, kohaldatavate heiteta tehnoloogiate loetelu või nende kasutamise kriteeriume, kehtestada eeskirjad
  laborikatsete ja
  heitkoguste otsese mõõtmise läbiviimiseks, karistusteguri kohandamiseks, tõendajate akrediteerimiseks ja trahvide maksmise korra kehtestamiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid korraldataks kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40)

Selleks et säilitada käesoleva määruse tõhusa toimimise kaudu võrdsed võimalused, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta kogu kütuse olelusringi (well-to-wake) heitekoefitsientide loetelu, kohaldatavate heiteta tehnoloogiate loetelu või nende kasutamise kriteeriume, kehtestada eeskirjad
  laborikatsete ja
  heitkoguste otsese mõõtmise läbiviimiseks, karistusteguri kohandamiseks, tõendajate akrediteerimiseks ja trahvide maksmise korra kehtestamiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid korraldataks kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (40) | Selleks et säilitada käesoleva määruse tõhusa toimimise kaudu võrdsed võimalused, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta kogu kütuse olelusringi (well-to-wake) heitekoefitsientide loetelu, kohaldatavate heiteta tehnoloogiate loetelu või nende kasutamise kriteeriume, kehtestada eeskirjad
  tegelike „allikast paagini“ heidete sertifitseerimiseks, eeskirjad
  heitkoguste otsese mõõtmise läbiviimiseks, karistusteguri kohandamiseks, tõendajate akrediteerimiseks ja trahvide maksmise korra kehtestamiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid korraldataks kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(40)

Selleks et säilitada käesoleva määruse tõhusa toimimise kaudu võrdsed võimalused, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta kogu kütuse olelusringi (well-to-wake) heitekoefitsientide loetelu, kohaldatavate heiteta tehnoloogiate loetelu või nende kasutamise kriteeriume, kehtestada eeskirjad
  tegelike „allikast paagini“ heidete sertifitseerimiseks, eeskirjad
  heitkoguste otsese mõõtmise läbiviimiseks, karistusteguri kohandamiseks, tõendajate akrediteerimiseks ja trahvide maksmise korra kehtestamiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid korraldataks kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (42) | Võttes arvesse merendussektori rahvusvahelist mõõdet, tuleks eelistada üleilmset lähenemisviisi, mille eesmärk on piirata laevadel kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukust, kuna see oleks suurema kohaldamisala tõttu tõhusam. Sellega seoses ja hõlbustamaks rahvusvaheliste eeskirjade väljatöötamist Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO), peaks komisjon jagama IMO ja muude asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega asjakohast teavet käesoleva määruse rakendamise kohta ning esitama IMO-le asjakohaseid avaldusi. Kui käesoleva määruse seisukohalt olulistes küsimustes jõutakse kokkuleppele üleilmses lähenemisviisis, peaks komisjon käesoleva määruse läbi vaatama, et viia see
  vajaduse korral
  vastavusse rahvusvaheliste eeskirjadega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42)

Võttes arvesse merendussektori rahvusvahelist mõõdet, tuleks eelistada üleilmset lähenemisviisi, mille eesmärk on piirata laevadel kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukust, kuna see oleks suurema kohaldamisala tõttu tõhusam. Sellega seoses ja hõlbustamaks rahvusvaheliste eeskirjade väljatöötamist Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO), peaks komisjon jagama IMO ja muude asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega asjakohast teavet käesoleva määruse rakendamise kohta ning esitama IMO-le asjakohaseid avaldusi. Kui käesoleva määruse seisukohalt olulistes küsimustes jõutakse kokkuleppele üleilmses lähenemisviisis, peaks komisjon käesoleva määruse läbi vaatama, et viia see
  vajaduse korral
  vastavusse rahvusvaheliste eeskirjadega.

| (42) | Võttes arvesse merendussektori rahvusvahelist mõõdet, tuleks eelistada üleilmset lähenemisviisi, mille eesmärk on piirata laevadel kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukust, kuna see oleks suurema kohaldamisala tõttu
  oluliselt
  tõhusam. Sellega seoses ja hõlbustamaks rahvusvaheliste eeskirjade väljatöötamist Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO), peaks komisjon jagama IMO ja muude asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega asjakohast teavet käesoleva määruse rakendamise kohta ning esitama IMO-le asjakohaseid avaldusi
  , jätkates ELi jõupingutusi edendada ambitsioonikaid merendussektori heite vähendamise eesmärke rahvusvahelisel tasandil
  . Kui käesoleva määruse seisukohalt olulistes küsimustes jõutakse kokkuleppele üleilmses lähenemisviisis, peaks komisjon käesoleva määruse läbi vaatama, et viia see vastavusse rahvusvaheliste eeskirjadega. |
| --- | --- |

(42)

Võttes arvesse merendussektori rahvusvahelist mõõdet, tuleks eelistada üleilmset lähenemisviisi, mille eesmärk on piirata laevadel kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukust, kuna see oleks suurema kohaldamisala tõttu
  oluliselt
  tõhusam. Sellega seoses ja hõlbustamaks rahvusvaheliste eeskirjade väljatöötamist Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO), peaks komisjon jagama IMO ja muude asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega asjakohast teavet käesoleva määruse rakendamise kohta ning esitama IMO-le asjakohaseid avaldusi
  , jätkates ELi jõupingutusi edendada ambitsioonikaid merendussektori heite vähendamise eesmärke rahvusvahelisel tasandil
  . Kui käesoleva määruse seisukohalt olulistes küsimustes jõutakse kokkuleppele üleilmses lähenemisviisis, peaks komisjon käesoleva määruse läbi vaatama, et viia see vastavusse rahvusvaheliste eeskirjadega.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (42a) | Selleks et tagada rahvusvahelisel tasandil võrdsed tingimused ning maksimeerida taastuvkütuseid ja vähese CO2 heitega kütuseid käsitlevate õigusaktide keskkonnamõju, peaksid komisjon ja liikmesriigid edendama IMOs ja muudes rahvusvahelistes organisatsioonides taastuvkütuste usaldusväärseid sertifitseerimis- ja seiresüsteeme. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42a)

Selleks et tagada rahvusvahelisel tasandil võrdsed tingimused ning maksimeerida taastuvkütuseid ja vähese CO2 heitega kütuseid käsitlevate õigusaktide keskkonnamõju, peaksid komisjon ja liikmesriigid edendama IMOs ja muudes rahvusvahelistes organisatsioonides taastuvkütuste usaldusväärseid sertifitseerimis- ja seiresüsteeme.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (42b) | Komisjon peaks tagama meretranspordisektori koostöö- ja parimate tavade vahetamise vahendite rakendamise ja kättesaadavuse, nagu on määratletud parema õigusloome suunistes

   (1a)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42b)

Komisjon peaks tagama meretranspordisektori koostöö- ja parimate tavade vahetamise vahendite rakendamise ja kättesaadavuse, nagu on määratletud parema õigusloome suunistes

   (1a)

  .

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 43

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (43) | Taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste ning asendusenergiaallikate kasutuselevõtt laevadel, mis kõikjal liidus saabuvad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse sadamatesse, viibivad nendes sadamates või väljuvad nendest sadamatest, ei ole eesmärk, mida liikmesriigid saaksid piisaval määral saavutada, ilma et nad riskiksid siseturu jaoks tõkete tekitamise ning sadamate ja laevandusettevõtjate vahelise konkurentsi moonutamisega. Seda eesmärki on võimalik paremini saavutada, kehtestades liidu tasandil ühtsed eeskirjad, mis loovad laevandusettevõtjatele majanduslikke stiimuleid jätkata oma tegevust takistamatult, täites samas taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kasutamise kohustusi. Seega võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(43)

Taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste ning asendusenergiaallikate kasutuselevõtt laevadel, mis kõikjal liidus saabuvad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse sadamatesse, viibivad nendes sadamates või väljuvad nendest sadamatest, ei ole eesmärk, mida liikmesriigid saaksid piisaval määral saavutada, ilma et nad riskiksid siseturu jaoks tõkete tekitamise ning sadamate ja laevandusettevõtjate vahelise konkurentsi moonutamisega. Seda eesmärki on võimalik paremini saavutada, kehtestades liidu tasandil ühtsed eeskirjad, mis loovad laevandusettevõtjatele majanduslikke stiimuleid jätkata oma tegevust takistamatult, täites samas taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kasutamise kohustusi. Seega võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

| (43) | Taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste ning asendusenergiaallikate
  arendamine ja ulatuslik
  kasutuselevõtt laevadel, mis kõikjal liidus saabuvad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse sadamatesse, viibivad nendes sadamates või väljuvad nendest sadamatest, ei ole eesmärk, mida liikmesriigid saaksid piisaval määral saavutada, ilma et nad riskiksid siseturu jaoks tõkete tekitamise ning sadamate ja laevandusettevõtjate vahelise konkurentsi moonutamisega. Seda eesmärki on võimalik paremini saavutada, kehtestades liidu tasandil ühtsed eeskirjad, mis loovad laevandusettevõtjatele majanduslikke stiimuleid jätkata oma tegevust takistamatult, täites samas taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kasutamise kohustusi. Seega võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(43)

Taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste ning asendusenergiaallikate
  arendamine ja ulatuslik
  kasutuselevõtt laevadel, mis kõikjal liidus saabuvad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse sadamatesse, viibivad nendes sadamates või väljuvad nendest sadamatest, ei ole eesmärk, mida liikmesriigid saaksid piisaval määral saavutada, ilma et nad riskiksid siseturu jaoks tõkete tekitamise ning sadamate ja laevandusettevõtjate vahelise konkurentsi moonutamisega. Seda eesmärki on võimalik paremini saavutada, kehtestades liidu tasandil ühtsed eeskirjad, mis loovad laevandusettevõtjatele majanduslikke stiimuleid jätkata oma tegevust takistamatult, täites samas taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kasutamise kohustusi. Seega võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse sadamasse saabuva, seal viibiva või sealt väljuva laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäär ning |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse sadamasse saabuva, seal viibiva või sealt väljuva laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäär ning

| a) | liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse sadamasse saabuva, seal viibiva või sealt väljuva laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäär ning |
| --- | --- |

a)

liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse sadamasse saabuva, seal viibiva või sealt väljuva laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäär ning

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | kohustus kasutada liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas sadamas kaldaäärset elektritoidet või heiteta tehnoloogiat, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

kohustus kasutada liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas sadamas kaldaäärset elektritoidet või heiteta tehnoloogiat,

| b) | kohustus kasutada liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas sadamas kaldaäärset elektritoidet või heiteta tehnoloogiat. |
| --- | --- |

b)

kohustus kasutada liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas sadamas kaldaäärset elektritoidet või heiteta tehnoloogiat.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – viimane osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| et
  suurendada taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste ja asendusenergiaallikate järjepidevat kasutamist kogu liidus, tagades samal ajal mereliikluse sujuva toimimise ja vältides siseturu moonutusi. | Selle eesmärk on
  suurendada taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste ja asendusenergiaallikate järjepidevat kasutamist
  meretranspordis
  kogu liidus
  kooskõlas liidu eesmärgiga saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja Pariisi kokkuleppe eesmärkidega
  , tagades samal ajal mereliikluse sujuva toimimise
  , luues merendustööstusele arenguvõimalusi
  ja vältides siseturu moonutusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

et
  suurendada taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste ja asendusenergiaallikate järjepidevat kasutamist kogu liidus, tagades samal ajal mereliikluse sujuva toimimise ja vältides siseturu moonutusi.

Selle eesmärk on
  suurendada taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste ja asendusenergiaallikate järjepidevat kasutamist
  meretranspordis
  kogu liidus
  kooskõlas liidu eesmärgiga saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja Pariisi kokkuleppe eesmärkidega
  , tagades samal ajal mereliikluse sujuva toimimise
  , luues merendustööstusele arenguvõimalusi
  ja vältides siseturu moonutusi.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevat määrust kohaldatakse kõikide laevade suhtes, mille kogumahutavus on üle 5 000 tonni, olenemata nende lipuriigist, seoses | Käesolevat määrust kohaldatakse kõikide laevade suhtes, mille kogumahutavus on üle 5 000 tonni, olenemata nende lipuriigist, seoses |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolevat määrust kohaldatakse kõikide laevade suhtes, mille kogumahutavus on üle 5 000 tonni, olenemata nende lipuriigist, seoses

Käesolevat määrust kohaldatakse kõikide laevade suhtes, mille kogumahutavus on üle 5 000 tonni, olenemata nende lipuriigist, seoses

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | kogu energiaga, mida kasutatakse reisidel liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast külastatavast sadamast liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse külastatavasse sadamasse, ja |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

kogu energiaga, mida kasutatakse reisidel liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast külastatavast sadamast liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse külastatavasse sadamasse, ja

| b) | kogu energiaga, mida kasutatakse reisidel liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast külastatavast sadamast liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse külastatavasse sadamasse, |
| --- | --- |

b)

kogu energiaga, mida kasutatakse reisidel liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast külastatavast sadamast liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse külastatavasse sadamasse,

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | poole energiaga sellest energiast, mida kasutatakse reisidel, mis algavad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas äärepoolseimas piirkonnas asuvast külastatavast sadamast või lõpevad seal, ja |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ba)

poole energiaga sellest energiast, mida kasutatakse reisidel, mis algavad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas äärepoolseimas piirkonnas asuvast külastatavast sadamast või lõpevad seal, ja

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | sellest energiast poole suhtes, mida kasutatakse reisidel, mis liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast külastatavast sadamast väljuvad või sinna saabuvad, kui viimane või järgmine külastatav sadam kuulub kolmanda riigi jurisdiktsiooni alla. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

sellest energiast poole suhtes, mida kasutatakse reisidel, mis liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast külastatavast sadamast väljuvad või sinna saabuvad, kui viimane või järgmine külastatav sadam kuulub kolmanda riigi jurisdiktsiooni alla.

| c) | sellest energiast poole suhtes, mida kasutatakse reisidel, mis liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast külastatavast sadamast väljuvad või sinna saabuvad, kui viimane või järgmine külastatav sadam kuulub kolmanda riigi jurisdiktsiooni alla. |
| --- | --- |

c)

sellest energiast poole suhtes, mida kasutatakse reisidel, mis liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast külastatavast sadamast väljuvad või sinna saabuvad, kui viimane või järgmine külastatav sadam kuulub kolmanda riigi jurisdiktsiooni alla.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevat määrust ei kohaldata sõjalaevade, mereväe abilaevade, kalapüügi- või -töötlemislaevade, lihtsa ehitusega puitlaevade
  , mehaanilise jõuajamita laevade
  ega valitsusasutuste laevade suhtes, mida kasutatakse mittekaubanduslikel eesmärkidel. | Käesolevat määrust ei kohaldata sõjalaevade, mereväe abilaevade, kalapüügi- või -töötlemislaevade, lihtsa ehitusega puitlaevade ega valitsusasutuste laevade suhtes, mida kasutatakse mittekaubanduslikel eesmärkidel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolevat määrust ei kohaldata sõjalaevade, mereväe abilaevade, kalapüügi- või -töötlemislaevade, lihtsa ehitusega puitlaevade
  , mehaanilise jõuajamita laevade
  ega valitsusasutuste laevade suhtes, mida kasutatakse mittekaubanduslikel eesmärkidel.

Käesolevat määrust ei kohaldata sõjalaevade, mereväe abilaevade, kalapüügi- või -töötlemislaevade, lihtsa ehitusega puitlaevade ega valitsusasutuste laevade suhtes, mida kasutatakse mittekaubanduslikel eesmärkidel.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon võtab 31. detsembriks 2025 vastu rakendusakti, millega kehtestatakse loetelu naabruses asuvatest konteinerite ümberlaadimise sadamatest, mis ei kuulu käesolevas määruses sätestatud konteinerlaevade külastatavate sadamate määratluse alla. |
| | Seejärel võtab komisjon vähemalt iga kahe aasta järel vastu rakendusaktid, millega ajakohastatakse loetelu naabruses asuvatest konteinerite ümberlaadimise sadamatest, mis ei kuulu käesolevas määruses sätestatud konteinerlaevade külastatavate sadamate määratluse alla. |
| | Kõnealustes rakendusaktides loetletakse väljaspool liitu, kuid vähem kui 300 meremiili kaugusel liidu territooriumist asuvad konteinerite ümberlaadimisega tegelevad naabersadamad, kus 20 jala pikkusel põhinevate konteinerite ümberlaadimise osakaal ületab 65 % asjaomase sadama konteinervedude kogumahust viimase 12-kuulise perioodi jooksul, mille kohta on asjaomased andmed olemas. |
| | Kõnealuse loetelu kohaldamisel loetakse konteinerid ümberlaadituks, kui need lossitakse laevalt sadamasse ainsa eesmärgiga need teisele laevale laadida. Siia ei kuulu kolmandas riigis asuvad sadamad, mis kohaldavad tõhusalt meetmeid, mis on sama ambitsioonikad kui käesolevas määruses sätestatud nõuded. |
| | Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võtab 31. detsembriks 2025 vastu rakendusakti, millega kehtestatakse loetelu naabruses asuvatest konteinerite ümberlaadimise sadamatest, mis ei kuulu käesolevas määruses sätestatud konteinerlaevade külastatavate sadamate määratluse alla.

Seejärel võtab komisjon vähemalt iga kahe aasta järel vastu rakendusaktid, millega ajakohastatakse loetelu naabruses asuvatest konteinerite ümberlaadimise sadamatest, mis ei kuulu käesolevas määruses sätestatud konteinerlaevade külastatavate sadamate määratluse alla.

Kõnealustes rakendusaktides loetletakse väljaspool liitu, kuid vähem kui 300 meremiili kaugusel liidu territooriumist asuvad konteinerite ümberlaadimisega tegelevad naabersadamad, kus 20 jala pikkusel põhinevate konteinerite ümberlaadimise osakaal ületab 65 % asjaomase sadama konteinervedude kogumahust viimase 12-kuulise perioodi jooksul, mille kohta on asjaomased andmed olemas.

Kõnealuse loetelu kohaldamisel loetakse konteinerid ümberlaadituks, kui need lossitakse laevalt sadamasse ainsa eesmärgiga need teisele laevale laadida. Siia ei kuulu kolmandas riigis asuvad sadamad, mis kohaldavad tõhusalt meetmeid, mis on sama ambitsioonikad kui käesolevas määruses sätestatud nõuded.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid võivad seoses energiaga, mida kasutatakse reisidel, mida teevad reisilaevad, mis ei ole kruiisilaevad, liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva külastatava sadama ja sama liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva vähem kui 100 000 püsielanikuga saarel asuva külastatava sadama vahel, ning seoses energiaga, mida kasutatakse viibimise ajal vastava saare külastatavas sadamas, vabastada konkreetsed marsruudid ja sadamad lõike 1 punktide a ja b kohaldamisest. Liikmesriigid teavitavad komisjoni nendest eranditest enne nende jõustumist ja komisjon avaldab need Euroopa Liidu Teatajas. Selliseid erandeid ei kohaldata pärast 31. detsembrit 2029. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid võivad seoses energiaga, mida kasutatakse reisidel, mida teevad reisilaevad, mis ei ole kruiisilaevad, liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva külastatava sadama ja sama liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva vähem kui 100 000 püsielanikuga saarel asuva külastatava sadama vahel, ning seoses energiaga, mida kasutatakse viibimise ajal vastava saare külastatavas sadamas, vabastada konkreetsed marsruudid ja sadamad lõike 1 punktide a ja b kohaldamisest. Liikmesriigid teavitavad komisjoni nendest eranditest enne nende jõustumist ja komisjon avaldab need Euroopa Liidu Teatajas. Selliseid erandeid ei kohaldata pärast 31. detsembrit 2029.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 2 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid võivad seoses energiaga, mida kasutatakse kahe äärepoolseimas piirkonnas asuva külastatava sadama vahelistel reisidel, ning seoses energiaga, mida kasutatakse viibimise ajal vastavates äärepoolseimates piirkondades asuvates külastatavates sadamates, vabastada konkreetsed marsruudid ja sadamad lõike 1 punktide a ja ba kohaldamisest. Liikmesriigid teavitavad komisjoni nendest eranditest enne nende jõustumist ja komisjon avaldab need Euroopa Liidu Teatajas. Selliseid erandeid ei kohaldata pärast 31. detsembrit 2029. Miski ei takista liikmesriikidel, nende piirkondadel ja territooriumidel otsustada seda erandit mitte kohaldada või lõpetada mis tahes erandi kohaldamine enne 31. detsembrit 2029. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid võivad seoses energiaga, mida kasutatakse kahe äärepoolseimas piirkonnas asuva külastatava sadama vahelistel reisidel, ning seoses energiaga, mida kasutatakse viibimise ajal vastavates äärepoolseimates piirkondades asuvates külastatavates sadamates, vabastada konkreetsed marsruudid ja sadamad lõike 1 punktide a ja ba kohaldamisest. Liikmesriigid teavitavad komisjoni nendest eranditest enne nende jõustumist ja komisjon avaldab need Euroopa Liidu Teatajas. Selliseid erandeid ei kohaldata pärast 31. detsembrit 2029. Miski ei takista liikmesriikidel, nende piirkondadel ja territooriumidel otsustada seda erandit mitte kohaldada või lõpetada mis tahes erandi kohaldamine enne 31. detsembrit 2029.

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 2 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid võivad seoses energiaga, mida kasutatakse avaliku teenindamise lepingu alusel sooritatavatel reisidel või nõukogu määruse (EMÜ) nr 3577/92 kohaselt avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvate laevadega tehtavatel reisidel, vabastada teatavad marsruudid lõike 1 kohaldamisest. Liikmesriigid teavitavad komisjoni sellistest eranditest enne nende jõustumist ja komisjon avaldab need Euroopa Liidu Teatajas. Selliseid erandeid ei kohaldata pärast 31. detsembrit 2029. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid võivad seoses energiaga, mida kasutatakse avaliku teenindamise lepingu alusel sooritatavatel reisidel või nõukogu määruse (EMÜ) nr 3577/92 kohaselt avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvate laevadega tehtavatel reisidel, vabastada teatavad marsruudid lõike 1 kohaldamisest. Liikmesriigid teavitavad komisjoni sellistest eranditest enne nende jõustumist ja komisjon avaldab need Euroopa Liidu Teatajas. Selliseid erandeid ei kohaldata pärast 31. detsembrit 2029.

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 2 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon jälgib pidevalt käesoleva määruse mõju lasti ümbersuunamisele, eelkõige naaberriikide ümberlaadimissadamate kaudu. Kui komisjon tuvastab liidu sadamatele avalduva olulise negatiivse mõju, esitab ta Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandlikud ettepanekud käesoleva määruse muutmiseks. Eelkõige analüüsib komisjon käesoleva määruse mõju äärepoolseimatele piirkondadele ja saartele ning esitab vajaduse korral ettepanekud käesoleva määruse kohaldamisala muutmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon jälgib pidevalt käesoleva määruse mõju lasti ümbersuunamisele, eelkõige naaberriikide ümberlaadimissadamate kaudu. Kui komisjon tuvastab liidu sadamatele avalduva olulise negatiivse mõju, esitab ta Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandlikud ettepanekud käesoleva määruse muutmiseks. Eelkõige analüüsib komisjon käesoleva määruse mõju äärepoolseimatele piirkondadele ja saartele ning esitab vajaduse korral ettepanekud käesoleva määruse kohaldamisala muutmiseks.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (h) | „asendusenergiaallikad“ – pardal toodetav
  taastuv tuule- või päikeseenergia
  või kaldaäärsest elektritoitest saadav elekter; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(h)

„asendusenergiaallikad“ – pardal toodetav
  taastuv tuule- või päikeseenergia
  või kaldaäärsest elektritoitest saadav elekter;

| h) | „asendusenergiaallikad“ – pardal toodetav
  taastuvenergia
  või kaldaäärsest elektritoitest saadav elekter; |
| --- | --- |

h)

„asendusenergiaallikad“ – pardal toodetav
  taastuvenergia
  või kaldaäärsest elektritoitest saadav elekter;

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt h a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ha) | „tuuleenergial põhinev jõuallikas“ või „osaliselt tuuleenergial põhinev jõuallikas“ – mis tahes liiki laeva liikuma panev esmane või täiendav jõuallikas, mis kasutab laeva sõitmisel saadavat tuuleenergiat; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ha)

„tuuleenergial põhinev jõuallikas“ või „osaliselt tuuleenergial põhinev jõuallikas“ – mis tahes liiki laeva liikuma panev esmane või täiendav jõuallikas, mis kasutab laeva sõitmisel saadavat tuuleenergiat;

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (i) | „külastatav sadam“ –
  külastatav
  sadam,
  nagu
  see
  on määratletud määruse (EL) 2015
  /
  757 artikli 3 punktis b; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(i)

„külastatav sadam“ –
  külastatav
  sadam,
  nagu
  see
  on määratletud määruse (EL) 2015
  /
  757 artikli 3 punktis b;

| i) | „külastatav sadam“ – sadam,
  kus laev peatub oma kaubast suure osa lastimiseks või lossimiseks või reisijate pealevõtmiseks või maale laskmiseks; ja sellest tulenevalt ei hõlma see üksnes kütuse tankimise, varude täiendamise, meeskonna vahetamise, kuivdokki mineku või laeva ja/või selle seadmete remondi eesmärgil tehtavaid peatuseid, abi vajava või merehätta sattunud laeva peatuseid sadamas, laevadevahelist reisijate või lasti üleandmist väljaspool sadamaid, üksnes ebasoodsate ilmastikutingimuste eest varjumise või vajaliku otsingu- ja päästetegevuse eesmärgil tehtavaid peatuseid sadamas ega konteinerilaevade peatuseid naabruses asuvas konteinerite ümberlaadimise sadamas; |
| --- | --- |

i)

„külastatav sadam“ – sadam,
  kus laev peatub oma kaubast suure osa lastimiseks või lossimiseks või reisijate pealevõtmiseks või maale laskmiseks; ja sellest tulenevalt ei hõlma see üksnes kütuse tankimise, varude täiendamise, meeskonna vahetamise, kuivdokki mineku või laeva ja/või selle seadmete remondi eesmärgil tehtavaid peatuseid, abi vajava või merehätta sattunud laeva peatuseid sadamas, laevadevahelist reisijate või lasti üleandmist väljaspool sadamaid, üksnes ebasoodsate ilmastikutingimuste eest varjumise või vajaliku otsingu- ja päästetegevuse eesmärgil tehtavaid peatuseid sadamas ega konteinerilaevade peatuseid naabruses asuvas konteinerite ümberlaadimise sadamas;

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt m

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (m) | „kai ääres seisev laev“ – kai
  ääres seisev laev
  ,
  nagu see on määratletud määruse (EL) 2015/757 artikli 3 punktis n
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(m)

„kai ääres seisev laev“ – kai
  ääres seisev laev
  ,
  nagu see on määratletud määruse (EL) 2015/757 artikli 3 punktis n
  ;

| m) | „kai ääres seisev laev“ 
  – laev, mis on kindlalt kinnitatud
  kai
  äärde liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas sadamas lasti pealevõtmiseks, lasti mahalaadimiseks, reisijate pardale minekuks ja sealt lahkumiseks või seisuajaks
  ,
  sh ajal, mil laeva ei lastita ega tehta reisijatega seotud toiminguid
  ; |
| --- | --- |

m)

„kai ääres seisev laev“ 
  – laev, mis on kindlalt kinnitatud
  kai
  äärde liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas sadamas lasti pealevõtmiseks, lasti mahalaadimiseks, reisijate pardale minekuks ja sealt lahkumiseks või seisuajaks
  ,
  sh ajal, mil laeva ei lastita ega tehta reisijatega seotud toiminguid
  ;

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt n

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (n) | „energiakasutus pardal“ – megadžaulides (MJ) väljendatud energiahulk, mida laev kasutab käitursüsteemi jaoks ja pardal olevate seadmete käitamiseks merel või kai ääres; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(n)

„energiakasutus pardal“ – megadžaulides (MJ) väljendatud energiahulk, mida laev kasutab käitursüsteemi jaoks ja pardal olevate seadmete käitamiseks merel või kai ääres;

| n) | „energiakasutus pardal“ – megadžaulides (MJ) väljendatud energiahulk, mida laev kasutab käitursüsteemi jaoks ja pardal olevate seadmete käitamiseks merel või kai ääres
  ning mille hulka ei arvata IA või IA Super jääklassi või samaväärse jääklassi laeva tehnilistest omadustest tingitud täiendavat energiat ega täiendavat energiat, mida kasutab IC, IB, IA või IA Super jääklassi või samaväärse jääklassi laev jääoludes sõitmise tõttu
  ; |
| --- | --- |

n)

„energiakasutus pardal“ – megadžaulides (MJ) väljendatud energiahulk, mida laev kasutab käitursüsteemi jaoks ja pardal olevate seadmete käitamiseks merel või kai ääres
  ning mille hulka ei arvata IA või IA Super jääklassi või samaväärse jääklassi laeva tehnilistest omadustest tingitud täiendavat energiat ega täiendavat energiat, mida kasutab IC, IB, IA või IA Super jääklassi või samaväärse jääklassi laev jääoludes sõitmise tõttu
  ;

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt q a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | qa) | „jääklass“ – laevale lipuriigi pädeva asutuse või selle riigi tunnustatud organisatsiooni poolt antud tähis, mis näitab, et laev on projekteeritud navigeerimiseks merejää tingimustes; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

qa)

„jääklass“ – laevale lipuriigi pädeva asutuse või selle riigi tunnustatud organisatsiooni poolt antud tähis, mis näitab, et laev on projekteeritud navigeerimiseks merejää tingimustes;

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt q b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | qb) | „jääoludes sõitmine“ – jääklassi laeva sõitmine jääserva jääval merealal; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

qb)

„jääoludes sõitmine“ – jääklassi laeva sõitmine jääserva jääval merealal;

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt q c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | qc) | „jääserv“ – vaba vee ja igasuguse merejää (kinnis- või ajujää) vaheline piiriala teatud ajahetkel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

qc)

„jääserv“ – vaba vee ja igasuguse merejää (kinnis- või ajujää) vaheline piiriala teatud ajahetkel;

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt r

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (r) | „kaldaäärne elektritoide“ – süsteem, mille abil varustatakse elektriga kai ääres seisvaid laevu madal- või kõrgepingelise vahelduv- või alalisvooluga, kaasa arvatud laeval ja kaldal olevad seadmed,
  kui nad
  toidavad
  vahetult
  laeva peajaotuskilpi, varustades energiaga hotelli, teeninduspunkte või laadides akusid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(r)

„kaldaäärne elektritoide“ – süsteem, mille abil varustatakse elektriga kai ääres seisvaid laevu madal- või kõrgepingelise vahelduv- või alalisvooluga, kaasa arvatud laeval ja kaldal olevad seadmed,
  kui nad
  toidavad
  vahetult
  laeva peajaotuskilpi, varustades energiaga hotelli, teeninduspunkte või laadides akusid;

| r) | „kaldaäärne elektritoide“ – süsteem, mille abil varustatakse elektriga kai ääres seisvaid laevu madal- või kõrgepingelise vahelduv- või alalisvooluga, kaasa arvatud laeval ja kaldal olevad
  kinnitatud, ujuvad ja mobiilsed
  seadmed,
  mis
  toidavad laeva peajaotuskilpi, varustades energiaga hotelli, teeninduspunkte või laadides akusid; |
| --- | --- |

r)

„kaldaäärne elektritoide“ – süsteem, mille abil varustatakse elektriga kai ääres seisvaid laevu madal- või kõrgepingelise vahelduv- või alalisvooluga, kaasa arvatud laeval ja kaldal olevad
  kinnitatud, ujuvad ja mobiilsed
  seadmed,
  mis
  toidavad laeva peajaotuskilpi, varustades energiaga hotelli, teeninduspunkte või laadides akusid;

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | -
  13
  % alates 1. jaanuarist 2035; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

-
  13
  % alates 1. jaanuarist 2035;

| — | -
  20
  % alates 1. jaanuarist 2035; |
| --- | --- |

—

-
  20
  % alates 1. jaanuarist 2035;

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | -
  26
  % alates 1. jaanuarist 2040; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

-
  26
  % alates 1. jaanuarist 2040;

| — | -
  38
  % alates 1. jaanuarist 2040; |
| --- | --- |

—

-
  38
  % alates 1. jaanuarist 2040;

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – taane 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | -
  59
  % alates 1. jaanuarist 2045; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

-
  59
  % alates 1. jaanuarist 2045;

| — | -
  64
  % alates 1. jaanuarist 2045; |
| --- | --- |

—

-
  64
  % alates 1. jaanuarist 2045;

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – taane 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | -
  75
  % alates 1. jaanuarist 2050. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

-
  75
  % alates 1. jaanuarist 2050.

| — | -
  80
  % alates 1. jaanuarist 2050. |
| --- | --- |

—

-
  80
  % alates 1. jaanuarist 2050.

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| [* Kontrollväärtus, mis arvutatakse seadusandliku menetluse hilisemas etapis, vastab laevade pardal 2020. aastal kasutatud energia keskmisele kasvuhoonegaaside heitemahukusele, mis määrati kindlaks määruse (EL) 2015/757 raames kontrollitud ja esitatud andmete põhjal ning kasutades kõnealuse määruse I lisas sätestatud metoodikat ja vaikeväärtusi.] | [* Kontrollväärtus, mis arvutatakse seadusandliku menetluse hilisemas etapis, vastab
  liidu
  laevade pardal 2020. aastal kasutatud energia keskmisele kasvuhoonegaaside heitemahukusele, mis määrati kindlaks määruse (EL) 2015/757 raames kontrollitud ja esitatud andmete põhjal ning kasutades kõnealuse määruse I lisas sätestatud metoodikat ja vaikeväärtusi.] |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

[* Kontrollväärtus, mis arvutatakse seadusandliku menetluse hilisemas etapis, vastab laevade pardal 2020. aastal kasutatud energia keskmisele kasvuhoonegaaside heitemahukusele, mis määrati kindlaks määruse (EL) 2015/757 raames kontrollitud ja esitatud andmete põhjal ning kasutades kõnealuse määruse I lisas sätestatud metoodikat ja vaikeväärtusi.]

[* Kontrollväärtus, mis arvutatakse seadusandliku menetluse hilisemas etapis, vastab
  liidu
  laevade pardal 2020. aastal kasutatud energia keskmisele kasvuhoonegaaside heitemahukusele, mis määrati kindlaks määruse (EL) 2015/757 raames kontrollitud ja esitatud andmete põhjal ning kasutades kõnealuse määruse I lisas sätestatud metoodikat ja vaikeväärtusi.]

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukus arvutatakse kasvuhoonegaaside heite kogusena energiaühiku kohta vastavalt I lisas sätestatud metoodikale. | 3.   Laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukus arvutatakse kasvuhoonegaaside heite kogusena energiaühiku kohta vastavalt I lisas sätestatud metoodikale.
  Jääklassi laevade suhtes kohaldatakse paranduskoefitsienti, mille tulemusel arvatakse maha jääoludes sõitmisest tingitud suurem kütusetarbimine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukus arvutatakse kasvuhoonegaaside heite kogusena energiaühiku kohta vastavalt I lisas sätestatud metoodikale.

3.   Laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukus arvutatakse kasvuhoonegaaside heite kogusena energiaühiku kohta vastavalt I lisas sätestatud metoodikale.
  Jääklassi laevade suhtes kohaldatakse paranduskoefitsienti, mille tulemusel arvatakse maha jääoludes sõitmisest tingitud suurem kütusetarbimine.

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 4 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Heitekoefitsientide arvutamise aluseks on käesoleva määruse II lisas sätestatud vaikeväärtused. Kui on olemas tegelikud väärtused, mida on tõendatud sertifitseerimise või heitkoguste otsese mõõtmisega, võib kasutada neid tegelikke väärtusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Heitekoefitsientide arvutamise aluseks on käesoleva määruse II lisas sätestatud vaikeväärtused. Kui on olemas tegelikud väärtused, mida on tõendatud sertifitseerimise või heitkoguste otsese mõõtmisega, võib kasutada neid tegelikke väärtusi.

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4

Artikkel 4 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte II lisa muutmiseks, et lisada võimalike uute energiaallikatega seotud kogu olelusringi hõlmavaid heitekoefitsiente
  või
  kohandada olemasolevaid heitekoefitsiente, et tagada kooskõla tulevaste rahvusvaheliste standardite või liidu õigusaktidega energeetika valdkonnas. | 4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte II lisa muutmiseks, et lisada võimalike uute energiaallikatega seotud kogu olelusringi hõlmavaid heitekoefitsiente, kohandada olemasolevaid heitekoefitsiente, et tagada kooskõla tulevaste rahvusvaheliste standardite või liidu õigusaktidega energeetika valdkonnas
  , ning tagada, et need on parimate kättesaadavate teaduslike ja tehniliste teadmiste kohaselt kütuse olelusringi kõigis etappides tegelike heitkoguste suhtes võimalikult representatiivsed
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte II lisa muutmiseks, et lisada võimalike uute energiaallikatega seotud kogu olelusringi hõlmavaid heitekoefitsiente
  või
  kohandada olemasolevaid heitekoefitsiente, et tagada kooskõla tulevaste rahvusvaheliste standardite või liidu õigusaktidega energeetika valdkonnas.

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte II lisa muutmiseks, et lisada võimalike uute energiaallikatega seotud kogu olelusringi hõlmavaid heitekoefitsiente, kohandada olemasolevaid heitekoefitsiente, et tagada kooskõla tulevaste rahvusvaheliste standardite või liidu õigusaktidega energeetika valdkonnas
  , ning tagada, et need on parimate kättesaadavate teaduslike ja tehniliste teadmiste kohaselt kütuse olelusringi kõigis etappides tegelike heitkoguste suhtes võimalikult representatiivsed
  .

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 4 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Sadamavaldajate, terminalikäitajate, laevaomanike, laevakäitajate, kütusetarnijate ja muude asjaomaste sidusrühmade vahel korraldatakse konsultatsioone, et tagada koostöö seoses üksikutes sadamates kavandatud ja kasutuselevõetud alternatiivkütuste tarnimisega ning neid sadamaid külastavatelt laevadelt oodatava nõudlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Sadamavaldajate, terminalikäitajate, laevaomanike, laevakäitajate, kütusetarnijate ja muude asjaomaste sidusrühmade vahel korraldatakse konsultatsioone, et tagada koostöö seoses üksikutes sadamates kavandatud ja kasutuselevõetud alternatiivkütuste tarnimisega ning neid sadamaid külastavatelt laevadelt oodatava nõudlusega.

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 a (uus)

Artikkel 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 4a |
| | Muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamine |
| | 1.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, tuginedes vajaduse korral direktiiviga XXXX [taastuvenergia direktiiv] kehtestatud arvestusühikute vahetamise mehhanismile, et tagada muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kättesaadavus nende territooriumil asuvates sadamates. |
| | 2.
     
  Alates 1. jaanuarist 2025 kuni 31. detsembrini 2034 kasutatakse I lisa valemi 1 nimetajas kordajat „2“ pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse arvutamiseks, et premeerida ettevõtjaid muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamise eest. |
| | 3.
     
  Alates 1. jaanuarist 2030 peab vähemalt 2 % aasta keskmisest laeva pardal kasutatavast energiast tulema artikli 9 lõike 1 punktile b vastavate muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamisest. |
| | 4.
     
  Kuni 31. detsembrini 2034 ei kohaldata lõiget 3 ettevõtjate ja nende tütarettevõtjate suhtes, kes käitavad kõige rohkem kolme artikli 2 lõikes 1 sätestatud kohaldamisalasse kuuluvat laeva. |
| | 5.
     
  Hiljemalt aastaks 2028 hindab komisjon lõikes 3 sätestatud kohustust, et seda kohandada, kui |
| | — | on tõsiseid probleeme seoses muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste tootmisvõimsuse, kättesaadavuse või hinnaga või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 4a

Artikkel 4a

Muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamine

Muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamine

1.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, tuginedes vajaduse korral direktiiviga XXXX [taastuvenergia direktiiv] kehtestatud arvestusühikute vahetamise mehhanismile, et tagada muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kättesaadavus nende territooriumil asuvates sadamates.

2.
     
  Alates 1. jaanuarist 2025 kuni 31. detsembrini 2034 kasutatakse I lisa valemi 1 nimetajas kordajat „2“ pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse arvutamiseks, et premeerida ettevõtjaid muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamise eest.

3.
     
  Alates 1. jaanuarist 2030 peab vähemalt 2 % aasta keskmisest laeva pardal kasutatavast energiast tulema artikli 9 lõike 1 punktile b vastavate muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamisest.

4.
     
  Kuni 31. detsembrini 2034 ei kohaldata lõiget 3 ettevõtjate ja nende tütarettevõtjate suhtes, kes käitavad kõige rohkem kolme artikli 2 lõikes 1 sätestatud kohaldamisalasse kuuluvat laeva.

5.
     
  Hiljemalt aastaks 2028 hindab komisjon lõikes 3 sätestatud kohustust, et seda kohandada, kui

—

on tõsiseid probleeme seoses muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste tootmisvõimsuse, kättesaadavuse või hinnaga või

on tõsiseid probleeme seoses muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste tootmisvõimsuse, kättesaadavuse või hinnaga või

| — | muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kulud on oluliselt vähenenud ja nende kättesaadavus on geograafiliselt ulatuslik ning liidu kliimaeesmärkide saavutamiseks on vaja suurendada alamkvoote. |
| --- | --- |

—

muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kulud on oluliselt vähenenud ja nende kättesaadavus on geograafiliselt ulatuslik ning liidu kliimaeesmärkide saavutamiseks on vaja suurendada alamkvoote.

muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kulud on oluliselt vähenenud ja nende kättesaadavus on geograafiliselt ulatuslik ning liidu kliimaeesmärkide saavutamiseks on vaja suurendada alamkvoote.

6.
     
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada sellise hindamise kriteeriumid ning kohandada artikli 4a lõikes 3 ja V lisas sätestatud kohustusi, kui seda lõike 5 kohase hindamise alusel vajalikuks peetakse.

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1

Artikkel 5 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Alates 1. jaanuarist 2030 ühendatakse
  liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas
  külastatavas sadamas kai ääres seisev laev kaldaäärse elektritoitega ja seda kasutatakse kai ääres seismise ajal kõikide
  energiavajaduste
  rahuldamiseks. | 1.   Alates 1. jaanuarist 2030 ühendatakse
  määruse XXXX-XXX (alternatiivkütuste taristu määrus) artikliga 9 hõlmatud
  külastatavas sadamas kai ääres seisev laev kaldaäärse elektritoitega ja seda kasutatakse kai ääres seismise ajal kõikide
  elektrienergiavajaduste
  rahuldamiseks.
  Kui TEN-T-väline sadam on vabatahtlikult paigaldanud kaldaäärse elektritoite, peavad seda sadamat külastavad laevad, mille pardal on kaldaäärse elektritoitega ühilduvad seadmed, ühendama end kaldaäärse elektritoitega, kui need on külastatava kai ääres olemas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Alates 1. jaanuarist 2030 ühendatakse
  liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas
  külastatavas sadamas kai ääres seisev laev kaldaäärse elektritoitega ja seda kasutatakse kai ääres seismise ajal kõikide
  energiavajaduste
  rahuldamiseks.

1.   Alates 1. jaanuarist 2030 ühendatakse
  määruse XXXX-XXX (alternatiivkütuste taristu määrus) artikliga 9 hõlmatud
  külastatavas sadamas kai ääres seisev laev kaldaäärse elektritoitega ja seda kasutatakse kai ääres seismise ajal kõikide
  elektrienergiavajaduste
  rahuldamiseks.
  Kui TEN-T-väline sadam on vabatahtlikult paigaldanud kaldaäärse elektritoite, peavad seda sadamat külastavad laevad, mille pardal on kaldaäärse elektritoitega ühilduvad seadmed, ühendama end kaldaäärse elektritoitega, kui need on külastatava kai ääres olemas.

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 3 – punkt b

Artikkel 5 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | mis kasutavad heiteta tehnoloogiat, nagu on sätestatud III lisas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

mis kasutavad heiteta tehnoloogiat, nagu on sätestatud III lisas;

| b) | mis kasutavad heiteta tehnoloogiat, nagu on sätestatud III lisas
  , tingimusel et sellega saavutatakse pidevalt heitkoguste sama suur vähenemine kui oleks saavutatud kaldaäärse elektritoite süsteemi kasutamisega
  ; |
| --- | --- |

b)

mis kasutavad heiteta tehnoloogiat, nagu on sätestatud III lisas
  , tingimusel et sellega saavutatakse pidevalt heitkoguste sama suur vähenemine kui oleks saavutatud kaldaäärse elektritoite süsteemi kasutamisega
  ;

, tingimusel et sellega saavutatakse pidevalt heitkoguste sama suur vähenemine kui oleks saavutatud kaldaäärse elektritoite süsteemi kasutamisega

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 3 – punkt d

Artikkel 5 – lõige 3 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | mida ei saa ühendada kaldaäärse elektritoitega, kuna sadamas ei ole ühenduspunkte; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

mida ei saa ühendada kaldaäärse elektritoitega, kuna sadamas ei ole ühenduspunkte;

| d) | mida ei saa ühendada kaldaäärse elektritoitega, kuna sadamas ei ole ühenduspunkte
  , sealhulgas (ajutise) võrguvõimsuse puudumise tõttu, sealhulgas kai ääres seisvate laevade (hooaja) tippvõimsuse nõudluse tõttu
  ; |
| --- | --- |

d)

mida ei saa ühendada kaldaäärse elektritoitega, kuna sadamas ei ole ühenduspunkte
  , sealhulgas (ajutise) võrguvõimsuse puudumise tõttu, sealhulgas kai ääres seisvate laevade (hooaja) tippvõimsuse nõudluse tõttu
  ;

, sealhulgas (ajutise) võrguvõimsuse puudumise tõttu, sealhulgas kai ääres seisvate laevade (hooaja) tippvõimsuse nõudluse tõttu

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 3 – punkt e

Artikkel 5 – lõige 3 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | mida ei saa ühendada kaldaäärse elektritoitega, kuna sadamas paiknev kaldarajatis ei ühildu pardal olevate kaldaäärse elektritoitega ühendamise seadmetega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

mida ei saa ühendada kaldaäärse elektritoitega, kuna sadamas paiknev kaldarajatis ei ühildu pardal olevate kaldaäärse elektritoitega ühendamise seadmetega;

| e) | mida ei saa ühendada kaldaäärse elektritoitega, kuna sadamas paiknev kaldarajatis ei ühildu pardal olevate kaldaäärse elektritoitega ühendamise seadmetega
  , tingimusel et pardal olevad kaldaäärse elektritoitega ühendamise seadmed on sertifitseeritud vastavalt määruse XXXX-XXX (alternatiivkütuste taristu määrus) II lisas sätestatud standarditele merelaevade kaldaäärse elektritoitega ühendamise süsteemide kohta
  ; |
| --- | --- |

e)

mida ei saa ühendada kaldaäärse elektritoitega, kuna sadamas paiknev kaldarajatis ei ühildu pardal olevate kaldaäärse elektritoitega ühendamise seadmetega
  , tingimusel et pardal olevad kaldaäärse elektritoitega ühendamise seadmed on sertifitseeritud vastavalt määruse XXXX-XXX (alternatiivkütuste taristu määrus) II lisas sätestatud standarditele merelaevade kaldaäärse elektritoitega ühendamise süsteemide kohta
  ;

, tingimusel et pardal olevad kaldaäärse elektritoitega ühendamise seadmed on sertifitseeritud vastavalt määruse XXXX-XXX (alternatiivkütuste taristu määrus) II lisas sätestatud standarditele merelaevade kaldaäärse elektritoitega ühendamise süsteemide kohta

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 5 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Laevakäitajad teavitavad eelnevalt sadamaid, mida nad plaanivad külastada, oma kavatsusest ühendada laev kaldaäärse elektritoitega või oma kavatsusest kasutada käesoleva määruse III lisas määratletud heiteta tehnoloogiat. Vajaduse korral märgivad laevakäitajad ära ka elektrikoguse, mida nad selle külastuse ajal eeldatavasti vajavad, ning teavitavad pardal olevatest elektriseadmetest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Laevakäitajad teavitavad eelnevalt sadamaid, mida nad plaanivad külastada, oma kavatsusest ühendada laev kaldaäärse elektritoitega või oma kavatsusest kasutada käesoleva määruse III lisas määratletud heiteta tehnoloogiat. Vajaduse korral märgivad laevakäitajad ära ka elektrikoguse, mida nad selle külastuse ajal eeldatavasti vajavad, ning teavitavad pardal olevatest elektriseadmetest.

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 4

Artikkel 5 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte III lisa muutmiseks, et lisada kohaldatavate heiteta tehnoloogiate loetellu viited uutele tehnoloogiatele või nende kasutamise
  kriteeriumid
  , kui neid uusi tehnoloogiad võib pidada teaduse ja tehnika arengu valguses samaväärseks kõnealuses lisas loetletud tehnoloogiatega. | 4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte III lisa muutmiseks, et lisada kohaldatavate heiteta tehnoloogiate loetellu viited uutele tehnoloogiatele või
  muuta
  nende kasutamise
  kriteeriumeid
  , kui neid uusi tehnoloogiad
  või kasutamise kriteeriumeid
  võib pidada teaduse ja tehnika arengu valguses samaväärseks kõnealuses lisas loetletud tehnoloogiatega
  või neist paremaks
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte III lisa muutmiseks, et lisada kohaldatavate heiteta tehnoloogiate loetellu viited uutele tehnoloogiatele või nende kasutamise
  kriteeriumid
  , kui neid uusi tehnoloogiad võib pidada teaduse ja tehnika arengu valguses samaväärseks kõnealuses lisas loetletud tehnoloogiatega.

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte III lisa muutmiseks, et lisada kohaldatavate heiteta tehnoloogiate loetellu viited uutele tehnoloogiatele või
  muuta
  nende kasutamise
  kriteeriumeid
  , kui neid uusi tehnoloogiad
  või kasutamise kriteeriumeid
  võib pidada teaduse ja tehnika arengu valguses samaväärseks kõnealuses lisas loetletud tehnoloogiatega
  või neist paremaks
  .

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 5

Artikkel 5 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Külastatava sadama pidaja otsustab, kas lõikes 3 sätestatud erandeid kohaldatakse, ning annab välja sertifikaadi või keeldub selle väljastamisest kooskõlas IV lisas sätestatud nõuetega. | 5.   Külastatava sadama pidaja
  või vajaduse korral terminali käitaja või pädev asutus
  otsustab, kas lõikes 3 sätestatud erandeid kohaldatakse, ning annab välja sertifikaadi või keeldub selle väljastamisest kooskõlas IV lisas sätestatud nõuetega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Külastatava sadama pidaja otsustab, kas lõikes 3 sätestatud erandeid kohaldatakse, ning annab välja sertifikaadi või keeldub selle väljastamisest kooskõlas IV lisas sätestatud nõuetega.

5.   Külastatava sadama pidaja
  või vajaduse korral terminali käitaja või pädev asutus
  otsustab, kas lõikes 3 sätestatud erandeid kohaldatakse, ning annab välja sertifikaadi või keeldub selle väljastamisest kooskõlas IV lisas sätestatud nõuetega.

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 6

Artikkel 5 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.
     
  Alates 1. jaanuarist 2035 ei või lõike 3 punktides d ja e loetletud erandeid kohaldada konkreetse laeva suhtes kokku rohkem kui viis korda ühe aruandeaasta jooksul. Sadamakülastust ei arvestata käesoleva sätte järgimise eesmärgil, kui ettevõtja tõendab, et ta ei oleks saanud mõistlikul määral teada, et laeva ei saanud lõike 3 punktides d ja e osutatud põhjustel ühendada. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.
     
  Alates 1. jaanuarist 2035 ei või lõike 3 punktides d ja e loetletud erandeid kohaldada konkreetse laeva suhtes kokku rohkem kui viis korda ühe aruandeaasta jooksul. Sadamakülastust ei arvestata käesoleva sätte järgimise eesmärgil, kui ettevõtja tõendab, et ta ei oleks saanud mõistlikul määral teada, et laeva ei saanud lõike 3 punktides d ja e osutatud põhjustel ühendada.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 7 a (uus)

Artikkel 5 – lõige 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Sadamavaldajate, terminalikäitajate, laevaomanike, laevakäitajate, kaldaäärse elektritoite pakkujate, võrguettevõtjate ja muude asjaomaste sidusrühmade vahel korraldatakse konsultatsioone, et tagada koostöö seoses üksikutes sadamates kavandatud ja kasutuselevõetud kaldaäärse elektritoite taristuga ning neid sadamaid külastavatelt laevadelt oodatava nõudlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7a.
     
  Sadamavaldajate, terminalikäitajate, laevaomanike, laevakäitajate, kaldaäärse elektritoite pakkujate, võrguettevõtjate ja muude asjaomaste sidusrühmade vahel korraldatakse konsultatsioone, et tagada koostöö seoses üksikutes sadamates kavandatud ja kasutuselevõetud kaldaäärse elektritoite taristuga ning neid sadamaid külastavatelt laevadelt oodatava nõudlusega.

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 4

Artikkel 6 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Ettevõtjad koguvad, säilitavad, koostavad, analüüsivad ja dokumenteerivad seireandmeid, sealhulgas kasutatud eeldusi, võrdlusaluseid, heitekoefitsiente ja tegevusandmeid, läbipaistval ja nõuetekohasel viisil, mis võimaldab tõendajal määrata kindlaks laeva pardal kasutatud energia kasvuhoonegaaside heitemahukust. | 4.   Ettevõtjad koguvad, säilitavad, koostavad, analüüsivad ja dokumenteerivad seireandmeid, sealhulgas kasutatud eeldusi, võrdlusaluseid, heitekoefitsiente ja tegevusandmeid,
  ning muud käesoleva määruse järgimiseks vajalikku teavet
  läbipaistval ja nõuetekohasel viisil, mis võimaldab tõendajal määrata kindlaks laeva pardal kasutatud energia kasvuhoonegaaside heitemahukust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Ettevõtjad koguvad, säilitavad, koostavad, analüüsivad ja dokumenteerivad seireandmeid, sealhulgas kasutatud eeldusi, võrdlusaluseid, heitekoefitsiente ja tegevusandmeid, läbipaistval ja nõuetekohasel viisil, mis võimaldab tõendajal määrata kindlaks laeva pardal kasutatud energia kasvuhoonegaaside heitemahukust.

4.   Ettevõtjad koguvad, säilitavad, koostavad, analüüsivad ja dokumenteerivad seireandmeid, sealhulgas kasutatud eeldusi, võrdlusaluseid, heitekoefitsiente ja tegevusandmeid,
  ning muud käesoleva määruse järgimiseks vajalikku teavet
  läbipaistval ja nõuetekohasel viisil, mis võimaldab tõendajal määrata kindlaks laeva pardal kasutatud energia kasvuhoonegaaside heitemahukust.

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3 – punkt e

Artikkel 7 – lõige 3 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | pardal laevajuhtimise ajal ja kai ääres kasutatava(te) energiaallika(te) kirjeldus, mis vastab artiklites 4 ja 5 sätestatud nõuetele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

pardal laevajuhtimise ajal ja kai ääres kasutatava(te) energiaallika(te) kirjeldus, mis vastab artiklites 4 ja 5 sätestatud nõuetele;

| e) | pardal laevajuhtimise ajal ja kai ääres kasutatava(te) energiaallika(te) kirjeldus, mis vastab artiklites 4 ja 5
  ning lisas I ja III
  sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

e)

pardal laevajuhtimise ajal ja kai ääres kasutatava(te) energiaallika(te) kirjeldus, mis vastab artiklites 4 ja 5
  ning lisas I ja III
  sätestatud nõuetele;

ning lisas I ja III

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3 – punkt k

Artikkel 7 – lõige 3 – punkt k

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (k) | andmelünkade täitmiseks kasutatavate asendusandmete kindlaksmääramise meetodi kirjeldus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(k)

andmelünkade täitmiseks kasutatavate asendusandmete kindlaksmääramise meetodi kirjeldus;

| k) | andmelünkade täitmiseks
  või andmevigade tuvastamiseks ja parandamiseks
  kasutatavate asendusandmete kindlaksmääramise meetodi kirjeldus; |
| --- | --- |

k)

andmelünkade täitmiseks
  või andmevigade tuvastamiseks ja parandamiseks
  kasutatavate asendusandmete kindlaksmääramise meetodi kirjeldus;

või andmevigade tuvastamiseks ja parandamiseks

Muudatusettepanek 95

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 7 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kui laeva jääklassi tõttu vajalik lisaenergia tuleb laeva pardal kasutatava energia arvutamisel välja jätta, peab seirekava sisaldama ka järgmist: |
| | a) | teave laeva jääklassi kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Kui laeva jääklassi tõttu vajalik lisaenergia tuleb laeva pardal kasutatava energia arvutamisel välja jätta, peab seirekava sisaldama ka järgmist:

a)

a)

teave laeva jääklassi kohta;

teave laeva jääklassi kohta;

| b) | kogu reisi jooksul läbitud vahemaa jälgimise korra kirjeldus; ning |
| --- | --- |

b)

b)

kogu reisi jooksul läbitud vahemaa jälgimise korra kirjeldus; ning

kogu reisi jooksul läbitud vahemaa jälgimise korra kirjeldus; ning

| c) | jääoludes sõitmisel jääoludes sõitmise kuupäev ja kellaaeg, kütusekulu ning asendusenergiaallikatest või III lisas määratletud heitevabast tehnoloogiast saadav energia jääoludes sõitmisel. |
| --- | --- |

c)

c)

jääoludes sõitmisel jääoludes sõitmise kuupäev ja kellaaeg, kütusekulu ning asendusenergiaallikatest või III lisas määratletud heitevabast tehnoloogiast saadav energia jääoludes sõitmisel.

jääoludes sõitmisel jääoludes sõitmise kuupäev ja kellaaeg, kütusekulu ning asendusenergiaallikatest või III lisas määratletud heitevabast tehnoloogiast saadav energia jääoludes sõitmisel.

Muudatusettepanek 96

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1

Artikkel 8 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ettevõtjad kontrollivad regulaarselt ja vähemalt kord aastas, kas laeva seirekava vastab laeva tüübi ja talitluse eripäradele ning kas seal sisalduvaid andmeid on võimalik täiendada. | 1.   Ettevõtjad kontrollivad regulaarselt ja vähemalt kord aastas, kas laeva seirekava vastab laeva tüübi ja talitluse eripäradele ning kas seal sisalduvaid andmeid on võimalik täiendada
  , parandada või ajakohastada
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ettevõtjad kontrollivad regulaarselt ja vähemalt kord aastas, kas laeva seirekava vastab laeva tüübi ja talitluse eripäradele ning kas seal sisalduvaid andmeid on võimalik täiendada.

1.   Ettevõtjad kontrollivad regulaarselt ja vähemalt kord aastas, kas laeva seirekava vastab laeva tüübi ja talitluse eripäradele ning kas seal sisalduvaid andmeid on võimalik täiendada
  , parandada või ajakohastada
  .

Muudatusettepanek 97

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2 – sissejuhatav osa

Artikkel 8 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Ettevõtja muudab seirekava järgmistel juhtudel: | 2.   Ettevõtja muudab seirekava
  põhjendamatu viivituseta
  järgmistel juhtudel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Ettevõtja muudab seirekava järgmistel juhtudel:

2.   Ettevõtja muudab seirekava
  põhjendamatu viivituseta
  järgmistel juhtudel:

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2 – punkt e a (uus)

Artikkel 8 – lõige 2 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ea) | kui andmelünkade vältimise ja andmevigade tuvastamise meetodid on osutunud andmete kindluse ja läbipaistvuse tagamisel ebapiisavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ea)

ea)

kui andmelünkade vältimise ja andmevigade tuvastamise meetodid on osutunud andmete kindluse ja läbipaistvuse tagamisel ebapiisavaks.

kui andmelünkade vältimise ja andmevigade tuvastamise meetodid on osutunud andmete kindluse ja läbipaistvuse tagamisel ebapiisavaks.

Muudatusettepanek 99

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2

Artikkel 9 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Ettevõtjad esitavad biokütuste, biogaasi,
  muust
  kui bioloogilise päritoluga
  taastuvtoorainest toodetud kütuste
  ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kasvuhoonegaaside heitemahukuse ja säästvusnäitajate kohta täpsed ja usaldusväärsed andmed, mida on tõendatud komisjoni poolt direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigete 5 ja 6 kohaselt tunnustatud kavaga. | 2.   Ettevõtjad esitavad biokütuste, biogaasi,
  muu
  kui bioloogilise päritoluga
  taastuvkütuste
  ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kasvuhoonegaaside heitemahukuse ja säästvusnäitajate kohta täpsed
  , täielikud
  ja usaldusväärsed andmed, mida on tõendatud komisjoni poolt direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigete 5 ja 6 kohaselt tunnustatud kavaga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Ettevõtjad esitavad biokütuste, biogaasi,
  muust
  kui bioloogilise päritoluga
  taastuvtoorainest toodetud kütuste
  ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kasvuhoonegaaside heitemahukuse ja säästvusnäitajate kohta täpsed ja usaldusväärsed andmed, mida on tõendatud komisjoni poolt direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigete 5 ja 6 kohaselt tunnustatud kavaga.

2.   Ettevõtjad esitavad biokütuste, biogaasi,
  muu
  kui bioloogilise päritoluga
  taastuvkütuste
  ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kasvuhoonegaaside heitemahukuse ja säästvusnäitajate kohta täpsed
  , täielikud
  ja usaldusväärsed andmed, mida on tõendatud komisjoni poolt direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigete 5 ja 6 kohaselt tunnustatud kavaga.

Muudatusettepanek 100

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3

Artikkel 9 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Ettevõtjatel on õigus kalduda kõrvale „paagist pardani“ (tank-to-wake) heitekoefitsientide puhul kehtestatud vaikeväärtustest, tingimusel et tegelikud väärtused tõendatakse
  laborikatsetega või
  heitkoguste otsese mõõtmisega. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, kehtestades
  laborikatsete ja
  heitkoguste otsese mõõtmise eeskirjad. | 3.   Ettevõtjatel on õigus kalduda kõrvale „paagist pardani“ (tank-to-wake) heitekoefitsientide puhul kehtestatud vaikeväärtustest, tingimusel et tegelikud väärtused tõendatakse heitkoguste otsese mõõtmisega
  kooskõlas kehtivate sertifitseerimis- ja tõendamiskavadega, mis on sätestatud direktiivis (EL) 2018/2001 ja direktiivis (EL) XXXX/XXXX (gaasidirektiiv)
  . Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, kehtestades heitkoguste otsese mõõtmise eeskirjad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Ettevõtjatel on õigus kalduda kõrvale „paagist pardani“ (tank-to-wake) heitekoefitsientide puhul kehtestatud vaikeväärtustest, tingimusel et tegelikud väärtused tõendatakse
  laborikatsetega või
  heitkoguste otsese mõõtmisega. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, kehtestades
  laborikatsete ja
  heitkoguste otsese mõõtmise eeskirjad.

3.   Ettevõtjatel on õigus kalduda kõrvale „paagist pardani“ (tank-to-wake) heitekoefitsientide puhul kehtestatud vaikeväärtustest, tingimusel et tegelikud väärtused tõendatakse heitkoguste otsese mõõtmisega
  kooskõlas kehtivate sertifitseerimis- ja tõendamiskavadega, mis on sätestatud direktiivis (EL) 2018/2001 ja direktiivis (EL) XXXX/XXXX (gaasidirektiiv)
  . Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, kehtestades heitkoguste otsese mõõtmise eeskirjad.

Muudatusettepanek 101

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 a (uus)

Artikkel 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 9a




  Muude kütuste sertifitseerimine





  1.
     
  Ettevõtjatel on õigus kalduda kõrvale „allikast paagini“ (well-to-tank) heitekoefitsientide puhul kehtestatud vaikeväärtustest kõigi muude kütuste puhul, tingimusel et tegelikud väärtused määratakse kindlaks sertifitseerimise või heitkoguste otsese mõõtmisega.






  2.
     
  Ettevõtjatel on õigus kalduda kõrvale „paagist pardani“ (tank-to-wake) heitekoefitsientide puhul kehtestatud vaikeväärtustest kõigi muude kütuste puhul, tingimusel et tegelikud väärtused tõendatakse heitkoguste otsese mõõtmisega.






  3.
     
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, kehtestades eeskirjad tegelike „allikast paagini“ heitkoguste sertifitseerimiseks ja heitkoguste otsese mõõtmise eeskirjad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 9a

Muude kütuste sertifitseerimine

1.
     
  Ettevõtjatel on õigus kalduda kõrvale „allikast paagini“ (well-to-tank) heitekoefitsientide puhul kehtestatud vaikeväärtustest kõigi muude kütuste puhul, tingimusel et tegelikud väärtused määratakse kindlaks sertifitseerimise või heitkoguste otsese mõõtmisega.

2.
     
  Ettevõtjatel on õigus kalduda kõrvale „paagist pardani“ (tank-to-wake) heitekoefitsientide puhul kehtestatud vaikeväärtustest kõigi muude kütuste puhul, tingimusel et tegelikud väärtused tõendatakse heitkoguste otsese mõõtmisega.

3.
     
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, kehtestades eeskirjad tegelike „allikast paagini“ heitkoguste sertifitseerimiseks ja heitkoguste otsese mõõtmise eeskirjad.

Muudatusettepanek 102

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1

Artikkel 10 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Tõendaja hindab seirekava vastavust artiklites 6–9 sätestatud nõuetele. Kui tõendaja hinnangus tuvastatakse mittevastavusi kõnealustele nõuetele, vaatab asjaomane ettevõtja seirekava läbi ja esitab selle siis enne aruandeperioodi algust tõendajale lõplikuks hindamiseks. Asjaomane ettevõtja lepib tõendajaga kokku vajaliku aja kõnealuste muudatuste tegemiseks. Kõnealune aeg ei ole mitte mingil juhul hilisem aruandeperioodi algusest. | 1.   Tõendaja hindab seirekava vastavust artiklites 6–9 sätestatud nõuetele. Kui tõendaja hinnangus tuvastatakse mittevastavusi kõnealustele nõuetele, vaatab asjaomane ettevõtja seirekava
  põhjendamatu viivituseta
  läbi ja esitab selle siis enne aruandeperioodi algust tõendajale lõplikuks hindamiseks. Asjaomane ettevõtja lepib tõendajaga kokku vajaliku aja kõnealuste muudatuste tegemiseks. Kõnealune aeg ei ole mitte mingil juhul hilisem aruandeperioodi algusest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Tõendaja hindab seirekava vastavust artiklites 6–9 sätestatud nõuetele. Kui tõendaja hinnangus tuvastatakse mittevastavusi kõnealustele nõuetele, vaatab asjaomane ettevõtja seirekava läbi ja esitab selle siis enne aruandeperioodi algust tõendajale lõplikuks hindamiseks. Asjaomane ettevõtja lepib tõendajaga kokku vajaliku aja kõnealuste muudatuste tegemiseks. Kõnealune aeg ei ole mitte mingil juhul hilisem aruandeperioodi algusest.

1.   Tõendaja hindab seirekava vastavust artiklites 6–9 sätestatud nõuetele. Kui tõendaja hinnangus tuvastatakse mittevastavusi kõnealustele nõuetele, vaatab asjaomane ettevõtja seirekava
  põhjendamatu viivituseta
  läbi ja esitab selle siis enne aruandeperioodi algust tõendajale lõplikuks hindamiseks. Asjaomane ettevõtja lepib tõendajaga kokku vajaliku aja kõnealuste muudatuste tegemiseks. Kõnealune aeg ei ole mitte mingil juhul hilisem aruandeperioodi algusest.

Muudatusettepanek 103

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 3

Artikkel 10 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui tõendamisel tehtava hindamise käigus tuvastatakse valeteavet või käesoleva määruse nõuetele mittevastavust, peab tõendaja teavitama sellest aegsasti ettevõtjat. Seejärel peab kõnealune ettevõtja valeteabe parandama või kõrvaldama nõuetele mittevastavused, et tõendamisprotsessi saaks õigeaegselt lõpule viia. | 3.   Kui tõendamisel tehtava hindamise käigus tuvastatakse valeteavet või käesoleva määruse nõuetele mittevastavust, peab tõendaja teavitama sellest aegsasti ettevõtjat. Seejärel peab kõnealune ettevõtja
  põhjendamatu viivituseta
  valeteabe parandama või kõrvaldama nõuetele mittevastavused, et tõendamisprotsessi saaks õigeaegselt lõpule viia. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui tõendamisel tehtava hindamise käigus tuvastatakse valeteavet või käesoleva määruse nõuetele mittevastavust, peab tõendaja teavitama sellest aegsasti ettevõtjat. Seejärel peab kõnealune ettevõtja valeteabe parandama või kõrvaldama nõuetele mittevastavused, et tõendamisprotsessi saaks õigeaegselt lõpule viia.

3.   Kui tõendamisel tehtava hindamise käigus tuvastatakse valeteavet või käesoleva määruse nõuetele mittevastavust, peab tõendaja teavitama sellest aegsasti ettevõtjat. Seejärel peab kõnealune ettevõtja
  põhjendamatu viivituseta
  valeteabe parandama või kõrvaldama nõuetele mittevastavused, et tõendamisprotsessi saaks õigeaegselt lõpule viia.

Muudatusettepanek 104

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2 – punkt d

Artikkel 11 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | kaldaäärse elektritoite kasutamise või artikli 5 lõike 5 kohaselt sertifitseeritud erandite olemasoluga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

kaldaäärse elektritoite kasutamise või artikli 5 lõike 5 kohaselt sertifitseeritud erandite olemasoluga.

| d) | kaldaäärse elektritoite kasutamise või artikli 
  5 lõikes 3 loetletud ja artikli
   5 lõike 5 kohaselt sertifitseeritud erandite olemasoluga. |
| --- | --- |

d)

kaldaäärse elektritoite kasutamise või artikli 
  5 lõikes 3 loetletud ja artikli
   5 lõike 5 kohaselt sertifitseeritud erandite olemasoluga.

5 lõikes 3 loetletud ja artikli

Muudatusettepanek 105

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 3 – punkt d

Artikkel 11 – lõige 3 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | asjaomased laevadokumendid on täielikud ja järjepidevad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

asjaomased laevadokumendid on täielikud ja järjepidevad.

| d) | asjaomased laevadokumendid on täielikud
  , läbipaistvad
  ja järjepidevad. |
| --- | --- |

d)

asjaomased laevadokumendid on täielikud
  , läbipaistvad
  ja järjepidevad.

, läbipaistvad

Muudatusettepanek 106

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1

Artikkel 12 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Tõendaja teeb kindlaks seire ja aruandlusega seotud võimalikud riskid, võrreldes aruandes esitatud laeva pardal kasutatud energia hulka, liiki ja heitekoefitsiente hinnanguliste andmetega, mis põhinevad sellistel laeva jälgimisandmetel ja omadustel nagu paigaldatud jõuseadme võimsus.
  Oluliste kõrvalekallete leidmise korral
  teeb tõendaja täiendavaid analüüse. | 1.   Tõendaja teeb kindlaks seire ja aruandlusega seotud võimalikud riskid, võrreldes aruandes esitatud laeva pardal kasutatud energia hulka, liiki ja heitekoefitsiente hinnanguliste andmetega, mis põhinevad sellistel laeva jälgimisandmetel ja omadustel nagu paigaldatud jõuseadme võimsus.
  Kui leitakse olulisi lahknevusi, mis võiksid kahjustada käesoleva määruse eesmärkide saavutamist,
  teeb tõendaja täiendavaid analüüse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Tõendaja teeb kindlaks seire ja aruandlusega seotud võimalikud riskid, võrreldes aruandes esitatud laeva pardal kasutatud energia hulka, liiki ja heitekoefitsiente hinnanguliste andmetega, mis põhinevad sellistel laeva jälgimisandmetel ja omadustel nagu paigaldatud jõuseadme võimsus.
  Oluliste kõrvalekallete leidmise korral
  teeb tõendaja täiendavaid analüüse.

1.   Tõendaja teeb kindlaks seire ja aruandlusega seotud võimalikud riskid, võrreldes aruandes esitatud laeva pardal kasutatud energia hulka, liiki ja heitekoefitsiente hinnanguliste andmetega, mis põhinevad sellistel laeva jälgimisandmetel ja omadustel nagu paigaldatud jõuseadme võimsus.
  Kui leitakse olulisi lahknevusi, mis võiksid kahjustada käesoleva määruse eesmärkide saavutamist,
  teeb tõendaja täiendavaid analüüse.

Muudatusettepanek 107

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1

Artikkel 13 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Tõendaja akrediteerib käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate tegevuste jaoks riiklik akrediteerimisasutus vastavalt määrusele (EÜ) nr 765/2008. | 1.   Tõendaja akrediteerib käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate tegevuste jaoks riiklik akrediteerimisasutus vastavalt määrusele (EÜ) nr 765/2008.
  Riiklik akrediteerimisasutus esitab komisjonile korrapäraselt akrediteeritud tõendajate nimekirja koos kõigi asjakohaste kontaktandmetega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Tõendaja akrediteerib käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate tegevuste jaoks riiklik akrediteerimisasutus vastavalt määrusele (EÜ) nr 765/2008.

1.   Tõendaja akrediteerib käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate tegevuste jaoks riiklik akrediteerimisasutus vastavalt määrusele (EÜ) nr 765/2008.
  Riiklik akrediteerimisasutus esitab komisjonile korrapäraselt akrediteeritud tõendajate nimekirja koos kõigi asjakohaste kontaktandmetega.

Muudatusettepanek 108

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 13 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Riiklikud akrediteerimisasutused tagavad, et tõendaja |
| | a) | omab laevandusalaseid teadmisi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Riiklikud akrediteerimisasutused tagavad, et tõendaja

a)

a)

omab laevandusalaseid teadmisi;

omab laevandusalaseid teadmisi;

| b) | omab igal ajal märkimisväärset tehnilist ja abipersonali, mis vastab tema kontrollitavate laevade arvule; |
| --- | --- |

b)

b)

omab igal ajal märkimisväärset tehnilist ja abipersonali, mis vastab tema kontrollitavate laevade arvule;

omab igal ajal märkimisväärset tehnilist ja abipersonali, mis vastab tema kontrollitavate laevade arvule;

| c) | suudab vastavalt vajadusele määrata igale töökohale vahendid ja töötajad, mis vastavad käesoleva määruse V peatükis loetletud mitmesugustele ülesannetele. |
| --- | --- |

c)

c)

suudab vastavalt vajadusele määrata igale töökohale vahendid ja töötajad, mis vastavad käesoleva määruse V peatükis loetletud mitmesugustele ülesannetele.

suudab vastavalt vajadusele määrata igale töökohale vahendid ja töötajad, mis vastavad käesoleva määruse V peatükis loetletud mitmesugustele ülesannetele.

Muudatusettepanek 109

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 b (uus)

Artikkel 13 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Võimalike huvide konfliktide välistamiseks ei sõltu tõendaja oma tulude osas olulisel määral ühest ettevõtjast. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  Võimalike huvide konfliktide välistamiseks ei sõltu tõendaja oma tulude osas olulisel määral ühest ettevõtjast.

Muudatusettepanek 110

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 3

Artikkel 13 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, kehtestades tõendajate akrediteerimise jaoks lisameetodeid ja -kriteeriume. Nendes delegeeritud õigusaktides täpsustatud meetodid põhinevad artiklites 10 ja 11 sätestatud tõendamispõhimõtetel ning asjaomastel rahvusvaheliselt heakskiidetud standarditel. | 3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, kehtestades tõendajate akrediteerimise jaoks lisameetodeid ja -kriteeriume
  ning muid reegleid, et tagada tõendajate sõltumatus ja erapooletus
  . Nendes delegeeritud õigusaktides täpsustatud meetodid põhinevad artiklites 10 ja 11 sätestatud tõendamispõhimõtetel ning asjaomastel rahvusvaheliselt heakskiidetud standarditel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, kehtestades tõendajate akrediteerimise jaoks lisameetodeid ja -kriteeriume. Nendes delegeeritud õigusaktides täpsustatud meetodid põhinevad artiklites 10 ja 11 sätestatud tõendamispõhimõtetel ning asjaomastel rahvusvaheliselt heakskiidetud standarditel.

3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, kehtestades tõendajate akrediteerimise jaoks lisameetodeid ja -kriteeriume
  ning muid reegleid, et tagada tõendajate sõltumatus ja erapooletus
  . Nendes delegeeritud õigusaktides täpsustatud meetodid põhinevad artiklites 10 ja 11 sätestatud tõendamispõhimõtetel ning asjaomastel rahvusvaheliselt heakskiidetud standarditel.

Muudatusettepanek 111

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | iga kai ääres seismisel ja merel tarbitud kütuseliigi kogus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

iga kai ääres seismisel ja merel tarbitud kütuseliigi kogus;

| c) | iga kai ääres seismisel ja merel tarbitud kütuseliigi
  kogus, sealhulgas kai ääres navigeerimiseks võetud elektrienergia
  kogus; |
| --- | --- |

c)

iga kai ääres seismisel ja merel tarbitud kütuseliigi
  kogus, sealhulgas kai ääres navigeerimiseks võetud elektrienergia
  kogus;

kogus, sealhulgas kai ääres navigeerimiseks võetud elektrienergia

Muudatusettepanek 112

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt d

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | iga kai ääres seismisel ja merel tarbitava kütuseliigi kogu olelusringi (well-to-wake) hõlmavad heitekoefitsiendid, mis jagunevad „allikast paagini“, „paagist pardani“ ja hajusheideteks, mis hõlmavad kõiki asjaomaseid kasvuhoonegaase; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

iga kai ääres seismisel ja merel tarbitava kütuseliigi kogu olelusringi (well-to-wake) hõlmavad heitekoefitsiendid, mis jagunevad „allikast paagini“, „paagist pardani“ ja hajusheideteks, mis hõlmavad kõiki asjaomaseid kasvuhoonegaase;

| d) | iga kai ääres seismisel ja merel tarbitava kütuseliigi kogu olelusringi (well-to-wake) hõlmavad heitekoefitsiendid
  , sealhulgas kaldaäärsest elektritoitest pärinev elekter
  , mis jagunevad „allikast paagini“, „paagist pardani“ ja hajusheideteks, mis hõlmavad kõiki asjaomaseid kasvuhoonegaase; |
| --- | --- |

d)

iga kai ääres seismisel ja merel tarbitava kütuseliigi kogu olelusringi (well-to-wake) hõlmavad heitekoefitsiendid
  , sealhulgas kaldaäärsest elektritoitest pärinev elekter
  , mis jagunevad „allikast paagini“, „paagist pardani“ ja hajusheideteks, mis hõlmavad kõiki asjaomaseid kasvuhoonegaase;

, sealhulgas kaldaäärsest elektritoitest pärinev elekter

Muudatusettepanek 113

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt e

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | kai ääres seismisel ja merel iga asendusenergiaallikast toodetud kütuseliigi kogus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

kai ääres seismisel ja merel iga asendusenergiaallikast toodetud kütuseliigi kogus.

| e) | kai ääres seismisel ja merel iga asendusenergiaallikast toodetud kütuseliigi kogus
  , sealhulgas kütused, elekter ning tuule- ja päikeseenergia
  . |
| --- | --- |

e)

kai ääres seismisel ja merel iga asendusenergiaallikast toodetud kütuseliigi kogus
  , sealhulgas kütused, elekter ning tuule- ja päikeseenergia
  .

, sealhulgas kütused, elekter ning tuule- ja päikeseenergia

Muudatusettepanek 114

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 14 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kui laeva jääklassist tulenevat lisaenergiat ei loeta laeva pardal kasutatava energia hulka, peab seirekava sisaldama järgmist: |
| | a) | laeva jääklass; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Kui laeva jääklassist tulenevat lisaenergiat ei loeta laeva pardal kasutatava energia hulka, peab seirekava sisaldama järgmist:

a)

a)

laeva jääklass;

laeva jääklass;

| b) | jääoludes sõitmise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

b)

b)

jääoludes sõitmise kuupäev ja kellaaeg;

jääoludes sõitmise kuupäev ja kellaaeg;

| c) | jääoludes sõitmisel tarbitud iga kütuseliigi kogus; |
| --- | --- |

c)

c)

jääoludes sõitmisel tarbitud iga kütuseliigi kogus;

jääoludes sõitmisel tarbitud iga kütuseliigi kogus;

| d) | jääoludes sõitmisel tarbitud iga asendusenergiaallikast toodetud kütuseliigi kogus; |
| --- | --- |

d)

d)

jääoludes sõitmisel tarbitud iga asendusenergiaallikast toodetud kütuseliigi kogus;

jääoludes sõitmisel tarbitud iga asendusenergiaallikast toodetud kütuseliigi kogus;

| e) | jääoludes sõitmisel läbitud vahemaa; |
| --- | --- |

e)

e)

jääoludes sõitmisel läbitud vahemaa;

jääoludes sõitmisel läbitud vahemaa;

| f) | reisi ajal läbitud vahemaa; |
| --- | --- |

f)

f)

reisi ajal läbitud vahemaa;

reisi ajal läbitud vahemaa;

| g) | merel tarbitud iga kütuseliigi kogus ja |
| --- | --- |

g)

g)

merel tarbitud iga kütuseliigi kogus ja

merel tarbitud iga kütuseliigi kogus ja

| h) | merel iga asendusenergiaallikast toodetud kütuseliigi kogus. |
| --- | --- |

h)

h)

merel iga asendusenergiaallikast toodetud kütuseliigi kogus.

merel iga asendusenergiaallikast toodetud kütuseliigi kogus.

Muudatusettepanek 115

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 2

Artikkel 14 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Ettevõtjad registreerivad lõikes 1 loetletud teabe ja andmed
  igal aastal
  läbipaistval viisil, mis võimaldab tõendajal kontrollida käesoleva määruse täitmist. | 2.   Ettevõtjad registreerivad lõikes 1 loetletud teabe ja andmed
  õigeaegselt ja
  läbipaistval viisil
  ning koostavad aruanded igal aastal
  , mis võimaldab tõendajal kontrollida käesoleva määruse täitmist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Ettevõtjad registreerivad lõikes 1 loetletud teabe ja andmed
  igal aastal
  läbipaistval viisil, mis võimaldab tõendajal kontrollida käesoleva määruse täitmist.

2.   Ettevõtjad registreerivad lõikes 1 loetletud teabe ja andmed
  õigeaegselt ja
  läbipaistval viisil
  ning koostavad aruanded igal aastal
  , mis võimaldab tõendajal kontrollida käesoleva määruse täitmist.

Muudatusettepanek 116

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 2 – punkt c a (uus)

Artikkel 15 – lõige 2 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | koondab artikli 14 lõike 3 kohaselt esitatud teabe ja esitab selle liikmesriigi pädevale asutusele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

koondab artikli 14 lõike 3 kohaselt esitatud teabe ja esitab selle liikmesriigi pädevale asutusele.

koondab artikli 14 lõike 3 kohaselt esitatud teabe ja esitab selle liikmesriigi pädevale asutusele.

Muudatusettepanek 117

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 2 – punkt d

Artikkel 15 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | artikli 20 lõigetes 1 ja 2 osutatud trahvisumma. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

(d)

artikli 20 lõigetes 1 ja 2 osutatud trahvisumma.

artikli 20 lõigetes 1 ja 2 osutatud trahvisumma.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 118

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 3a (uus)

Artikkel 15 – lõige 3a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Tõendaja esitatud teabe põhjal arvutab liikmesriigi pädev asutus artikli 20 lõigetes 1 ja 2 osutatud trahvisumma ning teatab sellest ettevõtjale. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Tõendaja esitatud teabe põhjal arvutab liikmesriigi pädev asutus artikli 20 lõigetes 1 ja 2 osutatud trahvisumma ning teatab sellest ettevõtjale.

Muudatusettepanek 119

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 15 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Laevandusettevõtjale määratud haldav asutus on |
| | a) | liikmesriigis registreeritud laevandusettevõtja puhul liikmesriik, kus laevandusettevõtja on registreeritud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Laevandusettevõtjale määratud haldav asutus on

a)

a)

liikmesriigis registreeritud laevandusettevõtja puhul liikmesriik, kus laevandusettevõtja on registreeritud;

liikmesriigis registreeritud laevandusettevõtja puhul liikmesriik, kus laevandusettevõtja on registreeritud;

| b) | liikmesriigis registreerimata laevandusettevõtja puhul liikmesriik, kus kõnealusel laevandusettevõtjal on viimase kahe seireaasta jooksul olnud suurim hinnanguline arv sadamakülastusi seoses reisidega, mis kuuluvad artiklis 2 sätestatud kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

b)

b)

liikmesriigis registreerimata laevandusettevõtja puhul liikmesriik, kus kõnealusel laevandusettevõtjal on viimase kahe seireaasta jooksul olnud suurim hinnanguline arv sadamakülastusi seoses reisidega, mis kuuluvad artiklis 2 sätestatud kohaldamisalasse;

liikmesriigis registreerimata laevandusettevõtja puhul liikmesriik, kus kõnealusel laevandusettevõtjal on viimase kahe seireaasta jooksul olnud suurim hinnanguline arv sadamakülastusi seoses reisidega, mis kuuluvad artiklis 2 sätestatud kohaldamisalasse;

| c) | laevandusettevõtja puhul, mis ei ole liikmesriigis registreeritud ega ole eelnenud kahel seireaastal teinud ühtegi artiklis 2 sätestatud kohaldamisalasse kuuluvat reisi, on haldavaks asutuseks liikmesriik, kust laevandusettevõtja alustas artiklis 2 sätestatud kohaldamisalasse kuuluvat esimest reisi; |
| --- | --- |

c)

c)

laevandusettevõtja puhul, mis ei ole liikmesriigis registreeritud ega ole eelnenud kahel seireaastal teinud ühtegi artiklis 2 sätestatud kohaldamisalasse kuuluvat reisi, on haldavaks asutuseks liikmesriik, kust laevandusettevõtja alustas artiklis 2 sätestatud kohaldamisalasse kuuluvat esimest reisi;

laevandusettevõtja puhul, mis ei ole liikmesriigis registreeritud ega ole eelnenud kahel seireaastal teinud ühtegi artiklis 2 sätestatud kohaldamisalasse kuuluvat reisi, on haldavaks asutuseks liikmesriik, kust laevandusettevõtja alustas artiklis 2 sätestatud kohaldamisalasse kuuluvat esimest reisi;

Muudatusettepanek 120

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 1

Artikkel 16 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon töötab välja elektroonilise nõuetele vastavuse andmebaasi ning tagab selle toimimise ja ajakohastamise, et jälgida artiklite 4 ja 5 järgimist. Nõuetele vastavuse andmebaasi eesmärk on pidada arvestust laevade nõuetele vastavuse bilansi ning artiklites 17 ja 18 sätestatud paindlikkusmehhanismide kasutamise kohta. See on kättesaadav ettevõtjatele, tõendajatele, pädevatele asutustele ja komisjonile. | 1.   Komisjon töötab välja elektroonilise nõuetele vastavuse andmebaasi
  , mis integreeritakse määruse (EL) 2015/757 kohaselt loodud süsteemi THETIS-MRV,
  ning tagab selle toimimise ja ajakohastamise, et jälgida artiklite 4 ja 5 järgimist. Nõuetele vastavuse andmebaasi eesmärk on pidada arvestust laevade nõuetele vastavuse bilansi
  , artikli 5 lõikes 3 sätestatud erandite kasutamise
  ning artiklites 17 ja 18 sätestatud paindlikkusmehhanismide kasutamise
  ja artikli 20 kohaselt määratud karistuste
  kohta. See on kättesaadav ettevõtjatele, tõendajatele, pädevatele asutustele ja komisjonile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon töötab välja elektroonilise nõuetele vastavuse andmebaasi ning tagab selle toimimise ja ajakohastamise, et jälgida artiklite 4 ja 5 järgimist. Nõuetele vastavuse andmebaasi eesmärk on pidada arvestust laevade nõuetele vastavuse bilansi ning artiklites 17 ja 18 sätestatud paindlikkusmehhanismide kasutamise kohta. See on kättesaadav ettevõtjatele, tõendajatele, pädevatele asutustele ja komisjonile.

1.   Komisjon töötab välja elektroonilise nõuetele vastavuse andmebaasi
  , mis integreeritakse määruse (EL) 2015/757 kohaselt loodud süsteemi THETIS-MRV,
  ning tagab selle toimimise ja ajakohastamise, et jälgida artiklite 4 ja 5 järgimist. Nõuetele vastavuse andmebaasi eesmärk on pidada arvestust laevade nõuetele vastavuse bilansi
  , artikli 5 lõikes 3 sätestatud erandite kasutamise
  ning artiklites 17 ja 18 sätestatud paindlikkusmehhanismide kasutamise
  ja artikli 20 kohaselt määratud karistuste
  kohta. See on kättesaadav ettevõtjatele, tõendajatele, pädevatele asutustele ja komisjonile.

Muudatusettepanek 121

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 16 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Ettevõtjatel on lubatud kanda üle nõuetele vastavuse ülejääki täielikult taastuvenergial (nt tuule- või päikeseenergia) töötavatelt laevadelt, mille suhtes ei kohaldata käesolevat määrust, kui neid laevu ei kasutata üksnes vaba aja veetmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Ettevõtjatel on lubatud kanda üle nõuetele vastavuse ülejääki täielikult taastuvenergial (nt tuule- või päikeseenergia) töötavatelt laevadelt, mille suhtes ei kohaldata käesolevat määrust, kui neid laevu ei kasutata üksnes vaba aja veetmiseks.

Muudatusettepanek 122

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 3

Artikkel 16 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Ettevõtja kannab nõuetele vastavuse andmebaasi iga aasta 30. aprilliks iga oma laeva kohta artikli 15 lõikes 2 osutatud teabe, mille on kindlaks teinud tõendaja, koos teabega, mis võimaldab identifitseerida laeva, ettevõtja ja hindamise teinud tõendaja isiku. | 3.   Ettevõtja kannab nõuetele vastavuse andmebaasi iga aasta 30. aprilliks iga oma laeva kohta artikli 15 lõikes 2 osutatud teabe, mille on kindlaks teinud
  ja arvutanud
  tõendaja
  , artiklites 17 ja 18 sätestatud paindlikkusmehhanismide kasutamise, artikli 5 lõike 3 alusel kohaldatud iga-aastased erandid, kui neid on
  , koos teabega, mis võimaldab identifitseerida laeva, ettevõtja ja hindamise teinud tõendaja isiku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Ettevõtja kannab nõuetele vastavuse andmebaasi iga aasta 30. aprilliks iga oma laeva kohta artikli 15 lõikes 2 osutatud teabe, mille on kindlaks teinud tõendaja, koos teabega, mis võimaldab identifitseerida laeva, ettevõtja ja hindamise teinud tõendaja isiku.

3.   Ettevõtja kannab nõuetele vastavuse andmebaasi iga aasta 30. aprilliks iga oma laeva kohta artikli 15 lõikes 2 osutatud teabe, mille on kindlaks teinud
  ja arvutanud
  tõendaja
  , artiklites 17 ja 18 sätestatud paindlikkusmehhanismide kasutamise, artikli 5 lõike 3 alusel kohaldatud iga-aastased erandid, kui neid on
  , koos teabega, mis võimaldab identifitseerida laeva, ettevõtja ja hindamise teinud tõendaja isiku.

Muudatusettepanek 123

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1

Artikkel 17 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui laeval tekib aruandeperioodil nõuetele vastavuse ülejääk, võib ettevõtja selle kanda sama laeva vastavusbilanssi järgmiseks aruandeperioodiks. Pärast tõendaja heakskiitu registreerib ettevõtja nõuetele vastavuse ülejäägi ülekandmise järgmisele aruandeperioodile nõutele vastavuse andmebaasis. Ettevõtja ei tohi pärast FuelEU vastavussertifikaadi väljaandmist nõuetele vastavuse ülejääki enam üle kanda. | 1.   Kui laeval tekib
  artikli 15 lõikes 2 osutatud teabest lähtuvalt
  aruandeperioodil nõuetele vastavuse ülejääk
  seoses kasvuhoonegaaside heitemahukuse või muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamise kvoodiga, millele on osutatud vastavalt artikli 4 lõikes 2 ja artikli 4a lõikes 3
  , võib ettevõtja selle kanda sama laeva vastavusbilanssi järgmiseks aruandeperioodiks. Pärast tõendaja heakskiitu registreerib ettevõtja nõuetele vastavuse ülejäägi ülekandmise järgmisele aruandeperioodile nõutele vastavuse andmebaasis. Ettevõtja ei tohi pärast FuelEU vastavussertifikaadi väljaandmist nõuetele vastavuse ülejääki enam üle kanda.
  Järgmise aruandeperioodi kasutamata nõuetele vastavuse ülejääk kehtib kolm aastat. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui laeval tekib aruandeperioodil nõuetele vastavuse ülejääk, võib ettevõtja selle kanda sama laeva vastavusbilanssi järgmiseks aruandeperioodiks. Pärast tõendaja heakskiitu registreerib ettevõtja nõuetele vastavuse ülejäägi ülekandmise järgmisele aruandeperioodile nõutele vastavuse andmebaasis. Ettevõtja ei tohi pärast FuelEU vastavussertifikaadi väljaandmist nõuetele vastavuse ülejääki enam üle kanda.

1.   Kui laeval tekib
  artikli 15 lõikes 2 osutatud teabest lähtuvalt
  aruandeperioodil nõuetele vastavuse ülejääk
  seoses kasvuhoonegaaside heitemahukuse või muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamise kvoodiga, millele on osutatud vastavalt artikli 4 lõikes 2 ja artikli 4a lõikes 3
  , võib ettevõtja selle kanda sama laeva vastavusbilanssi järgmiseks aruandeperioodiks. Pärast tõendaja heakskiitu registreerib ettevõtja nõuetele vastavuse ülejäägi ülekandmise järgmisele aruandeperioodile nõutele vastavuse andmebaasis. Ettevõtja ei tohi pärast FuelEU vastavussertifikaadi väljaandmist nõuetele vastavuse ülejääki enam üle kanda.
  Järgmise aruandeperioodi kasutamata nõuetele vastavuse ülejääk kehtib kolm aastat.

Muudatusettepanek 124

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 1

Artikkel 18 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kahe või enama laeva vastavusbilansse, mida tõendab sama tõendaja, võib
  artikli
  4 nõuete täitmiseks ühendada. Laeva vastavusbilanssi ei või sama aruandeperioodi jooksul lisada rohkem kui ühte kogumisse. | 1.   Kahe või enama laeva vastavusbilansse
  seoses kasvuhoonegaaside heitemahukuse ja muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamise kvoodiga, millele on osutatud vastavalt artikli 4 lõikes 2 ja artikli 4a lõikes 3
  , mida tõendab sama tõendaja, võib
  artiklite 4 ja
   4
  a
  nõuete täitmiseks ühendada. Laeva vastavusbilanssi ei või sama aruandeperioodi jooksul lisada rohkem kui ühte kogumisse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kahe või enama laeva vastavusbilansse, mida tõendab sama tõendaja, võib
  artikli
  4 nõuete täitmiseks ühendada. Laeva vastavusbilanssi ei või sama aruandeperioodi jooksul lisada rohkem kui ühte kogumisse.

1.   Kahe või enama laeva vastavusbilansse
  seoses kasvuhoonegaaside heitemahukuse ja muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamise kvoodiga, millele on osutatud vastavalt artikli 4 lõikes 2 ja artikli 4a lõikes 3
  , mida tõendab sama tõendaja, võib
  artiklite 4 ja
   4
  a
  nõuete täitmiseks ühendada. Laeva vastavusbilanssi ei või sama aruandeperioodi jooksul lisada rohkem kui ühte kogumisse.

Muudatusettepanek 125

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1

Artikkel 20 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui aruandeperioodile järgneva aasta 1. mail on laeval nõuetele vastavuse puudujääk, peab ettevõtja maksma trahvi.
  Tõendaja
  arvutab trahvisumma V lisas esitatud
  valemi
  alusel. | 1.   Kui aruandeperioodile järgneva aasta 1. mail on laeval nõuetele vastavuse puudujääk, peab ettevõtja maksma
  heastava
  trahvi.
  Liikmesriigi pädev asutus
  arvutab
  tõendaja esitatud teabe alusel
  trahvisumma V lisas esitatud
  valemite
  alusel
  seoses kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäärade ja, kui see on kohaldatav, muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamise kvoodiga, millele on osutatud vastavalt artikli 4 lõikes 2 ja artikli 4a lõikes 3
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui aruandeperioodile järgneva aasta 1. mail on laeval nõuetele vastavuse puudujääk, peab ettevõtja maksma trahvi.
  Tõendaja
  arvutab trahvisumma V lisas esitatud
  valemi
  alusel.

1.   Kui aruandeperioodile järgneva aasta 1. mail on laeval nõuetele vastavuse puudujääk, peab ettevõtja maksma
  heastava
  trahvi.
  Liikmesriigi pädev asutus
  arvutab
  tõendaja esitatud teabe alusel
  trahvisumma V lisas esitatud
  valemite
  alusel
  seoses kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäärade ja, kui see on kohaldatav, muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamise kvoodiga, millele on osutatud vastavalt artikli 4 lõikes 2 ja artikli 4a lõikes 3
  .

Muudatusettepanek 126

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 2

Artikkel 20 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Ettevõtja maksab trahvi iga nõuetele mittevastava sadamakülastuse eest. Tõendaja
  arvutab
  trahvisumma, korrutades 250 euro suuruse summa laeva pardale paigaldatud energiaseadme võimsusega megavattides ja kai ääres seistud täistundide arvuga. | 2.   Ettevõtja maksab trahvi iga nõuetele mittevastava sadamakülastuse eest.
  Liikmesriigi pädev asutus arvutab
  tõendaja
  esitatud teabe alusel
  trahvisumma, korrutades 250 euro suuruse summa
  2022. aasta hindades
  laeva pardale paigaldatud energiaseadme võimsusega megavattides ja kai ääres seistud täistundide arvuga.
  Selle arvutamisel hinnatakse, et kaldaäärse elektritoitega ühendamiseks on vaja kaks tundi ja see aeg lahutatakse vaikimisi kai ääres seistud täistundide arvust, et võtta arvesse kaldaäärse elektritoitega ühendamiseks vajalikku aega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Ettevõtja maksab trahvi iga nõuetele mittevastava sadamakülastuse eest. Tõendaja
  arvutab
  trahvisumma, korrutades 250 euro suuruse summa laeva pardale paigaldatud energiaseadme võimsusega megavattides ja kai ääres seistud täistundide arvuga.

2.   Ettevõtja maksab trahvi iga nõuetele mittevastava sadamakülastuse eest.
  Liikmesriigi pädev asutus arvutab
  tõendaja
  esitatud teabe alusel
  trahvisumma, korrutades 250 euro suuruse summa
  2022. aasta hindades
  laeva pardale paigaldatud energiaseadme võimsusega megavattides ja kai ääres seistud täistundide arvuga.
  Selle arvutamisel hinnatakse, et kaldaäärse elektritoitega ühendamiseks on vaja kaks tundi ja see aeg lahutatakse vaikimisi kai ääres seistud täistundide arvust, et võtta arvesse kaldaäärse elektritoitega ühendamiseks vajalikku aega.

Muudatusettepanek 127

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 20 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Ettevõtja haldav riik tagab, et ettevõtja iga laeva puhul, millel on aruandeaasta 1. juunil nõuetele vastavuse puudujääke, tasub ettevõtja pärast pädeva asutuse poolset võimalikku kinnitust aruandeaasta 30. juuniks summa, mis on võrdne V lisa B osas esitatud valemite kohaldamisest tuleneva karistusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Ettevõtja haldav riik tagab, et ettevõtja iga laeva puhul, millel on aruandeaasta 1. juunil nõuetele vastavuse puudujääke, tasub ettevõtja pärast pädeva asutuse poolset võimalikku kinnitust aruandeaasta 30. juuniks summa, mis on võrdne V lisa B osas esitatud valemite kohaldamisest tuleneva karistusega.

Muudatusettepanek 128

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 3 b (uus)

Artikkel 20 – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Kui ettevõtja sõlmib kommertskäitajaga lepingu, milles täpsustatakse, et kõnealune käitaja vastutab kütuse ostmise ja laeva käitamise eest, määravad ettevõtja ja kõnealune käitaja lepingulise kokkuleppega kindlaks, et viimane vastutab käesolevas artiklis osutatud karistustest tulenevate kulude tasumise eest. Käesoleva lõike kohaldamisel tähendab laeva käitamine veetava lasti, teekonna, marsruudi ja/või laeva kiiruse kindlaksmääramist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b.
     
  Kui ettevõtja sõlmib kommertskäitajaga lepingu, milles täpsustatakse, et kõnealune käitaja vastutab kütuse ostmise ja laeva käitamise eest, määravad ettevõtja ja kõnealune käitaja lepingulise kokkuleppega kindlaks, et viimane vastutab käesolevas artiklis osutatud karistustest tulenevate kulude tasumise eest. Käesoleva lõike kohaldamisel tähendab laeva käitamine veetava lasti, teekonna, marsruudi ja/või laeva kiiruse kindlaksmääramist.

Muudatusettepanek 129

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 3 c (uus)

Artikkel 20 – lõige 3 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Kui ettevõtja või kommertskäitaja sõlmib kütusetarnijaga lepingu, mille kohaselt viimane vastutab konkreetsete kütuste tarnimise eest, sisaldab leping sätteid, millega nähakse ette kütusetarnija kohustus maksta ettevõtjale või kommertskäitajale hüvitist käesolevas artiklis osutatud karistuste eest, kui kütuseid ei tarnita kokkulepitud tingimustel. Käesoleva lõike kohaldamisel peavad nimetatud lepingute alusel tarnitavad kütused vastama artikli 9 lõike 1 punkti b sätetele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3c.
     
  Kui ettevõtja või kommertskäitaja sõlmib kütusetarnijaga lepingu, mille kohaselt viimane vastutab konkreetsete kütuste tarnimise eest, sisaldab leping sätteid, millega nähakse ette kütusetarnija kohustus maksta ettevõtjale või kommertskäitajale hüvitist käesolevas artiklis osutatud karistuste eest, kui kütuseid ei tarnita kokkulepitud tingimustel. Käesoleva lõike kohaldamisel peavad nimetatud lepingute alusel tarnitavad kütused vastama artikli 9 lõike 1 punkti b sätetele.

Muudatusettepanek 130

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 4

Artikkel 20 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte V lisa muutmiseks, et kohandada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud valemit, ning käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud kindlaksmääratud trahvisumma muutmiseks,
  võttes arvesse energiakulude arengut
  . | 4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte V lisa muutmiseks, et kohandada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud valemit, ning käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud kindlaksmääratud trahvisumma muutmiseks
  niipea
  ,
  kui energiakulude areng kahjustab kehtestatud karistuste hoiatavat mõju. Mis puudutab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud valemit, peab sellest tulenev trahv olema suurem selle taastuvkütuse ja vähese CO2 heitega kütuse kogusest ja kuludest, mida laevad oleksid kasutanud, kui nad oleksid käesoleva määruse nõudeid täitnud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte V lisa muutmiseks, et kohandada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud valemit, ning käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud kindlaksmääratud trahvisumma muutmiseks,
  võttes arvesse energiakulude arengut
  .

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte V lisa muutmiseks, et kohandada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud valemit, ning käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud kindlaksmääratud trahvisumma muutmiseks
  niipea
  ,
  kui energiakulude areng kahjustab kehtestatud karistuste hoiatavat mõju. Mis puudutab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud valemit, peab sellest tulenev trahv olema suurem selle taastuvkütuse ja vähese CO2 heitega kütuse kogusest ja kuludest, mida laevad oleksid kasutanud, kui nad oleksid käesoleva määruse nõudeid täitnud.

Muudatusettepanek 131

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 1

Artikkel 21 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artikli 20 lõigetes 1 ja 2 osutatud trahvid määratakse selleks, et toetada ühisprojekte, mille eesmärk on taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kiire kasutuselevõtt merendussektoris. Trahvide alusel kogutud vahenditest rahastatavad projektid soodustavad suurema koguse taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste tootmist
  merendussektoris
  , hõlbustavad sobivate punkerdamisrajatiste või elektrivõrguühenduste ehitamist sadamates ning toetavad kõige uuenduslikumate Euroopa tehnoloogiate väljatöötamist, katsetamist ja kasutuselevõttu laevastikus, et saavutada heite märkimisväärne vähendamine. | 1.   Artikli 20 lõigetes 1 ja 2 osutatud trahvid määratakse selleks, et toetada ühisprojekte, mille eesmärk on taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kiire kasutuselevõtt merendussektoris. Trahvide alusel kogutud vahenditest rahastatavad projektid soodustavad suurema koguse taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste tootmist
  merendussektori jaoks
  , hõlbustavad sobivate punkerdamisrajatiste või elektrivõrguühenduste ehitamist sadamates
  või vajaduse korral tekiehitiste kohandamist
  ning toetavad kõige uuenduslikumate Euroopa tehnoloogiate väljatöötamist, katsetamist ja kasutuselevõttu laevastikus, et saavutada heite märkimisväärne vähendamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artikli 20 lõigetes 1 ja 2 osutatud trahvid määratakse selleks, et toetada ühisprojekte, mille eesmärk on taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kiire kasutuselevõtt merendussektoris. Trahvide alusel kogutud vahenditest rahastatavad projektid soodustavad suurema koguse taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste tootmist
  merendussektoris
  , hõlbustavad sobivate punkerdamisrajatiste või elektrivõrguühenduste ehitamist sadamates ning toetavad kõige uuenduslikumate Euroopa tehnoloogiate väljatöötamist, katsetamist ja kasutuselevõttu laevastikus, et saavutada heite märkimisväärne vähendamine.

1.   Artikli 20 lõigetes 1 ja 2 osutatud trahvid määratakse selleks, et toetada ühisprojekte, mille eesmärk on taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kiire kasutuselevõtt merendussektoris. Trahvide alusel kogutud vahenditest rahastatavad projektid soodustavad suurema koguse taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste tootmist
  merendussektori jaoks
  , hõlbustavad sobivate punkerdamisrajatiste või elektrivõrguühenduste ehitamist sadamates
  või vajaduse korral tekiehitiste kohandamist
  ning toetavad kõige uuenduslikumate Euroopa tehnoloogiate väljatöötamist, katsetamist ja kasutuselevõttu laevastikus, et saavutada heite märkimisväärne vähendamine.

Muudatusettepanek 132

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 2

Artikkel 21 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 osutatud trahvidest saadud tulud
  tuleb eraldada
  direktiivi 2003/87/EÜ
  artikli 10a lõikes 8 osutatud innovatsioonifondile
  . Need tulud moodustavad sihtotstarbelise välistulu vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 5 ja neid rakendatakse vastavalt
  innovatsioonifondi
  suhtes kohaldatavatele eeskirjadele. | 2.   Lõikes 1 osutatud trahvidest saadud tulud
  eraldatakse
  direktiivi 2003/87/EÜ
  artiklis 3gab osutatud ookeanifondile. Need tulud on ette nähtud merendussektorile ja aitavad kaasa selle CO2 heite vähendamisele
  . Need tulud moodustavad sihtotstarbelise välistulu vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 5 ja neid rakendatakse vastavalt
  ookeanifondi
  suhtes kohaldatavatele eeskirjadele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 osutatud trahvidest saadud tulud
  tuleb eraldada
  direktiivi 2003/87/EÜ
  artikli 10a lõikes 8 osutatud innovatsioonifondile
  . Need tulud moodustavad sihtotstarbelise välistulu vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 5 ja neid rakendatakse vastavalt
  innovatsioonifondi
  suhtes kohaldatavatele eeskirjadele.

2.   Lõikes 1 osutatud trahvidest saadud tulud
  eraldatakse
  direktiivi 2003/87/EÜ
  artiklis 3gab osutatud ookeanifondile. Need tulud on ette nähtud merendussektorile ja aitavad kaasa selle CO2 heite vähendamisele
  . Need tulud moodustavad sihtotstarbelise välistulu vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 5 ja neid rakendatakse vastavalt
  ookeanifondi
  suhtes kohaldatavatele eeskirjadele.

Muudatusettepanek 133

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 1

Artikkel 24 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ettevõtjatel on õigus taotleda, et vaadatakse läbi tõendaja poolt neile käesoleva määruse alusel esitatud arvutused ja meetmed, sealhulgas artikli 19 lõike 1 kohase FuelEU vastavussertifikaadi väljastamisest keeldumine. | 1.   Ettevõtjatel on õigus taotleda, et vaadatakse läbi
  liikmesriigi pädeva asutuse või
  tõendaja poolt neile käesoleva määruse alusel esitatud arvutused ja meetmed, sealhulgas artikli 19 lõike 1 kohase FuelEU vastavussertifikaadi väljastamisest keeldumine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ettevõtjatel on õigus taotleda, et vaadatakse läbi tõendaja poolt neile käesoleva määruse alusel esitatud arvutused ja meetmed, sealhulgas artikli 19 lõike 1 kohase FuelEU vastavussertifikaadi väljastamisest keeldumine.

1.   Ettevõtjatel on õigus taotleda, et vaadatakse läbi
  liikmesriigi pädeva asutuse või
  tõendaja poolt neile käesoleva määruse alusel esitatud arvutused ja meetmed, sealhulgas artikli 19 lõike 1 kohase FuelEU vastavussertifikaadi väljastamisest keeldumine.

Muudatusettepanek 134

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 2

Artikkel 26 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artikli 4 lõikes 6, artikli 5 lõikes 4, artikli 9 lõikes 3, artikli 13 lõikes 3, artikli 20 lõikes 4 ja artikli 21 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. | 2.   Artikli 4 lõikes 
  4, artikli 4a lõikes
   6, artikli 5 lõikes 4, artikli 9 lõikes 3, artikli 
  9a lõikes 3, artikli
   13 lõikes 3, artikli 20 lõikes 4 ja artikli 21 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Artikli 4 lõikes 6, artikli 5 lõikes 4, artikli 9 lõikes 3, artikli 13 lõikes 3, artikli 20 lõikes 4 ja artikli 21 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev].

2.   Artikli 4 lõikes 
  4, artikli 4a lõikes
   6, artikli 5 lõikes 4, artikli 9 lõikes 3, artikli 
  9a lõikes 3, artikli
   13 lõikes 3, artikli 20 lõikes 4 ja artikli 21 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev].

Muudatusettepanek 135

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 3

Artikkel 26 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 4 lõikes
  7
  , artikli 5 lõikes 4, artikli 9 lõikes 3, artikli 13 lõikes 3, artikli 20 lõikes 4 ja artikli 21 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. | 3.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 
  4 lõikes
   4
  , artikli 4a
  lõikes 
  6
  , artikli 5 lõikes 4, artikli 9 lõikes 3, artikli 
  9a lõikes 3, artikli
   13 lõikes 3, artikli 20 lõikes 4 ja artikli 21 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 4 lõikes
  7
  , artikli 5 lõikes 4, artikli 9 lõikes 3, artikli 13 lõikes 3, artikli 20 lõikes 4 ja artikli 21 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 
  4 lõikes
   4
  , artikli 4a
  lõikes 
  6
  , artikli 5 lõikes 4, artikli 9 lõikes 3, artikli 
  9a lõikes 3, artikli
   13 lõikes 3, artikli 20 lõikes 4 ja artikli 21 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

Muudatusettepanek 136

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 6

Artikkel 26 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Artikli 4 lõike
  7
  , artikli 5 lõike 4, artikli 9 lõike 3, artikli 13 lõike 3, artikli 20 lõike 4 ja artikli 21 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes
  vastuväiteid
  või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita
  vastuväiteid
  . Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. | 6.   Artikli 
  4 lõike
   4
  , artikli 4a
  lõike 
  6
  , artikli 5 lõike 4, artikli 9 lõike 3, artikli 
  9a lõike 3, artikli
   13 lõike 3, artikli 20 lõike 4 ja artikli 21 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes
  vastuväidet
  või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita
  vastuväidet
  . Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Artikli 4 lõike
  7
  , artikli 5 lõike 4, artikli 9 lõike 3, artikli 13 lõike 3, artikli 20 lõike 4 ja artikli 21 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes
  vastuväiteid
  või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita
  vastuväiteid
  . Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

6.   Artikli 
  4 lõike
   4
  , artikli 4a
  lõike 
  6
  , artikli 5 lõike 4, artikli 9 lõike 3, artikli 
  9a lõike 3, artikli
   13 lõike 3, artikli 20 lõike 4 ja artikli 21 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes
  vastuväidet
  või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita
  vastuväidet
  . Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Muudatusettepanek 137

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige - 1 (uus)

Artikkel 28 – lõige - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Komisjon koostab 1. jaanuariks 2024 aruande käesoleva määruse sotsiaalse mõju kohta. See aruanne sisaldab prognoosi käesoleva määruse mõju kohta tööhõive- ja koolitusvajadustele aastani 2030 ja aastani 2050. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-1.
     
  Komisjon koostab 1. jaanuariks 2024 aruande käesoleva määruse sotsiaalse mõju kohta. See aruanne sisaldab prognoosi käesoleva määruse mõju kohta tööhõive- ja koolitusvajadustele aastani 2030 ja aastani 2050.

Muudatusettepanek 138

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 28 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon esitab
  Euroopa Parlamendile
  ja
  nõukogule 1. jaanuariks 2030
  aruande käesoleva määruse toimimise ning meretranspordi taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste tehnoloogia ja turu arengu ning selle liidu merendussektorile avalduva mõju hindamise tulemuste kohta. Komisjon kaalub järgmisi võimalikke muudatusi: | 1.   Komisjon esitab
  1. jaanuariks 2027
  ja
  seejärel iga viie aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  aruande käesoleva määruse toimimise ning meretranspordi taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste tehnoloogia ja turu arengu ning selle liidu merendussektorile avalduva mõju hindamise tulemuste kohta.
  Aruandes pööratakse erilist tähelepanu käesoleva määruse panusele liidu üldiste ja sektoripõhiste kliimaeesmärkide saavutamisse, nagu on määratletud Euroopa kliimamääruses, ning liidu taastuvenergia ja energiatõhususe eesmärkide saavutamisse. Samuti hinnatakse aruandes käesoleva määruse mõju ühtse turu toimimisele, merendussektori konkurentsivõimele, kaubaveohindadele ning kasvuhoonegaaside heite ja äritegevuse ülekandumise ulatusele. Samal ajal hindab komisjon ka käesoleva määruse mõju ülemaailmsele kasvuhoonegaaside heite vähendamisele transpordisektoris ning ülemaailmsete ja piirkondlike kaubavoogude arengule.
  Komisjon kaalub järgmisi võimalikke muudatusi: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon esitab
  Euroopa Parlamendile
  ja
  nõukogule 1. jaanuariks 2030
  aruande käesoleva määruse toimimise ning meretranspordi taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste tehnoloogia ja turu arengu ning selle liidu merendussektorile avalduva mõju hindamise tulemuste kohta. Komisjon kaalub järgmisi võimalikke muudatusi:

1.   Komisjon esitab
  1. jaanuariks 2027
  ja
  seejärel iga viie aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  aruande käesoleva määruse toimimise ning meretranspordi taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste tehnoloogia ja turu arengu ning selle liidu merendussektorile avalduva mõju hindamise tulemuste kohta.
  Aruandes pööratakse erilist tähelepanu käesoleva määruse panusele liidu üldiste ja sektoripõhiste kliimaeesmärkide saavutamisse, nagu on määratletud Euroopa kliimamääruses, ning liidu taastuvenergia ja energiatõhususe eesmärkide saavutamisse. Samuti hinnatakse aruandes käesoleva määruse mõju ühtse turu toimimisele, merendussektori konkurentsivõimele, kaubaveohindadele ning kasvuhoonegaaside heite ja äritegevuse ülekandumise ulatusele. Samal ajal hindab komisjon ka käesoleva määruse mõju ülemaailmsele kasvuhoonegaaside heite vähendamisele transpordisektoris ning ülemaailmsete ja piirkondlike kaubavoogude arengule.
  Komisjon kaalub järgmisi võimalikke muudatusi:

Muudatusettepanek 139

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 1 – punkt a a (uus)

Artikkel 28 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | käesoleva määruse kohaldamisala seoses järgmisega:








  — | artikli 2 lõikes 1 osutatud kogumahutavuse künnise langetamine 400 tonnile; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

käesoleva määruse kohaldamisala seoses järgmisega:

käesoleva määruse kohaldamisala seoses järgmisega:

—

artikli 2 lõikes 1 osutatud kogumahutavuse künnise langetamine 400 tonnile;

artikli 2 lõikes 1 osutatud kogumahutavuse künnise langetamine 400 tonnile;

| — | artikli 2 punktis c osutatud kolmandatesse riikidesse suunduvate ja sealt saabuvate laevade poolt kasutatud energia osakaalu suurendamine; |
| --- | --- |

—

artikli 2 punktis c osutatud kolmandatesse riikidesse suunduvate ja sealt saabuvate laevade poolt kasutatud energia osakaalu suurendamine;

artikli 2 punktis c osutatud kolmandatesse riikidesse suunduvate ja sealt saabuvate laevade poolt kasutatud energia osakaalu suurendamine;

Muudatusettepanek 140

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 1 – punkt a b (uus)

Artikkel 28 – lõige 1 – punkt a b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ab) | – II lisas esitatud vaikeväärtused, tuginedes kõige täpsematele kättesaadavatele teaduslikele teadmistele ja tõenditele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ab)

ab)

– II lisas esitatud vaikeväärtused, tuginedes kõige täpsematele kättesaadavatele teaduslikele teadmistele ja tõenditele;

– II lisas esitatud vaikeväärtused, tuginedes kõige täpsematele kättesaadavatele teaduslikele teadmistele ja tõenditele;

Muudatusettepanek 141

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 1 – punkt a c (uus)

Artikkel 28 – lõige 1 – punkt a c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ac) | – käesoleva määrusega hõlmatud saasteainete loetelu, eelkõige võimalus lisada musta süsiniku heitkogused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ac)

ac)

– käesoleva määrusega hõlmatud saasteainete loetelu, eelkõige võimalus lisada musta süsiniku heitkogused;

– käesoleva määrusega hõlmatud saasteainete loetelu, eelkõige võimalus lisada musta süsiniku heitkogused;

Muudatusettepanek 142

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 28 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | laevatüübid, mille suhtes kohaldatakse artikli 5 lõiget 1; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

laevatüübid, mille suhtes kohaldatakse artikli 5 lõiget 1;

| b) | laevatüüpide
  , mille suhtes kohaldatakse artikli 5 lõiget 1
  , laiendamine
  ; |
| --- | --- |

b)

laevatüüpide
  , mille suhtes kohaldatakse artikli 5 lõiget 1
  , laiendamine
  ;

laevatüüpide

, laiendamine

Muudatusettepanek 143

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 28 – lõige 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | I lisas sätestatud metoodika. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

I lisas sätestatud metoodika.

I lisas sätestatud metoodika.

Muudatusettepanek 144

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 28 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Selleks et tagada eesmärgipõhine ja tehnoloogianeutraalne lähenemisviis, tuleks käesolev määrus läbi vaadata ja vajaduse korral seda muuta, kuna uued kasvuhoonegaaside vähendamise tehnoloogiad, nagu CO2 kogumine pardal, uued taastuvkütused ja vähese CO2 heitega kütused ning uued käitusmeetodid, nagu tuulemootorid, muutuvad tehniliselt ja majanduslikult küpseks. Komisjon hindab pidevalt erinevate kasvuhoonegaaside heite vähendamise tehnoloogiate küpsust ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle kohta esimese ülevaate 1. jaanuariks 2027. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Selleks et tagada eesmärgipõhine ja tehnoloogianeutraalne lähenemisviis, tuleks käesolev määrus läbi vaadata ja vajaduse korral seda muuta, kuna uued kasvuhoonegaaside vähendamise tehnoloogiad, nagu CO2 kogumine pardal, uued taastuvkütused ja vähese CO2 heitega kütused ning uued käitusmeetodid, nagu tuulemootorid, muutuvad tehniliselt ja majanduslikult küpseks. Komisjon hindab pidevalt erinevate kasvuhoonegaaside heite vähendamise tehnoloogiate küpsust ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle kohta esimese ülevaate 1. jaanuariks 2027.

Muudatusettepanek 145

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 1 b (uus)

Artikkel 28 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Komisjon jälgib pidevalt liidu laevandusettevõtjatele kättesaadavaks tehtud alternatiivkütuste kogust ning esitab oma järeldused Euroopa Parlamendile ja nõukogule 1. jaanuariks 2027 ning seejärel iga viie aasta tagant kuni 2050. aastani. Kui nende kütuste tarnimine ei vasta laevandusettevõtjate nõudlusele, mis on vajalik käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmiseks, peaks komisjon tegema ettepaneku meetmete kohta, millega tagada, et liidu laevakütuse tarnijad teevad liidu sadamaid külastavatele laevandusettevõtjatele kättesaadavaks piisavas koguses alternatiivkütuseid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  Komisjon jälgib pidevalt liidu laevandusettevõtjatele kättesaadavaks tehtud alternatiivkütuste kogust ning esitab oma järeldused Euroopa Parlamendile ja nõukogule 1. jaanuariks 2027 ning seejärel iga viie aasta tagant kuni 2050. aastani. Kui nende kütuste tarnimine ei vasta laevandusettevõtjate nõudlusele, mis on vajalik käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmiseks, peaks komisjon tegema ettepaneku meetmete kohta, millega tagada, et liidu laevakütuse tarnijad teevad liidu sadamaid külastavatele laevandusettevõtjatele kättesaadavaks piisavas koguses alternatiivkütuseid.

Muudatusettepanek 146

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 1 c (uus)

Artikkel 28 – lõige 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Kui Rahvusvaheline Mereorganisatsioon võtab vastu käesoleva määruse tasemele vastavad ülemaailmsed kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäärad, teeb komisjon ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks, et tagada täielik kooskõla rahvusvahelise kokkuleppega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1c.
     
  Kui Rahvusvaheline Mereorganisatsioon võtab vastu käesoleva määruse tasemele vastavad ülemaailmsed kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäärad, teeb komisjon ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks, et tagada täielik kooskõla rahvusvahelise kokkuleppega.

Muudatusettepanek 147

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 1 d (uus)

Artikkel 28 – lõige 1 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  Komisjon esitab 1. jaanuariks 2027 ja igal viiendal aastal kuni 2050. aastani Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande õigusaktide paketi „Eesmärk 55“

   (1a)

  makromajandusliku koondmõju põhjaliku hindamise tulemuste kohta. Aruandes keskendutakse sellele, milline mõju avaldub liidu konkurentsivõimele, töökohtade loomisele, kaubaveohindadele, kodumajapidamiste ostujõule ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ulatusele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1d.
     
  Komisjon esitab 1. jaanuariks 2027 ja igal viiendal aastal kuni 2050. aastani Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande õigusaktide paketi „Eesmärk 55“

   (1a)

  makromajandusliku koondmõju põhjaliku hindamise tulemuste kohta. Aruandes keskendutakse sellele, milline mõju avaldub liidu konkurentsivõimele, töökohtade loomisele, kaubaveohindadele, kodumajapidamiste ostujõule ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ulatusele.

Muudatusettepanek 148

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 1 e (uus)

Artikkel 28 – lõige 1 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1e.
     
  Komisjon kaalub käesoleva määruse võimalikku muutmist, eesmärgiga saavutada õigusnormide lihtsustamine. Komisjon ja pädevad asutused kohanduvad pidevalt halduskorra parimate tavadega ja võtavad kõik meetmed, et käesoleva määruse täitmise tagamist lihtsustada, viies seejuures laevaomanike, käitajate, sadamate ja tõendajate halduskoormuse miinimumini. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1e.
     
  Komisjon kaalub käesoleva määruse võimalikku muutmist, eesmärgiga saavutada õigusnormide lihtsustamine. Komisjon ja pädevad asutused kohanduvad pidevalt halduskorra parimate tavadega ja võtavad kõik meetmed, et käesoleva määruse täitmise tagamist lihtsustada, viies seejuures laevaomanike, käitajate, sadamate ja tõendajate halduskoormuse miinimumini.

Muudatusettepanek 149

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28a (uus)

Artikkel 28a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 28a




  Kompenseeriv regulatiivse koormuse vähendamine




  Kooskõlas oma teatisega põhimõtte „üks sisse, üks välja“ kohta esitab komisjon 1. jaanuariks 2024 ettepanekud käesoleva määrusega kehtestatud regulatiivse koormuse kompenseerimiseks, muutes või tühistades muude liidu õigusaktide sätteid, mis tekitavad merendussektorile regulatiivset koormust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 28a

Kompenseeriv regulatiivse koormuse vähendamine

Kooskõlas oma teatisega põhimõtte „üks sisse, üks välja“ kohta esitab komisjon 1. jaanuariks 2024 ettepanekud käesoleva määrusega kehtestatud regulatiivse koormuse kompenseerimiseks, muutes või tühistades muude liidu õigusaktide sätteid, mis tekitavad merendussektorile regulatiivset koormust.

Muudatusettepanek 150

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – valem 1

I lisa – valem 1

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| KHG heitemahukuse indeks | „allikast paagini“ (well-to-tank, WtT) | „paagist pardani“ (tank to wake, TtW) |
| --- | --- | --- |
| GHG intensity


  C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). | C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). | C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). |

KHG heitemahukuse indeks

KHG heitemahukuse indeks

„allikast paagini“ (well-to-tank, WtT)

„paagist pardani“ (tank to wake, TtW)

GHG intensity

Image 1C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

Image 2C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

Image 3C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| KHG heitemahukuse indeks | „allikast paagini“ (well-to-tank, WtT) | „paagist pardani“ (tank to wake, TtW) |
| --- | --- | --- |
| GHG intensity


  C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). | C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). | C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). |

KHG heitemahukuse indeks

KHG heitemahukuse indeks

„allikast paagini“ (well-to-tank, WtT)

„paagist pardani“ (tank to wake, TtW)

GHG intensity

Image 4C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

Image 5C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

Image 6C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

Muudatusettepanek 151

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – tabel 1 – rida 6 a (uus)

I lisa – tabel 1 – rida 6 a (uus)

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| n fuel | Aruandeperioodil laevale tarnitud kütuste arv |
| --- | --- |

n fuel

n fuel

Aruandeperioodil laevale tarnitud kütuste arv

Aruandeperioodil laevale tarnitud kütuste arv

Muudatusettepanek 152

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – tabel 1 – rida 12 a (uus)

I lisa – tabel 1 – rida 12 a (uus)

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| MULTi | Muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuse suhtes kohaldatav kordaja |
| --- | --- |

MULTi

MULTi

Muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuse suhtes kohaldatav kordaja

Muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuse suhtes kohaldatav kordaja

Muudatusettepanek 153

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – tabel 1 – rida 19 a (uus)

I lisa – tabel 1 – rida 19 a (uus)

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Mi, j A | Põletusseadmes j oksüdeeritud konkreetse kütuse i kohandatud mass [kütuse g] jääklassi IC, IB, IA või IA Super või samaväärse jääklassi

   (1a)

  laeva puhul jääoludes sõitmise tõttu ning jääklassi IA või IA Super või samaväärse jääklassi laeva tehniliste omaduste tõttu. Kohandatud massi Mi, j A kasutatakse vajaduse korral valemis 1 massi Mi, j asemel. |
| --- | --- |

Mi, j A

Mi, j A

Põletusseadmes j oksüdeeritud konkreetse kütuse i kohandatud mass [kütuse g] jääklassi IC, IB, IA või IA Super või samaväärse jääklassi

   (1a)

  laeva puhul jääoludes sõitmise tõttu ning jääklassi IA või IA Super või samaväärse jääklassi laeva tehniliste omaduste tõttu. Kohandatud massi Mi, j A kasutatakse vajaduse korral valemis 1 massi Mi, j asemel.

Põletusseadmes j oksüdeeritud konkreetse kütuse i kohandatud mass [kütuse g] jääklassi IC, IB, IA või IA Super või samaväärse jääklassi

1a

laeva puhul jääoludes sõitmise tõttu ning jääklassi IA või IA Super või samaväärse jääklassi laeva tehniliste omaduste tõttu. Kohandatud massi Mi, j A kasutatakse vajaduse korral valemis 1 massi Mi, j asemel.

Muudatusettepanek 154

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 4 – sissejuhatav osa

I lisa – lõik 4 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Fossiilkütuste puhul kasutatakse II lisas esitatud vaikeväärtusi. | Fossiilkütuste puhul kasutatakse II lisas esitatud vaikeväärtusi
  , välja arvatud juhul, kui sertifitseerimise või heitkoguste otsese mõõtmisega on võimalik saada tegelikud väärtused
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Fossiilkütuste puhul kasutatakse II lisas esitatud vaikeväärtusi.

Fossiilkütuste puhul kasutatakse II lisas esitatud vaikeväärtusi
  , välja arvatud juhul, kui sertifitseerimise või heitkoguste otsese mõõtmisega on võimalik saada tegelikud väärtused
  .

, välja arvatud juhul, kui sertifitseerimise või heitkoguste otsese mõõtmisega on võimalik saada tegelikud väärtused

Muudatusettepanek 155

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 4 – alalõik 1 – sissejuhatav osa

I lisa – lõik 4 – alalõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva määruse kohaldamisel võetakse valemi 1 lugejas oleva liikme ΣEk x CO2eq electricity
  , k väärtuseks null. | Käesoleva määruse kohaldamisel võetakse valemi 1 lugejas oleva liikme ΣEk x CO2eq electricity
  , k väärtuseks null. |
| | Mõiste MULT väärtuseks valemi 1 nimetajas määratakse kooskõlas artikli 9 lõike 1 punktiga b artikli 4a lõikes 2 osutatud muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuse kordaja väärtus. Kõigi muude kütuste puhul määratakse kordajaks üks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva määruse kohaldamisel võetakse valemi 1 lugejas oleva liikme ΣEk x CO2eq electricity
  , k väärtuseks null.

Ek x CO2eq electricity

Käesoleva määruse kohaldamisel võetakse valemi 1 lugejas oleva liikme ΣEk x CO2eq electricity
  , k väärtuseks null.

Ek x CO2eq electricity

Mõiste MULT väärtuseks valemi 1 nimetajas määratakse kooskõlas artikli 9 lõike 1 punktiga b artikli 4a lõikes 2 osutatud muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuse kordaja väärtus. Kõigi muude kütuste puhul määratakse kordajaks üks.

Mõiste MULT väärtuseks valemi 1 nimetajas määratakse kooskõlas artikli 9 lõike 1 punktiga b artikli 4a lõikes 2 osutatud muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuse kordaja väärtus. Kõigi muude kütuste puhul määratakse kordajaks üks.

Muudatusettepanek 156

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 5

I lisa – lõik 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kütuse mass Mi määratakse kindlaks, kasutades kogust, millest teatatakse kooskõlas määruse (EL) 2015/757 kohase aruandlusraamistikuga käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate reiside puhul, võttes aluseks ettevõtja valitud seiremeetodi. | Kütuse mass [Mi] määratakse kindlaks, kasutades kogust, millest teatatakse kooskõlas määruse (EL) 2015/757 kohase aruandlusraamistikuga käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate reiside puhul, võttes aluseks ettevõtja valitud seiremeetodi.
  Jääklassi IC, IB, IA või IA Super või samaväärse jääklassi laeva puhul võib kütuse massi [Mi] asemel kasutada kütuse kohandatud massi [Mi A]. Kohandatud mass [Mi A] on määratletud Va lisas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kütuse mass Mi määratakse kindlaks, kasutades kogust, millest teatatakse kooskõlas määruse (EL) 2015/757 kohase aruandlusraamistikuga käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate reiside puhul, võttes aluseks ettevõtja valitud seiremeetodi.

i

Kütuse mass [Mi] määratakse kindlaks, kasutades kogust, millest teatatakse kooskõlas määruse (EL) 2015/757 kohase aruandlusraamistikuga käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate reiside puhul, võttes aluseks ettevõtja valitud seiremeetodi.
  Jääklassi IC, IB, IA või IA Super või samaväärse jääklassi laeva puhul võib kütuse massi [Mi] asemel kasutada kütuse kohandatud massi [Mi A]. Kohandatud mass [Mi A] on määratletud Va lisas.

i

Jääklassi IC, IB, IA või IA Super või samaväärse jääklassi laeva puhul võib kütuse massi [Mi

i A

i A

Muudatusettepanek 157

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 12

I lisa – lõik 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kooskõlas artiklis 6 osutatud nõuetele vastavuse kavaga ja tõendaja hinnangul võib kasutada muid meetodeid, nagu vahetu CO2eq mõõtmine
  või laborikatsed
  , kui see suurendab arvutamise üldist täpsust. | Kooskõlas artiklis 6 osutatud nõuetele vastavuse kavaga ja tõendaja hinnangul võib kasutada muid meetodeid, nagu vahetu CO2eq mõõtmine, kui see suurendab arvutamise üldist täpsust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kooskõlas artiklis 6 osutatud nõuetele vastavuse kavaga ja tõendaja hinnangul võib kasutada muid meetodeid, nagu vahetu CO2eq mõõtmine
  või laborikatsed
  , kui see suurendab arvutamise üldist täpsust.

2eq

või laborikatsed

Kooskõlas artiklis 6 osutatud nõuetele vastavuse kavaga ja tõendaja hinnangul võib kasutada muid meetodeid, nagu vahetu CO2eq mõõtmine, kui see suurendab arvutamise üldist täpsust.

2eq

Muudatusettepanek 158

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – tabel

I lisa – tabel

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| Kütuseklass | WtT | TtW |
| --- | --- | --- |
| Fossiilkütus | Vaikeväärtusi kasutatakse vastavalt käesoleva määruse tabelile 1 | Kütuste jaoks, mille kohta selline koefitsient on esitatud, kasutatakse seire-, aruandlus- ja kontrollimääruse (MRV-määruse) CO2 koefitsiente
  Kõigi muude heitekoefitsientide puhul võib kasutada käesoleva määruse tabelis 1 esitatud vaikeväärtusi; teise võimalusena:
  sertifitseeritud väärtusi, mis
  saadakse laborikatsete või otsese
  heitkoguste mõõtmise teel |
| Säästvad taastuvkütused
  (Vedelad biokütused, gaasilised biokütused, e-kütused) | Taastuvenergia direktiivis (RED II) toodud CO2eq väärtusi (põlemist arvestamata) võib kasutada kõigi kütuste puhul, mille tootmisviisid on nimetatud selles direktiivis; teise võimalusena:
  võib kasutada taastuvenergia direktiivis (RED II) heakskiidetud sertifitseerimissüsteemi | Võib kasutada heitekoefitsientide vaikeväärtusi vastavalt käesoleva määruse tabelile 1; teise võimalusena:
  sertifitseeritud väärtusi, mis on saadud
  laborikatsete või otseste
  heitkoguste mõõtmise teel. |
| Muu (sealhulgas elekter) | Taastuvenergia direktiivis (RED II) toodud CO2eq väärtusi (põlemist arvestamata) võib kasutada kõigi kütuste puhul, mille tootmisviisid on nimetatud selles direktiivis; teise võimalusena:
  võib kasutada taastuvenergia direktiivis (RED II) heakskiidetud sertifitseerimissüsteemi | Võib kasutada heitekoefitsientide vaikeväärtusi vastavalt käesoleva määruse tabelile 1; teise võimalusena:
  sertifitseeritud väärtusi, mis on saadud
  laborikatsete või otseste
  heitkoguste mõõtmise teel. |

Kütuseklass

WtT

TtW

Fossiilkütus

Vaikeväärtusi kasutatakse vastavalt käesoleva määruse tabelile 1

Kütuste jaoks, mille kohta selline koefitsient on esitatud, kasutatakse seire-, aruandlus- ja kontrollimääruse (MRV-määruse) CO2 koefitsiente

2

Kõigi muude heitekoefitsientide puhul võib kasutada käesoleva määruse tabelis 1 esitatud vaikeväärtusi; teise võimalusena:

sertifitseeritud väärtusi, mis
  saadakse laborikatsete või otsese
  heitkoguste mõõtmise teel

saadakse laborikatsete või otsese

Säästvad taastuvkütused

(Vedelad biokütused, gaasilised biokütused, e-kütused)

Taastuvenergia direktiivis (RED II) toodud CO2eq väärtusi (põlemist arvestamata) võib kasutada kõigi kütuste puhul, mille tootmisviisid on nimetatud selles direktiivis; teise võimalusena:

2eq

võib kasutada taastuvenergia direktiivis (RED II) heakskiidetud sertifitseerimissüsteemi

Võib kasutada heitekoefitsientide vaikeväärtusi vastavalt käesoleva määruse tabelile 1; teise võimalusena:

sertifitseeritud väärtusi, mis on saadud
  laborikatsete või otseste
  heitkoguste mõõtmise teel.

laborikatsete või otseste

Muu (sealhulgas elekter)

Taastuvenergia direktiivis (RED II) toodud CO2eq väärtusi (põlemist arvestamata) võib kasutada kõigi kütuste puhul, mille tootmisviisid on nimetatud selles direktiivis; teise võimalusena:

2eq

võib kasutada taastuvenergia direktiivis (RED II) heakskiidetud sertifitseerimissüsteemi

Võib kasutada heitekoefitsientide vaikeväärtusi vastavalt käesoleva määruse tabelile 1; teise võimalusena:

sertifitseeritud väärtusi, mis on saadud
  laborikatsete või otseste
  heitkoguste mõõtmise teel.

laborikatsete või otseste

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Kütuseklass | WtT | TtW |
| --- | --- | --- |
| Fossiilkütus | Vaikeväärtusi kasutatakse vastavalt käesoleva määruse tabelile 1
  , välja arvatud juhul, kui sertifitseerimise või heitkoguste otsese mõõtmisega on võimalik saada tegelikud väärtused | Kütuste jaoks, mille kohta selline koefitsient on esitatud, kasutatakse seire-, aruandlus- ja kontrollimääruse (MRV-määruse) CO2 koefitsiente
  Kõigi muude heitekoefitsientide puhul võib kasutada käesoleva määruse tabelis 1 esitatud vaikeväärtusi; teise võimalusena:
  sertifitseeritud väärtusi, mis
  on saadud
  heitkoguste
  otsese
  mõõtmise teel |
| Säästvad taastuvkütused
  (Vedelad biokütused, gaasilised biokütused, e-kütused) | Taastuvenergia direktiivis (RED II) toodud CO2eq väärtusi (põlemist arvestamata) võib kasutada kõigi kütuste puhul, mille tootmisviisid on nimetatud selles direktiivis; teise võimalusena:
  võib kasutada taastuvenergia direktiivis (RED II) heakskiidetud sertifitseerimissüsteemi
  või heitkoguste otsest mõõtmist | Võib kasutada heitekoefitsientide vaikeväärtusi vastavalt käesoleva määruse tabelile 1; teise võimalusena:
  sertifitseeritud väärtusi, mis on saadud heitkoguste
  otsese
  mõõtmise teel. |
| Muu (sealhulgas elekter) | Taastuvenergia direktiivis (RED II) toodud CO2eq väärtusi (põlemist arvestamata) võib kasutada kõigi kütuste puhul, mille tootmisviisid on nimetatud selles direktiivis; teise võimalusena:
  võib kasutada taastuvenergia direktiivis (RED II) heakskiidetud sertifitseerimissüsteemi
  või heitkoguste otsest mõõtmist | Võib kasutada heitekoefitsientide vaikeväärtusi vastavalt käesoleva määruse tabelile 1; teise võimalusena:
  sertifitseeritud väärtusi, mis on saadud heitkoguste
  otsese
  mõõtmise teel. |

Kütuseklass

WtT

TtW

Fossiilkütus

Vaikeväärtusi kasutatakse vastavalt käesoleva määruse tabelile 1
  , välja arvatud juhul, kui sertifitseerimise või heitkoguste otsese mõõtmisega on võimalik saada tegelikud väärtused

, välja arvatud juhul, kui sertifitseerimise või heitkoguste otsese mõõtmisega on võimalik saada tegelikud väärtused

Kütuste jaoks, mille kohta selline koefitsient on esitatud, kasutatakse seire-, aruandlus- ja kontrollimääruse (MRV-määruse) CO2 koefitsiente

2

Kõigi muude heitekoefitsientide puhul võib kasutada käesoleva määruse tabelis 1 esitatud vaikeväärtusi; teise võimalusena:

sertifitseeritud väärtusi, mis
  on saadud
  heitkoguste
  otsese
  mõõtmise teel

on saadud

otsese

Säästvad taastuvkütused

(Vedelad biokütused, gaasilised biokütused, e-kütused)

Taastuvenergia direktiivis (RED II) toodud CO2eq väärtusi (põlemist arvestamata) võib kasutada kõigi kütuste puhul, mille tootmisviisid on nimetatud selles direktiivis; teise võimalusena:

2eq

võib kasutada taastuvenergia direktiivis (RED II) heakskiidetud sertifitseerimissüsteemi
  või heitkoguste otsest mõõtmist

või heitkoguste otsest mõõtmist

Võib kasutada heitekoefitsientide vaikeväärtusi vastavalt käesoleva määruse tabelile 1; teise võimalusena:

sertifitseeritud väärtusi, mis on saadud heitkoguste
  otsese
  mõõtmise teel.

otsese

Muu (sealhulgas elekter)

Taastuvenergia direktiivis (RED II) toodud CO2eq väärtusi (põlemist arvestamata) võib kasutada kõigi kütuste puhul, mille tootmisviisid on nimetatud selles direktiivis; teise võimalusena:

2eq

võib kasutada taastuvenergia direktiivis (RED II) heakskiidetud sertifitseerimissüsteemi
  või heitkoguste otsest mõõtmist

või heitkoguste otsest mõõtmist

Võib kasutada heitekoefitsientide vaikeväärtusi vastavalt käesoleva määruse tabelile 1; teise võimalusena:

sertifitseeritud väärtusi, mis on saadud heitkoguste
  otsese
  mõõtmise teel.

otsese

Muudatusettepanek 159

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – lõik 2

II lisa – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Biokütuste, biogaasi, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetud kütuste ja ringlussevõetud
  süsinikukütuste
  heitekoefitsiendid määratakse kindlaks direktiivi (EL) 2018/2001 lisa 5 osas C sätestatud meetodite kohaselt. | Biokütuste, biogaasi, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetud kütuste ja ringlussevõetud
  süsinikupõhiste kütuste
  heitekoefitsiendid määratakse kindlaks direktiivi (EL) 2018/2001 lisa 5 osas C sätestatud meetodite kohaselt. |
| | Mis tahes kütuste heitekoefitsiendid võib teise võimalusena kindlaks määrata tegelike sertifitseeritud väärtuste või heitkoguste otsese mõõtmise teel saadud väärtuste põhjal. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Biokütuste, biogaasi, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetud kütuste ja ringlussevõetud
  süsinikukütuste
  heitekoefitsiendid määratakse kindlaks direktiivi (EL) 2018/2001 lisa 5 osas C sätestatud meetodite kohaselt.

süsinikukütuste

Biokütuste, biogaasi, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetud kütuste ja ringlussevõetud
  süsinikupõhiste kütuste
  heitekoefitsiendid määratakse kindlaks direktiivi (EL) 2018/2001 lisa 5 osas C sätestatud meetodite kohaselt.

süsinikupõhiste kütuste

Mis tahes kütuste heitekoefitsiendid võib teise võimalusena kindlaks määrata tegelike sertifitseeritud väärtuste või heitkoguste otsese mõõtmise teel saadud väärtuste põhjal.

Mis tahes kütuste heitekoefitsiendid võib teise võimalusena kindlaks määrata tegelike sertifitseeritud väärtuste või heitkoguste otsese mõõtmise teel saadud väärtuste põhjal.

Muudatusettepanek 160

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – tabel

II lisa – tabel

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| Veeldatud biogaas
  Peamised tooted / jäätmed / lähteainete segu | 0,05 | Viide direktiivile (EL) 2018/2001. | Vedelgaasi-ottomootor (kahekütuseline, keskmine kiirus) | 2,755
  MEPC245 (66),
  Määrus (EL) 2015/757 | 0,00005 | 0,00018 | 3,1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vedelgaasi-ottomootor (kahekütuseline, aeglane kiirus) | 1,7 |
| Vedelgaasi-diiselmootor (kahekütuseline) | 0,2 |
| LBSI | Puudub |

Veeldatud biogaas

Peamised tooted / jäätmed / lähteainete segu

0,05

Viide direktiivile (EL) 2018/2001.

Vedelgaasi-ottomootor (kahekütuseline, keskmine kiirus)

2,755

MEPC245 (66),

Määrus (EL) 2015/757

0,00005

0,00005

0,00018

0,00018

3,1

Vedelgaasi-ottomootor (kahekütuseline, aeglane kiirus)

1,7

Vedelgaasi-diiselmootor (kahekütuseline)

0,2

LBSI

Puudub

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Veeldatud biogaas
  Peamised tooted / jäätmed / lähteainete segu | 0,05 | Viide direktiivile (EL) 2018/2001. | Vedelgaasi-ottomootor (kahekütuseline, keskmine kiirus) | 2,755
  MEPC245 (66),
  Määrus (EL) 2015/757 | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vedelgaasi-ottomootor (kahekütuseline, aeglane kiirus) | 1,7 |
| Vedelgaasi-diiselmootor (kahekütuseline) | 0,2 |
| LBSI | Puudub |

Veeldatud biogaas

Peamised tooted / jäätmed / lähteainete segu

0,05

Viide direktiivile (EL) 2018/2001.

Vedelgaasi-ottomootor (kahekütuseline, keskmine kiirus)

2,755

MEPC245 (66),

Määrus (EL) 2015/757

0

0

0,00011

0,00011

3,1

Vedelgaasi-ottomootor (kahekütuseline, aeglane kiirus)

1,7

Vedelgaasi-diiselmootor (kahekütuseline)

0,2

LBSI

Puudub

Muudatusettepanek 161

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – lõik 8

II lisa – lõik 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Veerus 4 on esitatud CO2eq heite väärtused ühikutes gCO2eq/MJ. Fossiilkütuste puhul kasutatakse
  ainult
  tabelis esitatud vaikeväärtusi. Kõigi muude kütuste jaoks (välja arvatud sõnaselgelt märgitud juhtudel) arvutatakse väärtused, kasutades direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud meetodeid või vaikeväärtusi, millest lahutatakse põlemisel tekkivad heitkogused, eeldades kütuse täielikku oksüdeerumist (33). | Veerus 4 on esitatud CO2eq heite väärtused ühikutes gCO2eq/MJ. Fossiilkütuste puhul kasutatakse tabelis esitatud vaikeväärtusi
  , välja arvatud juhul, kui sertifitseerimise või heitkoguste otsese mõõtmisega on võimalik saada tegelikud väärtused
  . Kõigi muude kütuste jaoks (välja arvatud sõnaselgelt märgitud juhtudel) arvutatakse väärtused, kasutades direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud meetodeid või vaikeväärtusi, millest lahutatakse põlemisel tekkivad heitkogused, eeldades kütuse täielikku oksüdeerumist (33). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Veerus 4 on esitatud CO2eq heite väärtused ühikutes gCO2eq/MJ. Fossiilkütuste puhul kasutatakse
  ainult
  tabelis esitatud vaikeväärtusi. Kõigi muude kütuste jaoks (välja arvatud sõnaselgelt märgitud juhtudel) arvutatakse väärtused, kasutades direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud meetodeid või vaikeväärtusi, millest lahutatakse põlemisel tekkivad heitkogused, eeldades kütuse täielikku oksüdeerumist (33).

2eq

2eq

ainult

33

Veerus 4 on esitatud CO2eq heite väärtused ühikutes gCO2eq/MJ. Fossiilkütuste puhul kasutatakse tabelis esitatud vaikeväärtusi
  , välja arvatud juhul, kui sertifitseerimise või heitkoguste otsese mõõtmisega on võimalik saada tegelikud väärtused
  . Kõigi muude kütuste jaoks (välja arvatud sõnaselgelt märgitud juhtudel) arvutatakse väärtused, kasutades direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud meetodeid või vaikeväärtusi, millest lahutatakse põlemisel tekkivad heitkogused, eeldades kütuse täielikku oksüdeerumist (33).

2eq

2eq

, välja arvatud juhul, kui sertifitseerimise või heitkoguste otsese mõõtmisega on võimalik saada tegelikud väärtused

33

Muudatusettepanek 162

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – tabel – rida 4 a (uus)

III lisa – tabel – rida 4 a (uus)

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Mis tahes muu heitevaba energiaallikas | Mis tahes tehnoloogia, millega saavutatakse heitkoguste sama suur või suurem vähenemine kui oleks saavutatud kaldaäärse elektritoite kasutamisega. |
| --- | --- |

Mis tahes muu heitevaba energiaallikas

Mis tahes muu heitevaba energiaallikas

Mis tahes tehnoloogia, millega saavutatakse heitkoguste sama suur või suurem vähenemine kui oleks saavutatud kaldaäärse elektritoite kasutamisega.

Mis tahes tehnoloogia, millega saavutatakse heitkoguste sama suur või suurem vähenemine kui oleks saavutatud kaldaäärse elektritoite kasutamisega.

Muudatusettepanek 163

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa

V lisa

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| V LISA |
| --- |
| Artikli 20 lõikes 1 sätestatud VASTAVUSBILANSI JA
  TRAHVI
  ARVUTAMINE |
| Laeva vastavusbilansi arvutamise valem |
| Laeva vastavusbilansi arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit: |
| Vastavusbilanss [gCO2eq/MJ] = | C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). |
| kus |
| gCO
  2eq | CO2 ekvivalentkogused grammides |
| GHGIEtarget | Käesoleva määruse artikli 4 lõike 2 kohane laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäär |
| GHGIEactual | Laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse aastane keskmine, mis on arvutatud asjaomase aruandeperioodi kohta |
| Artikli 20 lõikes 1 sätestatud
  trahvi
  arvutamise valem |
| Artikli 20 lõikes 1 sätestatud
  trahvisumma
  arvutatakse järgmiselt: |
| Trahv
  = | (Vastavusbilanss / GHGIEactual) x MJ ja VLSFO tonnide vaheline teisendustegur (
  41,0
  MJ/kg) x 2 400 eurot |

V LISA

Artikli 20 lõikes 1 sätestatud VASTAVUSBILANSI JA
  TRAHVI
  ARVUTAMINE

TRAHVI

Laeva vastavusbilansi arvutamise valem

Laeva vastavusbilansi arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

Vastavusbilanss [gCO2eq/MJ] =

2eq

Image 7C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

kus

gCO
  2eq

2eq

CO2 ekvivalentkogused grammides

2

GHGIEtarget

target

Käesoleva määruse artikli 4 lõike 2 kohane laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäär

GHGIEactual

actual

Laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse aastane keskmine, mis on arvutatud asjaomase aruandeperioodi kohta

Artikli 20 lõikes 1 sätestatud
  trahvi
  arvutamise valem

trahvi

Artikli 20 lõikes 1 sätestatud
  trahvisumma
  arvutatakse järgmiselt:

trahvisumma

Trahv
  =

Trahv

(Vastavusbilanss / GHGIEactual) x MJ ja VLSFO tonnide vaheline teisendustegur (
  41,0
  MJ/kg) x 2 400 eurot

actual

41,0

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| V LISA |
| --- |
| ARTIKLI 20 LÕIKES 1 SÄTESTATUD VASTAVUSBILANSI JA
  HEASTAVA KARISTUSE
  ARVUTAMINE |
| A. | Laeva vastavusbilansi arvutamise valem |

V LISA

ARTIKLI 20 LÕIKES 1 SÄTESTATUD VASTAVUSBILANSI JA
  HEASTAVA KARISTUSE
  ARVUTAMINE

HEASTAVA KARISTUSE

A.

A.

Laeva vastavusbilansi arvutamise valem

| a) | Vastavusbilanss seoses laeva kasvuhoonegaaside heitemahukusega, võttes arvesse artikli 4 lõiget 2 |
| --- | --- |

a)

a)

Vastavusbilanss seoses laeva kasvuhoonegaaside heitemahukusega, võttes arvesse artikli 4 lõiget 2

Vastavusbilanss seoses laeva kasvuhoonegaaside heitemahukusega, võttes arvesse artikli 4 lõiget 2

Laeva vastavusbilansi arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

Vastavusbilanss [gCO2eq/MJ] =

2eq

Image 8C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

kus

gCO
  2eq

2eq

CO2 ekvivalentkogused grammides

2

GHGIEtarget

target

Käesoleva määruse artikli 4 lõike 2 kohane laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäär

GHGIEactual

actual

Laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse aastane keskmine, mis on arvutatud asjaomase aruandeperioodi kohta

| b) | Vastavusbilanss seoses muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamise kvoodiga, võttes arvesse artikli 4a lõiget 3 |
| --- | --- |

b)

b)

Vastavusbilanss seoses muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamise kvoodiga, võttes arvesse artikli 4a lõiget 3

Vastavusbilanss seoses muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamise kvoodiga, võttes arvesse artikli 4a lõiget 3

CB_RFNBO [% RFNBO] =

CB_RFNBO [% RFNBO] =

(% RFNBOquota – % RFNBOactual)

(% RFNBOquota

actual

kus

kus

CB_RFNBO

CB_RFNBO

Vastavusbilanss seoses muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamise kvoodiga RFNBOquota, võttes arvesse artikli 4a lõiget 3

Vastavusbilanss seoses muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamise kvoodiga RFNBOquota

% RFNBOquota

% RFNBOquota

Käesoleva määruse artikli 4a lõike 3 kohane aasta keskmise laeva pardal kasutatava energia muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamise kvoot RFNBOquota

Käesoleva määruse artikli 4a lõike 3 kohane aasta keskmise laeva pardal kasutatava energia muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamise kvoot RFNBOquota

% RFNBOactual

% RFNBOactual

Aasta keskmise laeva pardal kasutatava energia teatatud osakaal protsentides, mis saadakse artikli 9 lõike 1 punktile b vastavate muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamisest

Aasta keskmise laeva pardal kasutatava energia teatatud osakaal protsentides, mis saadakse artikli 9 lõike 1 punktile b vastavate muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamisest

| B. | Artikli 20 lõikes 1 sätestatud
  karistuse summa
  arvutamise valem |
| --- | --- |

B.

B.

Artikli 20 lõikes 1 sätestatud
  karistuse summa
  arvutamise valem

karistuse summa

| a) | Heastav karistus seoses laeva kasvuhoonegaaside heitemahukuse vastavusbilansiga, võttes arvesse artikli 4 lõiget 2 |
| --- | --- |

a)

a)

Heastav karistus seoses laeva kasvuhoonegaaside heitemahukuse vastavusbilansiga, võttes arvesse artikli 4 lõiget 2

Heastav karistus seoses laeva kasvuhoonegaaside heitemahukuse vastavusbilansiga, võttes arvesse artikli 4 lõiget 2

Artikli 20 lõikes 1 sätestatud
  karistuse summa
  arvutatakse järgmiselt:

karistuse summa

Karistuse summa
  =

Karistuse summa

(Vastavusbilanss / GHGIEactual) x MJ ja VLSFO tonnide vaheline teisendustegur (
  41,0
  MJ/kg) x 2 400 eurot

actual

41,0

| b) | Heastav karistus seoses muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamise kvoodiga, võttes arvesse artikli 4a lõiget 3 |
| --- | --- |

b)

b)

Heastav karistus seoses muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamise kvoodiga, võttes arvesse artikli 4a lõiget 3

Heastav karistus seoses muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamise kvoodiga, võttes arvesse artikli 4a lõiget 3

Artikli 20 lõikes 1a sätestatud heastava karistuse summa arvutatakse järgmiselt:

Artikli 20 lõikes 1a sätestatud heastava karistuse summa arvutatakse järgmiselt:

Heastav karistus (RFNBO) =

Heastav karistus (RFNBO) =

abs(CB_RFNBO) x Pd x 3

abs(CB_RFNBO) x Pd x 3

kus

kus

Heastav karistus

Heastav karistus

eurodes

eurodes

abs(CB_RFNBO)

abs(CB_RFNBO)

On muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste vastavusbilansi absoluutväärtus

On muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste vastavusbilansi absoluutväärtus

Pd

Pd

Hinnaerinevus muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste ja laeval kasutamiseks sobiva fossiilkütuse vahel

Hinnaerinevus muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste ja laeval kasutamiseks sobiva fossiilkütuse vahel

Muudatusettepanek 164

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V a lisa (uus)

V a lisa (uus)

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Va LISA

Va LISA

KÜTUSE KOHANDATUD MASSI JA LISAENERGIA ARVUTAMINE

KÜTUSE KOHANDATUD MASSI JA LISAENERGIA ARVUTAMINE

Esiteks kirjeldatakse selles lisas, kuidas arvutada kütuse kohandatud mass, kasutades jääklassi IA või IA Super või samaväärse jääklassi
   (1a)

  laeva tehnilistest omadustest tingitud lisaenergiat ning lisaenergiat, mida kasutab jääklassi IC, IB, IA või IA Super või samaväärse jääklassi laev jääoludes sõitmise tõttu. Teiseks kirjeldatakse selles, kuidas arvutada täiendavad energiad.

Esiteks kirjeldatakse selles lisas, kuidas arvutada kütuse kohandatud mass, kasutades jääklassi IA või IA Super või samaväärse jääklassi

1a

laeva tehnilistest omadustest tingitud lisaenergiat ning lisaenergiat, mida kasutab jääklassi IC, IB, IA või IA Super või samaväärse jääklassi laev jääoludes sõitmise tõttu. Teiseks kirjeldatakse selles, kuidas arvutada täiendavad energiad.

Kohandatud mass [Mj A]

Kohandatud mass [Mj A]

Kütuse kohandatud mass [Mi A] arvutatakse jääoludes sõitmisel kasutatava lisaenergia ja jääklassi IA või IA Super või samaväärse jääklassi laeva tehniliste omaduste tõttu kasutatava lisaenergia alusel. Ettevõtja võib valida, millisele kütusele i lisaenergia jaotatakse. Välja valitud kütus i peab olema üks kütustest, mida laeval on aruandeperioodil tarbitud. Energiakogus, mis vastab tarbitud kütuse i massile, võib olla väiksem kui lisaenergia kogus.

Kütuse kohandatud mass [Mi A] arvutatakse jääoludes sõitmisel kasutatava lisaenergia ja jääklassi IA või IA Super või samaväärse jääklassi laeva tehniliste omaduste tõttu kasutatava lisaenergia alusel. Ettevõtja võib valida, millisele kütusele i lisaenergia jaotatakse. Välja valitud kütus i peab olema üks kütustest, mida laeval on aruandeperioodil tarbitud. Energiakogus, mis vastab tarbitud kütuse i massile, võib olla väiksem kui lisaenergia kogus.

Kütuse i kohandatud mass [Mi A] arvutatakse järgmiselt:

Kütuse i kohandatud mass [Mi A] arvutatakse järgmiselt:

| C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). | , (Ax.1) |
| --- | --- |

Image 9C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

, (Ax.1)

, (Ax.1)

kus Mi total tähistab kütuse i kogumassi, Mi additional due to ice class tähistab jääklassi IA või IA Super või samaväärse jääklassi laeva täiendavast energiatarbimisest tingitud kütuse massi ja Mi additional due to ice conditions tähistab jääoludes sõitmisest tingitud täiendavast energiatarbimisest tingitud kütuse massi.

kus Mi total tähistab kütuse i kogumassi, Mi additional due to ice class tähistab jääklassi IA või IA Super või samaväärse jääklassi laeva täiendavast energiatarbimisest tingitud kütuse massi ja Mi additional due to ice conditions tähistab jääoludes sõitmisest tingitud täiendavast energiatarbimisest tingitud kütuse massi.

Kütuse i mass, mis vastab jääklassi IA või IA Super või samaväärse jääklassi laeva tehnilistest omadustest tingitud täiendavale energiatarbimisele, arvutatakse järgmiselt:

Kütuse i mass, mis vastab jääklassi IA või IA Super või samaväärse jääklassi laeva tehnilistest omadustest tingitud täiendavale energiatarbimisele, arvutatakse järgmiselt:

| C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). | , (Ax.2) |
| --- | --- |

Image 10C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

, (Ax.2)

, (Ax.2)

kus Eadditional due to ice class tähistab jääklassi IA või IA Super või samaväärse jääklassi laeva tehnilistest omadustest tingitud täiendavat energiatarbimist ja LCVi on kütuse i alumine kütteväärtus.

kus Eadditional due to ice class tähistab jääklassi IA või IA Super või samaväärse jääklassi laeva tehnilistest omadustest tingitud täiendavat energiatarbimist ja LCVi on kütuse i alumine kütteväärtus.

Samamoodi arvutatakse jääoludes sõitmisest tingitud täiendavast energiatarbimisest tingitud kütuse mass:

Samamoodi arvutatakse jääoludes sõitmisest tingitud täiendavast energiatarbimisest tingitud kütuse mass:

| C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). | , (Ax.3) |
| --- | --- |

Image 11C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

, (Ax.3)

, (Ax.3)

kus Eadditional due to ice conditions tähistab jääoludes sõitmisest tingitud täiendavat energiatarbimist.

kus Eadditional due to ice conditions tähistab jääoludes sõitmisest tingitud täiendavat energiatarbimist.

Jääklassist ja jääoludes sõitmisest tingitud lisaenergia

Jääklassist ja jääoludes sõitmisest tingitud lisaenergia

Jääklassi IA või IA Super või samaväärse jääklassi laeva tehnilistest omadustest tingitud täiendav energiatarbimine arvutatakse järgmiselt:

Jääklassi IA või IA Super või samaväärse jääklassi laeva tehnilistest omadustest tingitud täiendav energiatarbimine arvutatakse järgmiselt:

| C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). | , (Ax.4) |
| --- | --- |

Image 12C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

, (Ax.4)

, (Ax.4)

kus Evoyages, total tähistab kõigi reiside puhul tarbitud koguenergiat ning Eadditional due to ice conditions jääoludes sõitmisest tingitud täiendavat energiatarbimist.

kus Evoyages, total tähistab kõigi reiside puhul tarbitud koguenergiat ning Eadditional due to ice conditions jääoludes sõitmisest tingitud täiendavat energiatarbimist.

Kõigi reiside puhul tarbitud koguenergia arvutatakse järgmiselt:

Kõigi reiside puhul tarbitud koguenergia arvutatakse järgmiselt:

| C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). | , (Ax.5) |
| --- | --- |

Image 13C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

, (Ax.5)

, (Ax.5)

kus Mi, voyages, total tähistab kütuse i massi, mis tarbiti kõigi käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate reiside puhul, LCVi on kütuse i alumine kütteväärtus ja Eelect., voyages, total kõigi reiside puhul tarbitud laevale tarnitud elektrikogus.

kus Mi, voyages, total tähistab kütuse i massi, mis tarbiti kõigi käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate reiside puhul, LCVi on kütuse i alumine kütteväärtus ja Eelect., voyages, total kõigi reiside puhul tarbitud laevale tarnitud elektrikogus.

Kõigi käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate reiside puhul tarbitud kütuse i mass Mi, voyages, total arvutatakse järgmiselt:

Kõigi käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate reiside puhul tarbitud kütuse i mass Mi, voyages, total arvutatakse järgmiselt:

| C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). | , (Ax.6) |
| --- | --- |

Image 14C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

, (Ax.6)

, (Ax.6)

kus Mi, voyages between MS tähistab kõigi liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate sadamate vahel tehtud reiside ajal tarbitud kütuse koondmassi, Mi, voyages from MS kõigi liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatest sadamatest väljunud reiside ajal tarbitud kütuse koondmassi ja Mi, voyages to MS liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse sadamatesse suunduvate reiside ajal tarbitud kütuse koondmassi. Laevale tarnitud tarbitud elektrikoguse Eelect., voyages total saab arvutada samal viisil.

kus Mi, voyages between MS tähistab kõigi liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate sadamate vahel tehtud reiside ajal tarbitud kütuse koondmassi, Mi, voyages from MS kõigi liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatest sadamatest väljunud reiside ajal tarbitud kütuse koondmassi ja Mi, voyages to MS liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse sadamatesse suunduvate reiside ajal tarbitud kütuse koondmassi. Laevale tarnitud tarbitud elektrikoguse Eelect., voyages total saab arvutada samal viisil.

Jääoludes sõitmisest tingitud täiendav energiatarbimine arvutatakse järgmiselt:

Jääoludes sõitmisest tingitud täiendav energiatarbimine arvutatakse järgmiselt:

| C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). | , (Ax.7) |
| --- | --- |

Image 15C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

, (Ax.7)

, (Ax.7)

kus Evoyages, open water tähistab jäävabas vees sõitmisel tarbitud energiat ning Evoyages, ice conditions, adjusted jääoludes sõitmisel tarbitud kohandatud energiat.

kus Evoyages, open water tähistab jäävabas vees sõitmisel tarbitud energiat ning Evoyages, ice conditions, adjusted jääoludes sõitmisel tarbitud kohandatud energiat.

Energia, mis tarbitakse reisidel, mis hõlmavad sõitmist üksnes jäävabas vees, arvutatakse järgmiselt:

Energia, mis tarbitakse reisidel, mis hõlmavad sõitmist üksnes jäävabas vees, arvutatakse järgmiselt:

| C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). | (Ax.8) |
| --- | --- |

Image 16C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

(Ax.8)

(Ax.8)

kus Evoyages, ice conditions tähistab energiat, mis tarbiti jääoludes sõitmisel, ja see arvutatakse järgmiselt:

kus Evoyages, ice conditions tähistab energiat, mis tarbiti jääoludes sõitmisel, ja see arvutatakse järgmiselt:

| C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). | (Ax.9) |
| --- | --- |

Image 17C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

(Ax.9)

(Ax.9)

kus Mi, voyages, ice conditions tähistab jääoludes sõitmisel tarbitud kütuse i massi ja Eelect., voyages, total tähistab laevale tarnitud elektrikogust, mis tarbiti jääoludes sõitmisel.

kus Mi, voyages, ice conditions tähistab jääoludes sõitmisel tarbitud kütuse i massi ja Eelect., voyages, total tähistab laevale tarnitud elektrikogust, mis tarbiti jääoludes sõitmisel.

Jääoludes sõitmise puhul arvutatakse tarbitud kütuse i mass järgmiselt:

Jääoludes sõitmise puhul arvutatakse tarbitud kütuse i mass järgmiselt:

| C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). | , (Ax.10) |
| --- | --- |

Image 18C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

, (Ax.10)

, (Ax.10)

kus Mi, voyages between MS, ice cond tähistab jääklassi laeval liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate sadamate vahel jääoludes sõitmisel tarbitud kütuse koondmassi, Mi, voyages from MS jääklassi laeval kõigi liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatest sadamatest väljunud reiside ajal jääoludes sõitmisel tarbitud kütuse koondmassi ja Mi, voyages to MS jääklassi laeval liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse sadamatesse suunduvate reiside ajal jääoludes sõitmisel tarbitud kütuse koondmassi. Laevale tarnitud tarbitud elektrikoguse Eice conditions saab arvutada samal viisil.

kus Mi, voyages between MS, ice cond tähistab jääklassi laeval liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate sadamate vahel jääoludes sõitmisel tarbitud kütuse koondmassi, Mi, voyages from MS jääklassi laeval kõigi liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatest sadamatest väljunud reiside ajal jääoludes sõitmisel tarbitud kütuse koondmassi ja Mi, voyages to MS jääklassi laeval liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse sadamatesse suunduvate reiside ajal jääoludes sõitmisel tarbitud kütuse koondmassi. Laevale tarnitud tarbitud elektrikoguse Eice conditions saab arvutada samal viisil.

Jääoludes tarbitud kohandatud energia arvutatakse järgmiselt:

Jääoludes tarbitud kohandatud energia arvutatakse järgmiselt:

1)

| C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). | (Ax.11) |
| --- | --- |

Image 19C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

(Ax.11)

(Ax.11)

kus Dice conditions on jääoludes sõitmisel läbitud vahemaa ja
  Image 20C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). on energiatarbimine jäävabas vees läbitud vahemaa kohta.

kus Dice conditions on jääoludes sõitmisel läbitud vahemaa ja
  Image 20C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). on energiatarbimine jäävabas vees läbitud vahemaa kohta.

Jääoludes sõitmisel läbitud vahemaa Dice conditions arvutatakse järgmiselt:

Jääoludes sõitmisel läbitud vahemaa Dice conditions arvutatakse järgmiselt:

| C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). | , (Ax.12) |
| --- | --- |

Image 21C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

, (Ax.12)

, (Ax.12)

kus Dvoyages between MS, ice cond. tähistab liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate sadamate vahel jääoludes sõitmisel läbitud koondvahemaad, Dvoyages from MS kõigi liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatest sadamatest väljunud reiside ajal jääoludes sõitmisel läbitud koondvahemaad ja Dvoyages to MS liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse sadamatesse suunduvate reiside ajal jääoludes sõitmisel läbitud koondvahemaad.

kus Dvoyages between MS, ice cond. tähistab liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate sadamate vahel jääoludes sõitmisel läbitud koondvahemaad, Dvoyages from MS kõigi liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatest sadamatest väljunud reiside ajal jääoludes sõitmisel läbitud koondvahemaad ja Dvoyages to MS liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse sadamatesse suunduvate reiside ajal jääoludes sõitmisel läbitud koondvahemaad.

Viimane arvutatakse järgmiselt:

Viimane arvutatakse järgmiselt:

| C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). | , (Ax.13) |
| --- | --- |

Image 22C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

, (Ax.13)

, (Ax.13)

kus Evoyages, ice conditions tähistab energiatarbimist jääoludes sõitmisel ja Dtotal kogu aastas läbitud vahemaad.

kus Evoyages, ice conditions tähistab energiatarbimist jääoludes sõitmisel ja Dtotal kogu aastas läbitud vahemaad.

Kogu aastas läbitud vahemaa arvutatakse järgmiselt:

Kogu aastas läbitud vahemaa arvutatakse järgmiselt:

| C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule). | , (Ax.14) |
| --- | --- |

Image 23C1492023ET29910120221020ET0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

, (Ax.14)

, (Ax.14)

kus Dvoyages between MS tähistab liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate sadamate vahel läbitud koondvahemaad, Dvoyages from MS kõigi liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatest sadamatest väljunud reiside ajal läbitud koondvahemaad ja Dvoyages to MS liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse sadamatesse suundunud reiside ajal läbitud koondvahemaad.

kus Dvoyages between MS tähistab liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate sadamate vahel läbitud koondvahemaad, Dvoyages from MS kõigi liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatest sadamatest väljunud reiside ajal läbitud koondvahemaad ja Dvoyages to MS liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse sadamatesse suundunud reiside ajal läbitud koondvahemaad.

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A9-0233/2022).

1

(1a)  
  Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu aruanne „The Economic Value of the EU Shipping Industry“ (ELi laevandustööstuse majanduslik väärtus), 2020.

1a

Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu aruanne „The Economic Value of the EU Shipping Industry“ (ELi laevandustööstuse majanduslik väärtus), 2020.

(1a)  
  Euroopa Keskkonnaameti uuring, 2020, https://www.eea.europa.eu/publications/rail-and-waterborne-transport

1a

Euroopa Keskkonnaameti uuring, 2020, https://www.eea.europa.eu/publications/rail-and-waterborne-transport

(19)  COM(2020)0563.

19

(20)  COM(2020)0562.

20

(19)  COM(2020)0563.

19

(20)  COM(2020)0562

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/757, mis käsitleb meretranspordist pärit süsinikdioksiidi heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ (ELT L 123, 19.5.2015, lk 55).

21

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/757, mis käsitleb meretranspordist pärit süsinikdioksiidi heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ (ELT L 123, 19.5.2015, lk 55).

21

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).

24

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).

24

(1a)  
  Euroopa Komisjon, Brüssel, komisjoni talituste 3. novembri 2021. aasta töödokument „Parema õigusloome suunised“ (SWD(2021)0305).

1a

Euroopa Komisjon, Brüssel, komisjoni talituste 3. novembri 2021. aasta töödokument „Parema õigusloome suunised“ (SWD(2021)0305).

(1a)  
  Komisjoni 14. juuli 2021. aasta teatis (COM(2021) 0550).

1a

Komisjoni 14. juuli 2021. aasta teatis (COM(2021) 0550).

(1a)  
  Lisateavet jääklasside vahelise vastavuse kohta vt HELCOMi soovitusest 25/7: http://www.helcom.fi.

1a

Lisateavet jääklasside vahelise vastavuse kohta vt HELCOMi soovitusest 25/7: http://www.helcom.fi.

(33)  
  Siin
  viidatakse
  direktiivile
  (EL) 2018/2001 V lisa C osa punkti 1 alapunkti a mõistele eu„kasutatavast kütusest tulenev heitkogus“.

33

Siin

direktiivile

u

(33)  Viidatakse
  direktiivi
  (EL) 2018/2001 V lisa C osa punkti 1 alapunkti a mõistele eu„kasutatavast kütusest tulenev heitkogus“.

33

direktiivi

u

(1a)  
  Lisateavet jääklasside vahelise vastavuse kohta vt HELCOMi soovitusest 25/7: http://www.helcom.fi.

1a

Lisateavet jääklasside vahelise vastavuse kohta vt HELCOMi soovitusest 25/7: http://www.helcom.fi.

---

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/199 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/199

---

P9_TA(2022)0368

Alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtt ***I

Euroopa Parlamendi 19. oktoobril 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu ja millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/94/EL (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esineme lugemine)

(2023/C 149/14)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/94/EL (43) on sätestatud alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu raamistik. Selle direktiivi kohaldamist käsitlevas komisjoni teatises (44) juhiti tähelepanu laadimis- ja tankimistaristu ebaühtlasele arengule liidus ning asjaolule, et see ei ole koostalitlusvõimeline ja kasutajasõbralik. Selles märgiti, et selge ühise metoodika puudumine direktiivis 2014/94/EL nõutud riiklike poliitikaraamistike kohaste eesmärkide seadmiseks ja meetmete vastuvõtmiseks on viinud olukorrani, kus eesmärkide seadmise ja toetava poliitika ambitsioonikuse tase on liikmesriigiti väga erinev. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/94/EL (43) on sätestatud alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu raamistik. Selle direktiivi kohaldamist käsitlevas komisjoni teatises (44) juhiti tähelepanu laadimis- ja tankimistaristu ebaühtlasele arengule liidus ning asjaolule, et see ei ole koostalitlusvõimeline ja kasutajasõbralik. Selles märgiti, et selge ühise metoodika puudumine direktiivis 2014/94/EL nõutud riiklike poliitikaraamistike kohaste eesmärkide seadmiseks ja meetmete vastuvõtmiseks on viinud olukorrani, kus eesmärkide seadmise ja toetava poliitika ambitsioonikuse tase on liikmesriigiti väga erinev.

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/94/EL (43) on sätestatud alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu raamistik. Selle direktiivi kohaldamist käsitlevas komisjoni teatises (44) juhiti tähelepanu laadimis- ja tankimistaristu ebaühtlasele arengule liidus ning asjaolule, et see ei ole koostalitlusvõimeline ja kasutajasõbralik. Selles märgiti, et selge ühise metoodika puudumine direktiivis 2014/94/EL nõutud riiklike poliitikaraamistike kohaste eesmärkide seadmiseks ja meetmete vastuvõtmiseks on viinud olukorrani, kus eesmärkide seadmise ja toetava poliitika ambitsioonikuse tase on liikmesriigiti väga erinev.
  Seetõttu ei ole omakorda suudetud luua kogu liidus alternatiivkütuste taristu terviklikku ja täielikku raamistikku. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/94/EL (43) on sätestatud alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu raamistik. Selle direktiivi kohaldamist käsitlevas komisjoni teatises (44) juhiti tähelepanu laadimis- ja tankimistaristu ebaühtlasele arengule liidus ning asjaolule, et see ei ole koostalitlusvõimeline ja kasutajasõbralik. Selles märgiti, et selge ühise metoodika puudumine direktiivis 2014/94/EL nõutud riiklike poliitikaraamistike kohaste eesmärkide seadmiseks ja meetmete vastuvõtmiseks on viinud olukorrani, kus eesmärkide seadmise ja toetava poliitika ambitsioonikuse tase on liikmesriigiti väga erinev.
  Seetõttu ei ole omakorda suudetud luua kogu liidus alternatiivkütuste taristu terviklikku ja täielikku raamistikku.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/631 (46) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/12424 (47) on juba kehtestatud uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite ning teatavate raskeveokite CO2-heite normid.
  Need õigusaktid peaksid kiirendama
  eelkõige heiteta sõidukite kasutuselevõttu
  ja tekitama
  seeläbi
  nõudluse
  laadimis- ja tankimistaristu järele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/631 (46) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/12424 (47) on juba kehtestatud uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite ning teatavate raskeveokite CO2-heite normid.
  Need õigusaktid peaksid kiirendama
  eelkõige heiteta sõidukite kasutuselevõttu
  ja tekitama
  seeläbi
  nõudluse
  laadimis- ja tankimistaristu järele.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/631 (46) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/12424 (47) on juba kehtestatud uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite ning teatavate raskeveokite CO2-heite normid.
  Nende õigusaktide läbivaatamine tuleks viia kooskõlla käesoleva määruse läbivaatamisega, et tagada maanteetranspordis sidus raamistik alternatiivkütuste kasutamiseks ja kasutuselevõtuks ning kiirendada
  eelkõige heiteta sõidukite
  ja alternatiivkütuste
  kasutuselevõttu
  ning tekitada
  seeläbi
  nõudlus
  laadimis- ja tankimistaristu järele. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/631 (46) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/12424 (47) on juba kehtestatud uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite ning teatavate raskeveokite CO2-heite normid.
  Nende õigusaktide läbivaatamine tuleks viia kooskõlla käesoleva määruse läbivaatamisega, et tagada maanteetranspordis sidus raamistik alternatiivkütuste kasutamiseks ja kasutuselevõtuks ning kiirendada
  eelkõige heiteta sõidukite
  ja alternatiivkütuste
  kasutuselevõttu
  ning tekitada
  seeläbi
  nõudlus
  laadimis- ja tankimistaristu järele.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Algatused „ReFuelEU aviation“ (48) ja „FuelEU maritime“ (49) peaksid hoogustama säästvate alternatiivkütuste tootmist ja kasutuselevõttu lennunduses ja meretranspordis. Kuigi säästvate lennukikütuste kasutamise nõuded saavad suures osas tugineda olemasolevale tankimistaristule, on vaja investeerida seisvate õhusõidukite elektritoitesse. Algatuses „FuelEU maritime“ on esitatud eelkõige kaldalt tuleva elektri kasutamise nõuded, mida on võimalik täita üksnes juhul, kui TEN-T sadamates on piisav kaldaäärne elektritoide. Nendes algatustes aga puuduvad sätted nõutava kütusetaristu kohta, mis on nende eesmärkide saavutamise eeltingimuseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Algatused „ReFuelEU aviation“ (48) ja „FuelEU maritime“ (49) peaksid hoogustama säästvate alternatiivkütuste tootmist ja kasutuselevõttu lennunduses ja meretranspordis. Kuigi säästvate lennukikütuste kasutamise nõuded saavad suures osas tugineda olemasolevale tankimistaristule, on vaja investeerida seisvate õhusõidukite elektritoitesse. Algatuses „FuelEU maritime“ on esitatud eelkõige kaldalt tuleva elektri kasutamise nõuded, mida on võimalik täita üksnes juhul, kui TEN-T sadamates on piisav kaldaäärne elektritoide. Nendes algatustes aga puuduvad sätted nõutava kütusetaristu kohta, mis on nende eesmärkide saavutamise eeltingimuseks.

| (4) | Algatused „ReFuelEU aviation“ (48) ja „FuelEU maritime“ (49) peaksid hoogustama säästvate alternatiivkütuste tootmist ja kasutuselevõttu lennunduses ja meretranspordis. Kuigi säästvate lennukikütuste kasutamise nõuded saavad suures osas tugineda olemasolevale tankimistaristule, on vaja investeerida seisvate õhusõidukite elektritoitesse
  . Lisaks peaksid liikmesriigid ja komisjon hindama lennunduse vesinikuturu praegust olukorda ja tulevast arengut ning viima läbi teostatavusuuringu asjaomase taristu kasutuselevõtu kohta õhusõidukite käitamiseks, sealhulgas vajaduse korral alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kava lennujaamades, eelkõige seoses vesiniku ja õhusõidukite elektrilaadimisega.
  Algatuses „FuelEU maritime“ on esitatud eelkõige kaldalt tuleva elektri kasutamise nõuded, mida on võimalik täita üksnes juhul, kui TEN-T sadamates on piisav kaldaäärne elektritoide. Nendes algatustes aga puuduvad sätted nõutava kütusetaristu kohta, mis on nende eesmärkide saavutamise eeltingimuseks. |
| --- | --- |

(4)

Algatused „ReFuelEU aviation“ (48) ja „FuelEU maritime“ (49) peaksid hoogustama säästvate alternatiivkütuste tootmist ja kasutuselevõttu lennunduses ja meretranspordis. Kuigi säästvate lennukikütuste kasutamise nõuded saavad suures osas tugineda olemasolevale tankimistaristule, on vaja investeerida seisvate õhusõidukite elektritoitesse
  . Lisaks peaksid liikmesriigid ja komisjon hindama lennunduse vesinikuturu praegust olukorda ja tulevast arengut ning viima läbi teostatavusuuringu asjaomase taristu kasutuselevõtu kohta õhusõidukite käitamiseks, sealhulgas vajaduse korral alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kava lennujaamades, eelkõige seoses vesiniku ja õhusõidukite elektrilaadimisega.
  Algatuses „FuelEU maritime“ on esitatud eelkõige kaldalt tuleva elektri kasutamise nõuded, mida on võimalik täita üksnes juhul, kui TEN-T sadamates on piisav kaldaäärne elektritoide. Nendes algatustes aga puuduvad sätted nõutava kütusetaristu kohta, mis on nende eesmärkide saavutamise eeltingimuseks.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Seepärast tuleks kõiki transpordiliike käsitleda ühes õigusaktis, milles tuleks arvesse võtta mitmesuguseid alternatiivkütuseid. Eri transpordiliikide puhul kasutatavate heitevabade jõuseadmete tehnoloogia on eri valmidusastmes. Maanteesektoris võib täheldada akutoitega elektrisõidukite ja pistikühendusega hübriidsõidukite kiiret kasutuselevõttu. Turul on kättesaadavad ka vesinikkütuseelemendiga maanteesõidukid. Lisaks kasutatakse praegu väiksemaid vesinikulaevu ja akutoitega elektrilaevu ning vesinikkütuseelemendiga ronge erinevates projektides ja esimestes kommertsvedudes, täielik turustamine leiab eeldatavasti aset järgmistel aastatel. Seevastu lennundus- ja veetranspordisektor sõltuvad jätkuvalt vedelatest ja gaasilistest kütustest, kuna heiteta ja vähese heitega jõuseadmete lahendused peaksid turule tulema alles 2030. aasta paiku ja lennundussektoris isegi hiljem, kusjuures täielik turustamine võtab aega.
  Fossiilseid gaasilisi või vedelkütuseid on võimalik kasutada
  ainult juhul, kui see on selgelt hõlmatud CO2-heite vähendamise alaste pingutustega, mis on kooskõlas liidus kliimaneutraalsuse saavutamise pikaajalise eesmärgiga, nõutav on suurem segamine või asendamine taastuvkütustega, nagu biometaan, täiustatud biokütused või taastuvad ja vähese CO2-heitega sünteetilised gaasilised ja vedelkütused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Seepärast tuleks kõiki transpordiliike käsitleda ühes õigusaktis, milles tuleks arvesse võtta mitmesuguseid alternatiivkütuseid. Eri transpordiliikide puhul kasutatavate heitevabade jõuseadmete tehnoloogia on eri valmidusastmes. Maanteesektoris võib täheldada akutoitega elektrisõidukite ja pistikühendusega hübriidsõidukite kiiret kasutuselevõttu. Turul on kättesaadavad ka vesinikkütuseelemendiga maanteesõidukid. Lisaks kasutatakse praegu väiksemaid vesinikulaevu ja akutoitega elektrilaevu ning vesinikkütuseelemendiga ronge erinevates projektides ja esimestes kommertsvedudes, täielik turustamine leiab eeldatavasti aset järgmistel aastatel. Seevastu lennundus- ja veetranspordisektor sõltuvad jätkuvalt vedelatest ja gaasilistest kütustest, kuna heiteta ja vähese heitega jõuseadmete lahendused peaksid turule tulema alles 2030. aasta paiku ja lennundussektoris isegi hiljem, kusjuures täielik turustamine võtab aega.
  Fossiilseid gaasilisi või vedelkütuseid on võimalik kasutada
  ainult juhul, kui see on selgelt hõlmatud CO2-heite vähendamise alaste pingutustega, mis on kooskõlas liidus kliimaneutraalsuse saavutamise pikaajalise eesmärgiga, nõutav on suurem segamine või asendamine taastuvkütustega, nagu biometaan, täiustatud biokütused või taastuvad ja vähese CO2-heitega sünteetilised gaasilised ja vedelkütused.

| (5) | Seepärast tuleks kõiki transpordiliike käsitleda ühes õigusaktis, milles tuleks arvesse võtta mitmesuguseid alternatiivkütuseid. Eri transpordiliikide puhul kasutatavate heitevabade jõuseadmete tehnoloogia on eri
  liikmesriikides ja piirkondades eri
  valmidusastmes. Maanteesektoris võib täheldada akutoitega elektrisõidukite ja pistikühendusega hübriidsõidukite kiiret kasutuselevõttu
  ning seetõttu on selle arenenud tehnoloogia jaoks vaja kõrgemaid eesmärke
  . Turul on kättesaadavad ka vesinikkütuseelemendiga maanteesõidukid
  , olgugi et vähemal määral
  . Lisaks kasutatakse praegu väiksemaid vesinikulaevu ja akutoitega elektrilaevu ning vesinikkütuseelemendiga ronge erinevates projektides ja esimestes kommertsvedudes, täielik turustamine leiab eeldatavasti aset järgmistel aastatel. Seevastu lennundus- ja veetranspordisektor sõltuvad jätkuvalt vedelatest ja gaasilistest kütustest, kuna heiteta ja vähese heitega jõuseadmete lahendused peaksid turule tulema alles 2030. aasta paiku ja lennundussektoris isegi hiljem, kusjuures täielik turustamine võtab aega.
  Liit peaks tegema suuremaid pingutusi, et kõrvaldada järk-järgult kasutuselt fossiilsed gaasilised ja vedelkütused ning edendada taastuvaid alternatiive, ning fossiilkütuste kasutamine peaks olema võimalik
  ainult juhul, kui see on selgelt hõlmatud CO2-heite vähendamise alaste pingutustega, mis on kooskõlas liidus kliimaneutraalsuse saavutamise pikaajalise eesmärgiga, nõutav on suurem segamine või asendamine taastuvkütustega, nagu biometaan, täiustatud biokütused või taastuvad ja vähese CO2-heitega sünteetilised gaasilised ja vedelkütused. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks kõiki transpordiliike käsitleda ühes õigusaktis, milles tuleks arvesse võtta mitmesuguseid alternatiivkütuseid. Eri transpordiliikide puhul kasutatavate heitevabade jõuseadmete tehnoloogia on eri
  liikmesriikides ja piirkondades eri
  valmidusastmes. Maanteesektoris võib täheldada akutoitega elektrisõidukite ja pistikühendusega hübriidsõidukite kiiret kasutuselevõttu
  ning seetõttu on selle arenenud tehnoloogia jaoks vaja kõrgemaid eesmärke
  . Turul on kättesaadavad ka vesinikkütuseelemendiga maanteesõidukid
  , olgugi et vähemal määral
  . Lisaks kasutatakse praegu väiksemaid vesinikulaevu ja akutoitega elektrilaevu ning vesinikkütuseelemendiga ronge erinevates projektides ja esimestes kommertsvedudes, täielik turustamine leiab eeldatavasti aset järgmistel aastatel. Seevastu lennundus- ja veetranspordisektor sõltuvad jätkuvalt vedelatest ja gaasilistest kütustest, kuna heiteta ja vähese heitega jõuseadmete lahendused peaksid turule tulema alles 2030. aasta paiku ja lennundussektoris isegi hiljem, kusjuures täielik turustamine võtab aega.
  Liit peaks tegema suuremaid pingutusi, et kõrvaldada järk-järgult kasutuselt fossiilsed gaasilised ja vedelkütused ning edendada taastuvaid alternatiive, ning fossiilkütuste kasutamine peaks olema võimalik
  ainult juhul, kui see on selgelt hõlmatud CO2-heite vähendamise alaste pingutustega, mis on kooskõlas liidus kliimaneutraalsuse saavutamise pikaajalise eesmärgiga, nõutav on suurem segamine või asendamine taastuvkütustega, nagu biometaan, täiustatud biokütused või taastuvad ja vähese CO2-heitega sünteetilised gaasilised ja vedelkütused.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Selliseid
  biokütuseid ja sünteetilisi kütuseid, mis asendavad diislikütust, bensiini ja reaktiivkütust,
  saab
  toota eri lähteainetest ning neid saab fossiilkütustesse segada väga suure osakaaluga.
  Tehniliselt saab neid koos praeguse sõidukitehnoloogiaga kasutada
  väikeste kohandustega. Taastuvmetanooli saab kasutada ka siseveelaevanduses ja lähimerevedudel. Sünteetilistel ja parafiinkütustel on potentsiaal vähendada fossiilsete kütuseallikate kasutamist transpordisektori energiavarustuses. Kõigi nende kütuste jaotamiseks, ladustamiseks ja kasutamiseks saab kasutada olemasolevat taristut või vajaduse korral samasugust taristut. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Selliseid
  biokütuseid ja sünteetilisi kütuseid, mis asendavad diislikütust, bensiini ja reaktiivkütust,
  saab
  toota eri lähteainetest ning neid saab fossiilkütustesse segada väga suure osakaaluga.
  Tehniliselt saab neid koos praeguse sõidukitehnoloogiaga kasutada
  väikeste kohandustega. Taastuvmetanooli saab kasutada ka siseveelaevanduses ja lähimerevedudel. Sünteetilistel ja parafiinkütustel on potentsiaal vähendada fossiilsete kütuseallikate kasutamist transpordisektori energiavarustuses. Kõigi nende kütuste jaotamiseks, ladustamiseks ja kasutamiseks saab kasutada olemasolevat taristut või vajaduse korral samasugust taristut.

| (6) | Selleks et suurendada võimalikult palju kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise potentsiaali, saab selliseid
  biokütuseid
  , sealhulgas biogaasi,
  ja sünteetilisi kütuseid, mis asendavad diislikütust, bensiini ja reaktiivkütust, toota eri lähteainetest ning neid saab fossiilkütustesse segada väga suure osakaaluga.
  See on eriti oluline kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks lennundus- ja meretranspordisektoris, kus elektrifitseerimine on aeglasem. Neid kütuseid saab
  väikeste kohandustega
  tehniliselt kasutada koos praeguse sõidukitehnoloogiaga
  . Taastuvmetanooli saab kasutada ka siseveelaevanduses ja lähimerevedudel. Sünteetilistel ja parafiinkütustel on potentsiaal vähendada fossiilsete kütuseallikate kasutamist transpordisektori energiavarustuses. Kõigi nende kütuste jaotamiseks, ladustamiseks ja kasutamiseks saab kasutada olemasolevat taristut või vajaduse korral samasugust taristut. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et suurendada võimalikult palju kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise potentsiaali, saab selliseid
  biokütuseid
  , sealhulgas biogaasi,
  ja sünteetilisi kütuseid, mis asendavad diislikütust, bensiini ja reaktiivkütust, toota eri lähteainetest ning neid saab fossiilkütustesse segada väga suure osakaaluga.
  See on eriti oluline kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks lennundus- ja meretranspordisektoris, kus elektrifitseerimine on aeglasem. Neid kütuseid saab
  väikeste kohandustega
  tehniliselt kasutada koos praeguse sõidukitehnoloogiaga
  . Taastuvmetanooli saab kasutada ka siseveelaevanduses ja lähimerevedudel. Sünteetilistel ja parafiinkütustel on potentsiaal vähendada fossiilsete kütuseallikate kasutamist transpordisektori energiavarustuses. Kõigi nende kütuste jaotamiseks, ladustamiseks ja kasutamiseks saab kasutada olemasolevat taristut või vajaduse korral samasugust taristut.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Kliimaneutraalsuse saavutamiseks on oluline, et vajalike tehnoloogiate hulgas järgitaks eelkõige tehnoloogilise neutraalsuse ja energiatõhususe esikohale seadmise üldpõhimõtteid, kuna mõned lähitulevikus vaja minevad tehnoloogiad nõuavad endiselt investeeringuid teadus- ja arendustegevusse, säilitades samal ajal turukonkurentsi mitmesuguste alternatiivsete tehnoloogiate seas, võttes nõuetekohaselt arvesse taskukohasust ja liikmesriikide erinevaid lähtepositsioone. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Kliimaneutraalsuse saavutamiseks on oluline, et vajalike tehnoloogiate hulgas järgitaks eelkõige tehnoloogilise neutraalsuse ja energiatõhususe esikohale seadmise üldpõhimõtteid, kuna mõned lähitulevikus vaja minevad tehnoloogiad nõuavad endiselt investeeringuid teadus- ja arendustegevusse, säilitades samal ajal turukonkurentsi mitmesuguste alternatiivsete tehnoloogiate seas, võttes nõuetekohaselt arvesse taskukohasust ja liikmesriikide erinevaid lähtepositsioone.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Veeldatud
  maagaasil
  on tõenäoliselt endiselt oluline
  roll
  meretranspordis, kus praegu puudub majanduslikult elujõuline heitevaba jõuseadme tehnoloogia. Aruka ja säästva liikuvuse strateegiat käsitlevas teatises juhitakse tähelepanu sellele, et heiteta merelaevad on 2030. aastaks turuvalmis. Arvestades laevade pikka kasutusiga, peaks laevastiku ümberkujundamine toimuma järk-järgult. Erinevalt meretranspordist
  peaksid
  heitevabad jõuseadmed, nt vesinikku ja elektrit kasutavad jõuseadmed,
  jõudma
  siseveetranspordisektoris kiiremini turule, kuna siseveelaevad on tavaliselt väiksemad ja vahemaad on lühemad. Eeldatavasti ei ole veeldatud maagaasil selles sektoris enam olulist rolli. Selliste transpordikütuste nagu veeldatud maagaasi CO2-heidet tuleb üha rohkem vähendada, segades/asendades neid näiteks veeldatud biometaaniga (bio-LNG) või taastuvate ja vähese CO2-heitega sünteetiliste gaasiliste e-kütustega (e-gaas). Neid vähendatud CO2-heitega kütuseid saab kasutada samas taristus kui gaasilisi fossiilkütuseid, mis võimaldab järk-järgult üle minna vähendatud CO2-heitega kütustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Veeldatud
  maagaasil
  on tõenäoliselt endiselt oluline
  roll
  meretranspordis, kus praegu puudub majanduslikult elujõuline heitevaba jõuseadme tehnoloogia. Aruka ja säästva liikuvuse strateegiat käsitlevas teatises juhitakse tähelepanu sellele, et heiteta merelaevad on 2030. aastaks turuvalmis. Arvestades laevade pikka kasutusiga, peaks laevastiku ümberkujundamine toimuma järk-järgult. Erinevalt meretranspordist
  peaksid
  heitevabad jõuseadmed, nt vesinikku ja elektrit kasutavad jõuseadmed,
  jõudma
  siseveetranspordisektoris kiiremini turule, kuna siseveelaevad on tavaliselt väiksemad ja vahemaad on lühemad. Eeldatavasti ei ole veeldatud maagaasil selles sektoris enam olulist rolli. Selliste transpordikütuste nagu veeldatud maagaasi CO2-heidet tuleb üha rohkem vähendada, segades/asendades neid näiteks veeldatud biometaaniga (bio-LNG) või taastuvate ja vähese CO2-heitega sünteetiliste gaasiliste e-kütustega (e-gaas). Neid vähendatud CO2-heitega kütuseid saab kasutada samas taristus kui gaasilisi fossiilkütuseid, mis võimaldab järk-järgult üle minna vähendatud CO2-heitega kütustele.

| (7) | Veeldatud maagaasi (LNG) jätkuv kasutamine ei ole kooskõlas liidu kliimaneutraalsuse eesmärgiga. Seetõttu tuleks veeldatud maagaasi kasutamine meretranspordis võimalikult kiiresti järk-järgult lõpetada ja see tuleks asendada säästvamate alternatiividega. Ent lühikeses perspektiivis
  on
  veeldatud maagaasil
  tõenäoliselt endiselt oluline
  üleminekuroll
  meretranspordis, kus praegu puudub majanduslikult elujõuline heitevaba jõuseadme tehnoloogia. Aruka ja säästva liikuvuse strateegiat käsitlevas teatises juhitakse tähelepanu sellele, et heiteta merelaevad on 2030. aastaks turuvalmis
  ning sellised projektid on juba käimas. Sellega seoses tuleks edendada edasist arengut, seda nõuetekohaselt jälgida ja sellest aru anda
  . Arvestades laevade pikka kasutusiga, peaks laevastiku ümberkujundamine toimuma järk-järgult.
  Arvestades veeldatud maagaasi üleminekurolli, peaks selle punkerdamise taristu kättesaadavus sadamates põhinema nõudlusel, eelkõige uute avaliku sektori investeeringute puhul.
  Erinevalt meretranspordist
  on
  heitevabad jõuseadmed, nt vesinikku ja elektrit kasutavad jõuseadmed,
  saamas
  siseveetranspordisektoris
  väljakujunenud tehnoloogiateks ja peaksid jõudma
  kiiremini turule, kuna siseveelaevad on tavaliselt väiksemad ja vahemaad on lühemad
  , ning nad peaksid meretranspordis etendama tähtsat rolli, luues mastaabi heiteta käituslahenduste jaoks
  . Eeldatavasti ei ole veeldatud maagaasil selles sektoris enam olulist rolli. Selliste transpordikütuste nagu veeldatud maagaasi CO2-heidet tuleb üha rohkem vähendada, segades/asendades neid näiteks veeldatud biometaaniga (bio-LNG) või taastuvate ja vähese CO2-heitega sünteetiliste gaasiliste e-kütustega (e-gaas). Neid vähendatud CO2-heitega kütuseid saab kasutada samas taristus kui gaasilisi fossiilkütuseid, mis võimaldab järk-järgult üle minna vähendatud CO2-heitega kütustele. |
| --- | --- |

(7)

Veeldatud maagaasi (LNG) jätkuv kasutamine ei ole kooskõlas liidu kliimaneutraalsuse eesmärgiga. Seetõttu tuleks veeldatud maagaasi kasutamine meretranspordis võimalikult kiiresti järk-järgult lõpetada ja see tuleks asendada säästvamate alternatiividega. Ent lühikeses perspektiivis
  on
  veeldatud maagaasil
  tõenäoliselt endiselt oluline
  üleminekuroll
  meretranspordis, kus praegu puudub majanduslikult elujõuline heitevaba jõuseadme tehnoloogia. Aruka ja säästva liikuvuse strateegiat käsitlevas teatises juhitakse tähelepanu sellele, et heiteta merelaevad on 2030. aastaks turuvalmis
  ning sellised projektid on juba käimas. Sellega seoses tuleks edendada edasist arengut, seda nõuetekohaselt jälgida ja sellest aru anda
  . Arvestades laevade pikka kasutusiga, peaks laevastiku ümberkujundamine toimuma järk-järgult.
  Arvestades veeldatud maagaasi üleminekurolli, peaks selle punkerdamise taristu kättesaadavus sadamates põhinema nõudlusel, eelkõige uute avaliku sektori investeeringute puhul.
  Erinevalt meretranspordist
  on
  heitevabad jõuseadmed, nt vesinikku ja elektrit kasutavad jõuseadmed,
  saamas
  siseveetranspordisektoris
  väljakujunenud tehnoloogiateks ja peaksid jõudma
  kiiremini turule, kuna siseveelaevad on tavaliselt väiksemad ja vahemaad on lühemad
  , ning nad peaksid meretranspordis etendama tähtsat rolli, luues mastaabi heiteta käituslahenduste jaoks
  . Eeldatavasti ei ole veeldatud maagaasil selles sektoris enam olulist rolli. Selliste transpordikütuste nagu veeldatud maagaasi CO2-heidet tuleb üha rohkem vähendada, segades/asendades neid näiteks veeldatud biometaaniga (bio-LNG) või taastuvate ja vähese CO2-heitega sünteetiliste gaasiliste e-kütustega (e-gaas). Neid vähendatud CO2-heitega kütuseid saab kasutada samas taristus kui gaasilisi fossiilkütuseid, mis võimaldab järk-järgult üle minna vähendatud CO2-heitega kütustele.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Elektriajamiga kergsõidukite jaoks ette nähtud üldkasutatava laadimistaristu kasutuselevõtt on olnud liidus ebaühtlane. Jätkuv ebaühtlane jaotus ohustaks selliste sõidukite kasutuselevõttu, piirates ühendatust kogu liidus. Poliitiliste ambitsioonide ja lähenemisviiside jätkuvad lahknevused riiklikul tasandil
  ei loo pikaajalist kindlust
  , mida on vaja olulisteks turuinvesteeringuteks. Liikmesriikide riikliku tasandi kohustuslikud miinimumeesmärgid peaksid seega andma poliitikasuuniseid ja täiendama riiklikke poliitikaraamistikke. See lähenemisviis peaks ühendama riiklikud sõidukipargipõhised eesmärgid üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) vahemaapõhiste eesmärkidega. Riiklikud sõidukipargipõhised eesmärgid peaksid tagama, et sõidukite kasutuselevõtuga igas liikmesriigis kaasneb piisava üldkasutatava laadimistaristu kasutuselevõtt. TEN-T võrgu vahemaapõhised eesmärgid peaksid tagama, et liidu peamised teedevõrgud on täielikult kaetud laadimispunktidega, ning seega tagama lihtsa ja sujuva liikumise kogu liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Elektriajamiga kergsõidukite jaoks ette nähtud üldkasutatava laadimistaristu kasutuselevõtt on olnud liidus ebaühtlane. Jätkuv ebaühtlane jaotus ohustaks selliste sõidukite kasutuselevõttu, piirates ühendatust kogu liidus. Poliitiliste ambitsioonide ja lähenemisviiside jätkuvad lahknevused riiklikul tasandil
  ei loo pikaajalist kindlust
  , mida on vaja olulisteks turuinvesteeringuteks. Liikmesriikide riikliku tasandi kohustuslikud miinimumeesmärgid peaksid seega andma poliitikasuuniseid ja täiendama riiklikke poliitikaraamistikke. See lähenemisviis peaks ühendama riiklikud sõidukipargipõhised eesmärgid üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) vahemaapõhiste eesmärkidega. Riiklikud sõidukipargipõhised eesmärgid peaksid tagama, et sõidukite kasutuselevõtuga igas liikmesriigis kaasneb piisava üldkasutatava laadimistaristu kasutuselevõtt. TEN-T võrgu vahemaapõhised eesmärgid peaksid tagama, et liidu peamised teedevõrgud on täielikult kaetud laadimispunktidega, ning seega tagama lihtsa ja sujuva liikumise kogu liidus.

| (9) | Elektriajamiga kergsõidukite jaoks ette nähtud üldkasutatava laadimistaristu kasutuselevõtt on olnud liidus
  ja selle piirkondades
  ebaühtlane. Jätkuv ebaühtlane jaotus ohustaks selliste sõidukite kasutuselevõttu, piirates ühendatust kogu liidus. Poliitiliste ambitsioonide ja lähenemisviiside jätkuvad lahknevused riiklikul tasandil
  takistavad transpordisektoris hädavajalikku kestlikku üleminekut ega aita kaasa pikaajalise kindluse loomisele
  , mida on vaja olulisteks turuinvesteeringuteks. Liikmesriikide riikliku tasandi kohustuslikud miinimumeesmärgid peaksid seega andma poliitikasuuniseid ja täiendama riiklikke poliitikaraamistikke. See lähenemisviis peaks ühendama riiklikud sõidukipargipõhised eesmärgid üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) vahemaapõhiste eesmärkidega. Riiklikud sõidukipargipõhised eesmärgid peaksid tagama, et sõidukite kasutuselevõtuga igas liikmesriigis kaasneb piisava üldkasutatava laadimistaristu kasutuselevõtt
  , eriti geograafilistes piirkondades, kus kergsõidukite omanikel tõenäoliselt oma isiklikku parkimiskohta ei ole. Erilist tähelepanu ja suuremat kasutuselevõttu on vaja ka suhteliselt tihedama asustustihedusega ja suurema elektrisõidukite turuosaga keskustele. Kui liikmesriigis on saavutatud teatav piisav elektrisõidukite kasutuselevõtu määr, peaks turg end ise reguleerima
  . TEN-T võrgu vahemaapõhised eesmärgid peaksid tagama, et liidu peamised teedevõrgud on täielikult kaetud laadimispunktidega, ning seega tagama lihtsa ja sujuva liikumise kogu liidus
  , sealhulgas liidu äärepoolseimate piirkondade sees ja nendesse piirkondadesse ja saartele, välja arvatud kui kaasnevad kulud ei ole saadava kasuga proportsioonis, ning sellisel juhul võiksid liikmesriigid teha erandeid või kaaluda võrguvälise taristu arendamist. Sellise taristuvõrgu arendamine hõlbustaks kõigi liidu piirkondade, sealhulgas äärepoolseimate piirkondade ja muude kõrvaliste või maapiirkondade juurdepääsetavust ja ühenduvust, tugevdades nendevahelist sotsiaalset, majanduslikku ja territoriaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(9)

Elektriajamiga kergsõidukite jaoks ette nähtud üldkasutatava laadimistaristu kasutuselevõtt on olnud liidus
  ja selle piirkondades
  ebaühtlane. Jätkuv ebaühtlane jaotus ohustaks selliste sõidukite kasutuselevõttu, piirates ühendatust kogu liidus. Poliitiliste ambitsioonide ja lähenemisviiside jätkuvad lahknevused riiklikul tasandil
  takistavad transpordisektoris hädavajalikku kestlikku üleminekut ega aita kaasa pikaajalise kindluse loomisele
  , mida on vaja olulisteks turuinvesteeringuteks. Liikmesriikide riikliku tasandi kohustuslikud miinimumeesmärgid peaksid seega andma poliitikasuuniseid ja täiendama riiklikke poliitikaraamistikke. See lähenemisviis peaks ühendama riiklikud sõidukipargipõhised eesmärgid üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) vahemaapõhiste eesmärkidega. Riiklikud sõidukipargipõhised eesmärgid peaksid tagama, et sõidukite kasutuselevõtuga igas liikmesriigis kaasneb piisava üldkasutatava laadimistaristu kasutuselevõtt
  , eriti geograafilistes piirkondades, kus kergsõidukite omanikel tõenäoliselt oma isiklikku parkimiskohta ei ole. Erilist tähelepanu ja suuremat kasutuselevõttu on vaja ka suhteliselt tihedama asustustihedusega ja suurema elektrisõidukite turuosaga keskustele. Kui liikmesriigis on saavutatud teatav piisav elektrisõidukite kasutuselevõtu määr, peaks turg end ise reguleerima
  . TEN-T võrgu vahemaapõhised eesmärgid peaksid tagama, et liidu peamised teedevõrgud on täielikult kaetud laadimispunktidega, ning seega tagama lihtsa ja sujuva liikumise kogu liidus
  , sealhulgas liidu äärepoolseimate piirkondade sees ja nendesse piirkondadesse ja saartele, välja arvatud kui kaasnevad kulud ei ole saadava kasuga proportsioonis, ning sellisel juhul võiksid liikmesriigid teha erandeid või kaaluda võrguvälise taristu arendamist. Sellise taristuvõrgu arendamine hõlbustaks kõigi liidu piirkondade, sealhulgas äärepoolseimate piirkondade ja muude kõrvaliste või maapiirkondade juurdepääsetavust ja ühenduvust, tugevdades nendevahelist sotsiaalset, majanduslikku ja territoriaalset ühtekuuluvust.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Riiklikud sõidukipargipõhised eesmärgid tuleks seada
  asjaomases liikmesriigis
  registreeritud elektrisõidukite
  koguarvu alusel
  , järgides ühist metoodikat, milles võetakse arvesse tehnoloogia arengut, näiteks elektrisõidukite sõiduulatuse suurenemist või selliste kiirlaadimispunktide turuosa suurenemist, mis võimaldavad laadida laadimispunkti kohta rohkem sõidukeid kui tavalaadimispunktid. Metoodikas tuleb arvesse võtta ka akutoitega elektrisõidukite ja pistikühendusega hübriidsõidukite erinevaid laadimisviise. Metoodika, millega kehtestatakse riiklikud sõidukipargipõhised eesmärgid, mis põhinevad üldkasutatava laadimistaristu maksimaalsel koguväljundvõimsusel, peaks võimaldama paindlikkust erinevate laadimistehnoloogiate kasutamiseks liikmesriikides. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Riiklikud sõidukipargipõhised eesmärgid tuleks seada
  asjaomases liikmesriigis
  registreeritud elektrisõidukite
  koguarvu alusel
  , järgides ühist metoodikat, milles võetakse arvesse tehnoloogia arengut, näiteks elektrisõidukite sõiduulatuse suurenemist või selliste kiirlaadimispunktide turuosa suurenemist, mis võimaldavad laadida laadimispunkti kohta rohkem sõidukeid kui tavalaadimispunktid. Metoodikas tuleb arvesse võtta ka akutoitega elektrisõidukite ja pistikühendusega hübriidsõidukite erinevaid laadimisviise. Metoodika, millega kehtestatakse riiklikud sõidukipargipõhised eesmärgid, mis põhinevad üldkasutatava laadimistaristu maksimaalsel koguväljundvõimsusel, peaks võimaldama paindlikkust erinevate laadimistehnoloogiate kasutamiseks liikmesriikides.

| (10) | Riiklikud sõidukipargipõhised eesmärgid tuleks seada
  selle alusel, milline on
  registreeritud elektrisõidukite
  osakaal asjaomase liikmesriigi kogu sõidukipargis
  , järgides ühist metoodikat, milles võetakse arvesse tehnoloogia arengut, näiteks elektrisõidukite sõiduulatuse suurenemist või selliste kiirlaadimispunktide turuosa suurenemist, mis võimaldavad laadida laadimispunkti kohta rohkem sõidukeid kui tavalaadimispunktid. Metoodikas tuleb arvesse võtta ka akutoitega elektrisõidukite ja pistikühendusega hübriidsõidukite erinevaid laadimisviise
  , samuti elanikkonda ja elektrisõidukite turuosa
  . Metoodika, millega kehtestatakse riiklikud sõidukipargipõhised eesmärgid, mis põhinevad üldkasutatava laadimistaristu maksimaalsel koguväljundvõimsusel, peaks võimaldama paindlikkust erinevate laadimistehnoloogiate kasutamiseks liikmesriikides.
  Lisaks peaks komisjon hindama, kuidas integreeritud päikesepaneelidega sõidukid võivad mõjutada üldkasutatava laadimistaristu kasutuselevõttu ja vajaduse korral käesoleva määruse laadimistaristu kasutuselevõtu eesmärkide kohandamist. |
| --- | --- |

(10)

Riiklikud sõidukipargipõhised eesmärgid tuleks seada
  selle alusel, milline on
  registreeritud elektrisõidukite
  osakaal asjaomase liikmesriigi kogu sõidukipargis
  , järgides ühist metoodikat, milles võetakse arvesse tehnoloogia arengut, näiteks elektrisõidukite sõiduulatuse suurenemist või selliste kiirlaadimispunktide turuosa suurenemist, mis võimaldavad laadida laadimispunkti kohta rohkem sõidukeid kui tavalaadimispunktid. Metoodikas tuleb arvesse võtta ka akutoitega elektrisõidukite ja pistikühendusega hübriidsõidukite erinevaid laadimisviise
  , samuti elanikkonda ja elektrisõidukite turuosa
  . Metoodika, millega kehtestatakse riiklikud sõidukipargipõhised eesmärgid, mis põhinevad üldkasutatava laadimistaristu maksimaalsel koguväljundvõimsusel, peaks võimaldama paindlikkust erinevate laadimistehnoloogiate kasutamiseks liikmesriikides.
  Lisaks peaks komisjon hindama, kuidas integreeritud päikesepaneelidega sõidukid võivad mõjutada üldkasutatava laadimistaristu kasutuselevõttu ja vajaduse korral käesoleva määruse laadimistaristu kasutuselevõtu eesmärkide kohandamist.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Rakendamine liikmesriikides peaks tagama
  piisava üldkasutatavate laadimispunktide arvu
  ,
  eelkõige
  ühistranspordijaamades, näiteks sadama reisiterminalides, lennu- või raudteejaamades. Samuti tuleks kasutusele võtta piisav arv üldkasutatavaid kergsõidukite kiirlaadimispunkte, et suurendada tarbijate mugavust eelkõige kogu TEN-T võrgus, tagada täielik piiriülene ühendatus ja võimaldada elektrisõidukite liikumist kogu liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Rakendamine liikmesriikides peaks tagama
  piisava üldkasutatavate laadimispunktide arvu
  ,
  eelkõige
  ühistranspordijaamades, näiteks sadama reisiterminalides, lennu- või raudteejaamades. Samuti tuleks kasutusele võtta piisav arv üldkasutatavaid kergsõidukite kiirlaadimispunkte, et suurendada tarbijate mugavust eelkõige kogu TEN-T võrgus, tagada täielik piiriülene ühendatus ja võimaldada elektrisõidukite liikumist kogu liidus.

| (11) | Rakendamine liikmesriikides peaks tagama
  , et piisav arv üldkasutatavaid püsi-, võrguväliseid või mobiilseid laadimispunkte paigaldatakse viisil, mis toetab territoriaalset tasakaalu ja mitmeliigilist reisimist, hoiab ära piirkondlikud erinevused ja tagab, et ühtki territooriumi ei jäeta kõrvale. Kasutuselevõtt on eriti oluline elamupiirkondades
  ,
  kus puuduvad tänavaäärsed parkimiskohad ja kus sõidukid pargitakse tavaliselt pikemaks ajaks, sealhulgas taksoparklates ja
  ühistranspordijaamades, näiteks sadama reisiterminalides, lennu- või raudteejaamades. Samuti tuleks kasutusele võtta piisav arv üldkasutatavaid kergsõidukite kiirlaadimispunkte, et suurendada tarbijate mugavust eelkõige kogu TEN-T võrgus, tagada täielik piiriülene ühendatus ja võimaldada elektrisõidukite liikumist kogu liidus. |
| --- | --- |

(11)

Rakendamine liikmesriikides peaks tagama
  , et piisav arv üldkasutatavaid püsi-, võrguväliseid või mobiilseid laadimispunkte paigaldatakse viisil, mis toetab territoriaalset tasakaalu ja mitmeliigilist reisimist, hoiab ära piirkondlikud erinevused ja tagab, et ühtki territooriumi ei jäeta kõrvale. Kasutuselevõtt on eriti oluline elamupiirkondades
  ,
  kus puuduvad tänavaäärsed parkimiskohad ja kus sõidukid pargitakse tavaliselt pikemaks ajaks, sealhulgas taksoparklates ja
  ühistranspordijaamades, näiteks sadama reisiterminalides, lennu- või raudteejaamades. Samuti tuleks kasutusele võtta piisav arv üldkasutatavaid kergsõidukite kiirlaadimispunkte, et suurendada tarbijate mugavust eelkõige kogu TEN-T võrgus, tagada täielik piiriülene ühendatus ja võimaldada elektrisõidukite liikumist kogu liidus.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11a) | Üldkasutatava laadimistaristu kasutuselevõtt peaks tulenema peamiselt eraturu investeeringutest. Liikmesriigid peaksid siiski kuni konkurentsivõimelise turu loomiseni toetama taristu kasutuselevõttu seal, kus turutingimused seda nõuavad, tingimusel et selline riiklik toetamine on igati kooskõlas riigiabi eeskirjadega. Vajaduse korral peaksid liikmesriigid arvesse võtma ka seda, et nende territooriumi teatavates osades võib nõudlus piisava arvu laadimispunktide järele aasta jooksul varieeruda, nagu see on paljudes turismisihtkohtades. Sellistel juhtudel võib ajutise mobiilse võrguvälise laadimistaristu kasutuselevõtu võimalus pakkuda lisapaindlikkust ja hõlbustada hooajalise nõudluse rahuldamist, ilma et oleks vaja paigaldada püsitaristut. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11a)

Üldkasutatava laadimistaristu kasutuselevõtt peaks tulenema peamiselt eraturu investeeringutest. Liikmesriigid peaksid siiski kuni konkurentsivõimelise turu loomiseni toetama taristu kasutuselevõttu seal, kus turutingimused seda nõuavad, tingimusel et selline riiklik toetamine on igati kooskõlas riigiabi eeskirjadega. Vajaduse korral peaksid liikmesriigid arvesse võtma ka seda, et nende territooriumi teatavates osades võib nõudlus piisava arvu laadimispunktide järele aasta jooksul varieeruda, nagu see on paljudes turismisihtkohtades. Sellistel juhtudel võib ajutise mobiilse võrguvälise laadimistaristu kasutuselevõtu võimalus pakkuda lisapaindlikkust ja hõlbustada hooajalise nõudluse rahuldamist, ilma et oleks vaja paigaldada püsitaristut.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11b) | Komisjon peaks vaatama vajaduse korral läbi käesolevas määruses kergsõidukite ja raskeveokite jaoks ette nähtud elektrisõidukite laadimistaristule seatud eesmärgid, et tagada nende kooskõla kergsõidukite ja raskeveokite CO2 heitenorme käsitlevates liidu määrustes sätestatud uute nõuetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11b)

Komisjon peaks vaatama vajaduse korral läbi käesolevas määruses kergsõidukite ja raskeveokite jaoks ette nähtud elektrisõidukite laadimistaristule seatud eesmärgid, et tagada nende kooskõla kergsõidukite ja raskeveokite CO2 heitenorme käsitlevates liidu määrustes sätestatud uute nõuetega.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11c) | Komisjon peaks vaatama läbi vajaduse lisada laadimistaristule nõuded teenindada elektriajamiga jalgrattaid ja L-kategooria sõidukeid, nagu elektrijalgrattad ja e-mopeedid, ning eelkõige võimaluse varustada laadimistaristu kodumajapidamises kasutatava toitepesaga, mis võimaldab selliseid sõidukeid hõlpsasti laadida, kuna need kujutavad endast transpordiliiki, mis võib aidata CO2 heidet ja õhusaastet veelgi vähendada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11c)

Komisjon peaks vaatama läbi vajaduse lisada laadimistaristule nõuded teenindada elektriajamiga jalgrattaid ja L-kategooria sõidukeid, nagu elektrijalgrattad ja e-mopeedid, ning eelkõige võimaluse varustada laadimistaristu kodumajapidamises kasutatava toitepesaga, mis võimaldab selliseid sõidukeid hõlpsasti laadida, kuna need kujutavad endast transpordiliiki, mis võib aidata CO2 heidet ja õhusaastet veelgi vähendada.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Elektriajamiga raskeveokid vajavad selgelt erinevat laadimistaristut kui kergsõidukid. Elektriajamiga raskeveokite jaoks ette nähtud üldkasutatav taristu ei ole aga liidus praegu peaaegu kusagil kättesaadav. TEN-T võrgu vahemaapõhiseid eesmärke, üleöölaadimistaristu eesmärke ja linnatranspordisõlmede eesmärke ühendava lähenemisviisiga peaks tagatama, et kogu liidus luuakse elektriajamiga raskeveokite jaoks piisav üldkasutatav taristu, et toetada akutoitega elektriajamiga raskeveokite
  oodatavat turuleviimist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Elektriajamiga raskeveokid vajavad selgelt erinevat laadimistaristut kui kergsõidukid. Elektriajamiga raskeveokite jaoks ette nähtud üldkasutatav taristu ei ole aga liidus praegu peaaegu kusagil kättesaadav. TEN-T võrgu vahemaapõhiseid eesmärke, üleöölaadimistaristu eesmärke ja linnatranspordisõlmede eesmärke ühendava lähenemisviisiga peaks tagatama, et kogu liidus luuakse elektriajamiga raskeveokite jaoks piisav üldkasutatav taristu, et toetada akutoitega elektriajamiga raskeveokite
  oodatavat turuleviimist
  .

| (13) | Elektriajamiga raskeveokid vajavad selgelt erinevat laadimistaristut kui kergsõidukid. Elektriajamiga raskeveokite jaoks ette nähtud üldkasutatav taristu ei ole aga liidus praegu peaaegu kusagil kättesaadav
  ning seetõttu on vaja taristu kasutuselevõttu kiirendada
  . TEN-T võrgu vahemaapõhiseid eesmärke, üleöölaadimistaristu eesmärke ja linnatranspordisõlmede eesmärke ühendava lähenemisviisiga peaks tagatama, et kogu liidus luuakse elektriajamiga raskeveokite jaoks piisav üldkasutatav taristu, et toetada
  ennetavalt
  akutoitega elektriajamiga raskeveokite
  turuosa suurenemist
  . |
| --- | --- |

(13)

Elektriajamiga raskeveokid vajavad selgelt erinevat laadimistaristut kui kergsõidukid. Elektriajamiga raskeveokite jaoks ette nähtud üldkasutatav taristu ei ole aga liidus praegu peaaegu kusagil kättesaadav
  ning seetõttu on vaja taristu kasutuselevõttu kiirendada
  . TEN-T võrgu vahemaapõhiseid eesmärke, üleöölaadimistaristu eesmärke ja linnatranspordisõlmede eesmärke ühendava lähenemisviisiga peaks tagatama, et kogu liidus luuakse elektriajamiga raskeveokite jaoks piisav üldkasutatav taristu, et toetada
  ennetavalt
  akutoitega elektriajamiga raskeveokite
  turuosa suurenemist
  .

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Seepärast on vaja teha elektrisõidukite taristusse algselt riigi investeeringuid, samas kui taristu edasine arendamine käesolevas määruses sätestatust kaugemale peaks sõltuma selle turuosa arengust kogu liidus, riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning asjakohastest liiklusandmetest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Seepärast on vaja teha elektrisõidukite taristusse algselt riigi investeeringuid, samas kui taristu edasine arendamine käesolevas määruses sätestatust kaugemale peaks sõltuma selle turuosa arengust kogu liidus, riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning asjakohastest liiklusandmetest.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14a) | Praegu toimub uute raskeveokitele mõeldud laadimistaristu standardite väljatöötamine. Füüsiliste ühenduste ja teabevahetuse protokollide ajakohastamine on tehniliselt võimalik, nii et üksikuid laadimisjaamu ja laadimispunkte saab hiljem uuele standardile vastavaks muuta. Seepärast peaks komisjon kaaluma laadimisparkides asuvate laadimisjaamade individuaalse väljundvõimsuse suurendamist niipea, kui uued ühised tehnilised kirjeldused on kättesaadavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14a)

Praegu toimub uute raskeveokitele mõeldud laadimistaristu standardite väljatöötamine. Füüsiliste ühenduste ja teabevahetuse protokollide ajakohastamine on tehniliselt võimalik, nii et üksikuid laadimisjaamu ja laadimispunkte saab hiljem uuele standardile vastavaks muuta. Seepärast peaks komisjon kaaluma laadimisparkides asuvate laadimisjaamade individuaalse väljundvõimsuse suurendamist niipea, kui uued ühised tehnilised kirjeldused on kättesaadavad.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Üldkasutatavate laadimis- või tankimispunktide hulka kuuluvad näiteks eraomandis olevad üldsusele juurdepääsetavad laadimis- või tankimispunktid, mis asuvad avalikul või eramaal, näiteks avalikes parklates või supermarketite parklates. Üldsusele juurdepääsetavat eravalduses asuvat laadimis- või tankimispunkti tuleks käsitada üldkasutatavana ka juhul, kui juurdepääs on piiratud teatava üldise kasutajarühmaga, näiteks klientidega. Ühisautode laadimis- või tankimispunkte tuleks käsitada üldsusele juurdepääsetavana üksnes juhul, kui need võimaldavad selgelt juurdepääsu kolmandatest isikutest kasutajatele. Eravalduses asuvaid laadimis- või tankimispunkte, millele juurdepääs on piiratud kindlate isikute ringiga, näiteks kontorihoonete parklad, millele on juurdepääs ainult töötajatel või volitatud isikutel, ei tohiks käsitada üldkasutatavate laadimis- või tankimispunktidena. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Üldkasutatavate laadimis- või tankimispunktide hulka kuuluvad näiteks eraomandis olevad üldsusele juurdepääsetavad laadimis- või tankimispunktid, mis asuvad avalikul või eramaal, näiteks avalikes parklates või supermarketite parklates. Üldsusele juurdepääsetavat eravalduses asuvat laadimis- või tankimispunkti tuleks käsitada üldkasutatavana ka juhul, kui juurdepääs on piiratud teatava üldise kasutajarühmaga, näiteks klientidega. Ühisautode laadimis- või tankimispunkte tuleks käsitada üldsusele juurdepääsetavana üksnes juhul, kui need võimaldavad selgelt juurdepääsu kolmandatest isikutest kasutajatele. Eravalduses asuvaid laadimis- või tankimispunkte, millele juurdepääs on piiratud kindlate isikute ringiga, näiteks kontorihoonete parklad, millele on juurdepääs ainult töötajatel või volitatud isikutel, ei tohiks käsitada üldkasutatavate laadimis- või tankimispunktidena.

| (17) | Üldkasutatavate laadimis- või tankimispunktide hulka kuuluvad näiteks eraomandis olevad üldsusele juurdepääsetavad laadimis- või tankimispunktid, mis asuvad avalikul või eramaal, näiteks avalikes parklates või supermarketite parklates.
  Sellistes kohtades, kus parklas on üle 30 parkimiskoha, peaksid liikmesriigid tagama, et kasutusele on võetud piisav arv üldkasutatavaid laadimis- või tankimispunkte.
  Üldsusele juurdepääsetavat eravalduses asuvat laadimis- või tankimispunkti tuleks käsitada üldkasutatavana ka juhul, kui juurdepääs on piiratud teatava üldise kasutajarühmaga, näiteks klientidega. Ühisautode laadimis- või tankimispunkte tuleks käsitada üldsusele juurdepääsetavana üksnes juhul, kui need võimaldavad selgelt juurdepääsu kolmandatest isikutest kasutajatele. Eravalduses asuvaid laadimis- või tankimispunkte, millele juurdepääs on piiratud kindlate isikute ringiga, näiteks kontorihoonete parklad, millele on juurdepääs ainult töötajatel või volitatud isikutel, ei tohiks käsitada üldkasutatavate laadimis- või tankimispunktidena. |
| --- | --- |

(17)

Üldkasutatavate laadimis- või tankimispunktide hulka kuuluvad näiteks eraomandis olevad üldsusele juurdepääsetavad laadimis- või tankimispunktid, mis asuvad avalikul või eramaal, näiteks avalikes parklates või supermarketite parklates.
  Sellistes kohtades, kus parklas on üle 30 parkimiskoha, peaksid liikmesriigid tagama, et kasutusele on võetud piisav arv üldkasutatavaid laadimis- või tankimispunkte.
  Üldsusele juurdepääsetavat eravalduses asuvat laadimis- või tankimispunkti tuleks käsitada üldkasutatavana ka juhul, kui juurdepääs on piiratud teatava üldise kasutajarühmaga, näiteks klientidega. Ühisautode laadimis- või tankimispunkte tuleks käsitada üldsusele juurdepääsetavana üksnes juhul, kui need võimaldavad selgelt juurdepääsu kolmandatest isikutest kasutajatele. Eravalduses asuvaid laadimis- või tankimispunkte, millele juurdepääs on piiratud kindlate isikute ringiga, näiteks kontorihoonete parklad, millele on juurdepääs ainult töötajatel või volitatud isikutel, ei tohiks käsitada üldkasutatavate laadimis- või tankimispunktidena.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17a) | Selleks et vältida käesoleva määruse soovimatuid tagajärgi, mis pärsivad laadimistaristu kasutuselevõttu selliste sõidukiparkide puhul nagu ühistransport, võib käesolevas määruses sätestatud asjaomaste eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üldkasutatavaid laadimisjaamu, mis on osaliselt ette nähtud ühistranspordiparkide jaoks. Ühisautode laadimis- või tankimispunkte tuleks käsitada üldsusele juurdepääsetavana üksnes juhul, kui kolmandatest isikutest kasutajate juurdepääs on neile selgelt lubatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17a)

Selleks et vältida käesoleva määruse soovimatuid tagajärgi, mis pärsivad laadimistaristu kasutuselevõttu selliste sõidukiparkide puhul nagu ühistransport, võib käesolevas määruses sätestatud asjaomaste eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üldkasutatavaid laadimisjaamu, mis on osaliselt ette nähtud ühistranspordiparkide jaoks. Ühisautode laadimis- või tankimispunkte tuleks käsitada üldsusele juurdepääsetavana üksnes juhul, kui kolmandatest isikutest kasutajate juurdepääs on neile selgelt lubatud.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17b) | Selleks et suurendada tarbijate mugavust, peaksid liikmesriigid julgustama üldkasutatavate laadimispunktide või tanklate käitajaid tagama, et nende teenuste lahtiolekuajad ja tööaeg vastavad täielikult lõppkasutajate vajadustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17b)

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2019/94452 määratletud nutiarvestisüsteemid võimaldavad anda reaalajas andmeid, mida on vaja võrgu stabiilsuse tagamiseks ja laadimisteenuste ratsionaalse kasutamise soodustamiseks. Need süsteemid võimaldavad mõõta energiakasutust reaalajas ning pakkuda täpset ja läbipaistvat teavet kulude kohta ja soodustavad nii koos nutilaadimispunktidega laadimist ajal, mil üldine elektrinõudlus on väike ja energiahinnad madalad. Nutiarvestisüsteemide kasutamine koos nutilaadimispunktidega võimaldab optimeerida laadimist, millest saavad kasu elektrisüsteem ja lõppkasutajad. Liikmesriigid peaksid soodustama nutiarvestisüsteemi kasutamist elektrisõidukite laadimiseks üldkasutatavates laadimisjaamades, kui see on tehniliselt teostatav
  ja majanduslikult põhjendatud
  , ning tagama, et need süsteemid vastavad direktiivi (EL) 2019/944 artiklis 20 sätestatud nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2019/94452 määratletud nutiarvestisüsteemid võimaldavad anda reaalajas andmeid, mida on vaja võrgu stabiilsuse tagamiseks ja laadimisteenuste ratsionaalse kasutamise soodustamiseks. Need süsteemid võimaldavad mõõta energiakasutust reaalajas ning pakkuda täpset ja läbipaistvat teavet kulude kohta ja soodustavad nii koos nutilaadimispunktidega laadimist ajal, mil üldine elektrinõudlus on väike ja energiahinnad madalad. Nutiarvestisüsteemide kasutamine koos nutilaadimispunktidega võimaldab optimeerida laadimist, millest saavad kasu elektrisüsteem ja lõppkasutajad. Liikmesriigid peaksid soodustama nutiarvestisüsteemi kasutamist elektrisõidukite laadimiseks üldkasutatavates laadimisjaamades, kui see on tehniliselt teostatav
  ja majanduslikult põhjendatud
  , ning tagama, et need süsteemid vastavad direktiivi (EL) 2019/944 artiklis 20 sätestatud nõuetele.

| (20) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2019/94452 määratletud nutiarvestisüsteemid võimaldavad anda reaalajas andmeid, mida on vaja võrgu stabiilsuse tagamiseks ja laadimisteenuste ratsionaalse kasutamise soodustamiseks. Need süsteemid võimaldavad mõõta energiakasutust reaalajas ning pakkuda täpset ja läbipaistvat teavet kulude kohta ja soodustavad nii koos nutilaadimispunktidega laadimist ajal, mil üldine elektrinõudlus on väike ja energiahinnad madalad. Nutiarvestisüsteemide kasutamine koos nutilaadimispunktidega võimaldab optimeerida laadimist, millest saavad kasu elektrisüsteem ja lõppkasutajad. Liikmesriigid peaksid soodustama nutiarvestisüsteemi kasutamist elektrisõidukite laadimiseks üldkasutatavates laadimisjaamades, kui see on tehniliselt teostatav, ning tagama, et need süsteemid vastavad direktiivi (EL) 2019/944 artiklis 20 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(20)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2019/94452 määratletud nutiarvestisüsteemid võimaldavad anda reaalajas andmeid, mida on vaja võrgu stabiilsuse tagamiseks ja laadimisteenuste ratsionaalse kasutamise soodustamiseks. Need süsteemid võimaldavad mõõta energiakasutust reaalajas ning pakkuda täpset ja läbipaistvat teavet kulude kohta ja soodustavad nii koos nutilaadimispunktidega laadimist ajal, mil üldine elektrinõudlus on väike ja energiahinnad madalad. Nutiarvestisüsteemide kasutamine koos nutilaadimispunktidega võimaldab optimeerida laadimist, millest saavad kasu elektrisüsteem ja lõppkasutajad. Liikmesriigid peaksid soodustama nutiarvestisüsteemi kasutamist elektrisõidukite laadimiseks üldkasutatavates laadimisjaamades, kui see on tehniliselt teostatav, ning tagama, et need süsteemid vastavad direktiivi (EL) 2019/944 artiklis 20 sätestatud nõuetele.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Maantee-, raudtee-, mere- ja muude transpordiliikide puhul kasutatavate elektrisõidukite kasvav arv nõuab laadimistoimingute optimeerimist ja haldamist viisil, mis ei põhjusta ülekoormust ning kasutab täiel määral ära taastuvelektri kättesaadavust ja madalaid elektrihindu süsteemis. Eelkõige
  nutilaadimine aitaks
  hõlbustada elektrisõidukite edasist integreerimist elektrisüsteemi, kuna see võimaldab agregeerimisel ja hindadel põhinevat tarbimiskaja. Süsteemi integreerimist saab veelgi hõlbustada kahesuunalise laadimise abil (sõidukilt võrku). Kõik
  tavalaadimispunktid, kus sõidukid pargitakse tavaliselt pikemaks ajaks,
  peaksid seetõttu võimaldama nutilaadimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Maantee-, raudtee-, mere- ja muude transpordiliikide puhul kasutatavate elektrisõidukite kasvav arv nõuab laadimistoimingute optimeerimist ja haldamist viisil, mis ei põhjusta ülekoormust ning kasutab täiel määral ära taastuvelektri kättesaadavust ja madalaid elektrihindu süsteemis. Eelkõige
  nutilaadimine aitaks
  hõlbustada elektrisõidukite edasist integreerimist elektrisüsteemi, kuna see võimaldab agregeerimisel ja hindadel põhinevat tarbimiskaja. Süsteemi integreerimist saab veelgi hõlbustada kahesuunalise laadimise abil (sõidukilt võrku). Kõik
  tavalaadimispunktid, kus sõidukid pargitakse tavaliselt pikemaks ajaks,
  peaksid seetõttu võimaldama nutilaadimist.

| (21) | Maantee-, raudtee-, mere- ja muude transpordiliikide puhul kasutatavate elektrisõidukite kasvav arv nõuab laadimistoimingute optimeerimist ja haldamist viisil, mis ei põhjusta ülekoormust ning kasutab täiel määral ära taastuvelektri kättesaadavust ja madalaid elektrihindu süsteemis. Eelkõige
  nutilaadimispunktid ning võrguvälised laadimispunktid aitaksid
  hõlbustada elektrisõidukite edasist integreerimist elektrisüsteemi
  ja vähendaksid elektrisõidukite mõju elektrienergia jaotusvõrgule
  , kuna see võimaldab agregeerimisel ja hindadel põhinevat tarbimiskaja. Süsteemi integreerimist saab veelgi hõlbustada kahesuunalise laadimise abil (sõidukilt võrku). Kõik
  laadimispunktid
  peaksid seetõttu võimaldama nutilaadimist. |
| --- | --- |

(21)

Maantee-, raudtee-, mere- ja muude transpordiliikide puhul kasutatavate elektrisõidukite kasvav arv nõuab laadimistoimingute optimeerimist ja haldamist viisil, mis ei põhjusta ülekoormust ning kasutab täiel määral ära taastuvelektri kättesaadavust ja madalaid elektrihindu süsteemis. Eelkõige
  nutilaadimispunktid ning võrguvälised laadimispunktid aitaksid
  hõlbustada elektrisõidukite edasist integreerimist elektrisüsteemi
  ja vähendaksid elektrisõidukite mõju elektrienergia jaotusvõrgule
  , kuna see võimaldab agregeerimisel ja hindadel põhinevat tarbimiskaja. Süsteemi integreerimist saab veelgi hõlbustada kahesuunalise laadimise abil (sõidukilt võrku). Kõik
  laadimispunktid
  peaksid seetõttu võimaldama nutilaadimist.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (21a) | Kahesuunaline laadimine nii era- kui ka üldkasutatavas taristus võib julgustada inimesi elektrisõidukeid ostma, kuna neid saab seejärel kasutada nii liikuvuse kui ka energia salvestamise eesmärgil. Seetõttu tuleks kahesuunalise laadimise ärimudeli edasiseks arendamiseks vältida selliseid seadusandlikke takistusi nagu topeltmaksustamine ning aruka kahesuunalise laadimise jaoks tuleks teha kättesaadavaks piisav arv era- ja üldkasutatavaid laadimisjaamu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21a)

Kahesuunaline laadimine nii era- kui ka üldkasutatavas taristus võib julgustada inimesi elektrisõidukeid ostma, kuna neid saab seejärel kasutada nii liikuvuse kui ka energia salvestamise eesmärgil. Seetõttu tuleks kahesuunalise laadimise ärimudeli edasiseks arendamiseks vältida selliseid seadusandlikke takistusi nagu topeltmaksustamine ning aruka kahesuunalise laadimise jaoks tuleks teha kättesaadavaks piisav arv era- ja üldkasutatavaid laadimisjaamu.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (21b) | Tagamaks, et kiire üleminek elektromobiilsusele toimuks kestlikul viisil, peaks liit võtma kestlike toodete, tehnoloogiate, teenuste ja uuenduste vallas üleilmse juhtrolli, eelkõige seoses säästvate akude ringlussevõttu arvestava, sotsiaalselt õiglase ja keskkonnahoidliku väärtusahelaga, kaasa arvatud töökohakindlus ja kestlikkus üleminekul heiteta ja vähese heitega maantee-, mere- ja õhutranspordisektorile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21b)

Tagamaks, et kiire üleminek elektromobiilsusele toimuks kestlikul viisil, peaks liit võtma kestlike toodete, tehnoloogiate, teenuste ja uuenduste vallas üleilmse juhtrolli, eelkõige seoses säästvate akude ringlussevõttu arvestava, sotsiaalselt õiglase ja keskkonnahoidliku väärtusahelaga, kaasa arvatud töökohakindlus ja kestlikkus üleminekul heiteta ja vähese heitega maantee-, mere- ja õhutranspordisektorile.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Elektrisõidukite taristu arendamine, selle taristu ja elektrisüsteemi koostoime ning elektritranspordi turu eri osaliste õigused ja kohustused peavad olema kooskõlas direktiivis (EL) 2019/944 kehtestatud põhimõtetega. Selles mõttes peaksid jaotusvõrguettevõtjad tegema mittediskrimineerival viisil koostööd kõigi isikutega, kes rajavad või käitavad üldkasutatavaid laadimispunkte, ning liikmesriigid peaksid tagama, et laadimispunkti elektrivarustust saab reguleerida lepinguga, mis on sõlmitud muu tarnijaga kui üksus, kes tarnib elektrit kodumajapidamisele või valdusele, kus laadimispunkt asub. Liidu elektritarnijate juurdepääs laadimispunktidele ei tohiks piirata direktiivi (EL) 2019/944 artiklis 66 sätestatud erandite kohaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Elektrisõidukite taristu arendamine, selle taristu ja elektrisüsteemi koostoime ning elektritranspordi turu eri osaliste õigused ja kohustused peavad olema kooskõlas direktiivis (EL) 2019/944 kehtestatud põhimõtetega. Selles mõttes peaksid jaotusvõrguettevõtjad tegema mittediskrimineerival viisil koostööd kõigi isikutega, kes rajavad või käitavad üldkasutatavaid laadimispunkte, ning liikmesriigid peaksid tagama, et laadimispunkti elektrivarustust saab reguleerida lepinguga, mis on sõlmitud muu tarnijaga kui üksus, kes tarnib elektrit kodumajapidamisele või valdusele, kus laadimispunkt asub. Liidu elektritarnijate juurdepääs laadimispunktidele ei tohiks piirata direktiivi (EL) 2019/944 artiklis 66 sätestatud erandite kohaldamist.

| (22) | Elektrisõidukite
  võrgu- ja võrguvälise
  taristu arendamine, selle taristu ja elektrisüsteemi koostoime ning elektritranspordi turu eri osaliste õigused ja kohustused peavad olema kooskõlas direktiivis (EL) 2019/944 kehtestatud põhimõtetega. Selles mõttes peaksid jaotusvõrguettevõtjad tegema mittediskrimineerival viisil koostööd kõigi isikutega, kes rajavad või käitavad üldkasutatavaid laadimispunkte, ning liikmesriigid peaksid tagama, et laadimispunkti elektrivarustust saab reguleerida lepinguga, mis on sõlmitud muu tarnijaga kui üksus, kes tarnib elektrit kodumajapidamisele või valdusele, kus laadimispunkt asub. Liidu elektritarnijate juurdepääs laadimispunktidele ei tohiks piirata direktiivi (EL) 2019/944 artiklis 66 sätestatud erandite kohaldamist. |
| --- | --- |

(22)

Elektrisõidukite
  võrgu- ja võrguvälise
  taristu arendamine, selle taristu ja elektrisüsteemi koostoime ning elektritranspordi turu eri osaliste õigused ja kohustused peavad olema kooskõlas direktiivis (EL) 2019/944 kehtestatud põhimõtetega. Selles mõttes peaksid jaotusvõrguettevõtjad tegema mittediskrimineerival viisil koostööd kõigi isikutega, kes rajavad või käitavad üldkasutatavaid laadimispunkte, ning liikmesriigid peaksid tagama, et laadimispunkti elektrivarustust saab reguleerida lepinguga, mis on sõlmitud muu tarnijaga kui üksus, kes tarnib elektrit kodumajapidamisele või valdusele, kus laadimispunkt asub. Liidu elektritarnijate juurdepääs laadimispunktidele ei tohiks piirata direktiivi (EL) 2019/944 artiklis 66 sätestatud erandite kohaldamist.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Elektrisõidukite laadimispunktide rajamine ja käitamine peaks toimuma konkurentsipõhisel turul, millele on avatud juurdepääs kõikidel laadimistaristute rajamisest või käitamisest huvitatud isikutel. Võttes arvesse alternatiivsete asukohtade piiratust kiirteedel, on eriti murettekitavad olemasolevad kiirteede kontsessioonilepingud, mis puudutavad näiteks tavapäraseid tanklaid või puhkealasid, kuna need lepingud võivad kesta väga pikka aega ja mõnikord ei ole neil isegi kindlat lõpptähtaega. Liikmesriigid peaksid võimaluste piires ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/23/EL (53) püüdma konkurentsi tingimustes sõlmida uusi spetsiaalseid kontsessioonilepinguid olemasolevatele kiirteede puhkealadele või nende kõrvale rajatavate laadimisjaamade jaoks, et piirata kasutuselevõtukulusid ja võimaldada uutel tulijatel turule tulla. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Elektrisõidukite laadimispunktide rajamine ja käitamine peaks toimuma konkurentsipõhisel turul, millele on avatud juurdepääs kõikidel laadimistaristute rajamisest või käitamisest huvitatud isikutel. Võttes arvesse alternatiivsete asukohtade piiratust kiirteedel, on eriti murettekitavad olemasolevad kiirteede kontsessioonilepingud, mis puudutavad näiteks tavapäraseid tanklaid või puhkealasid, kuna need lepingud võivad kesta väga pikka aega ja mõnikord ei ole neil isegi kindlat lõpptähtaega. Liikmesriigid peaksid võimaluste piires ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/23/EL (53) püüdma konkurentsi tingimustes sõlmida uusi spetsiaalseid kontsessioonilepinguid olemasolevatele kiirteede puhkealadele või nende kõrvale rajatavate laadimisjaamade jaoks, et piirata kasutuselevõtukulusid ja võimaldada uutel tulijatel turule tulla.

| (23) | Elektrisõidukite laadimispunktide rajamine ja käitamine peaks toimuma konkurentsipõhisel turul, millele on avatud juurdepääs kõikidel laadimistaristute rajamisest või käitamisest huvitatud isikutel.
  Seetõttu peaksid liikmesriigid hoidma taristu arendamise etapis ära selle, et tekiksid turgu valitsevat seisundit omavad laadimistaristu käitajad. Piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused toetavad seda eesmärki konkureerivatele käitajatele teatavate alade määramisega.
  Võttes arvesse
  laadimispunktide käitajate
  alternatiivsete asukohtade piiratust kiirteedel, on eriti murettekitavad olemasolevad kiirteede kontsessioonilepingud, mis puudutavad näiteks tavapäraseid tanklaid või puhkealasid, kuna need lepingud võivad kesta väga pikka aega ja mõnikord ei ole neil isegi kindlat lõpptähtaega. Liikmesriigid peaksid võimaluste piires ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/23/EL (53) püüdma konkurentsi tingimustes sõlmida uusi spetsiaalseid kontsessioonilepinguid olemasolevatele kiirteede puhkealadele või nende kõrvale rajatavate laadimisjaamade jaoks, et
  vältida laienemist rohealadele ja
  piirata kasutuselevõtukulusid ja võimaldada uutel tulijatel turule tulla.
  Kaaluda võib ka konkureerivate käitajate laadimispunktide rajamist kiirteede puhkealale. |
| --- | --- |

(23)

Elektrisõidukite laadimispunktide rajamine ja käitamine peaks toimuma konkurentsipõhisel turul, millele on avatud juurdepääs kõikidel laadimistaristute rajamisest või käitamisest huvitatud isikutel.
  Seetõttu peaksid liikmesriigid hoidma taristu arendamise etapis ära selle, et tekiksid turgu valitsevat seisundit omavad laadimistaristu käitajad. Piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused toetavad seda eesmärki konkureerivatele käitajatele teatavate alade määramisega.
  Võttes arvesse
  laadimispunktide käitajate
  alternatiivsete asukohtade piiratust kiirteedel, on eriti murettekitavad olemasolevad kiirteede kontsessioonilepingud, mis puudutavad näiteks tavapäraseid tanklaid või puhkealasid, kuna need lepingud võivad kesta väga pikka aega ja mõnikord ei ole neil isegi kindlat lõpptähtaega. Liikmesriigid peaksid võimaluste piires ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/23/EL (53) püüdma konkurentsi tingimustes sõlmida uusi spetsiaalseid kontsessioonilepinguid olemasolevatele kiirteede puhkealadele või nende kõrvale rajatavate laadimisjaamade jaoks, et
  vältida laienemist rohealadele ja
  piirata kasutuselevõtukulusid ja võimaldada uutel tulijatel turule tulla.
  Kaaluda võib ka konkureerivate käitajate laadimispunktide rajamist kiirteede puhkealale.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (23a) | Liikmesriikide käsutuses on alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu toetamiseks suur hulk rahastamisallikaid, eriti määrusega (EL) 2021/241

   (1a)

  loodud taaste- ja vastupidavusrahastu, määrusega (EL) 2021/240

   (1b)

  loodud komisjoni tehnilise toe instrument, määrusega (EL) 2021/1153

   (1c)

  loodud Euroopa ühendamise rahastu ning programmi „Euroopa horisont“ partnerlused ja missioonid, eriti kavandatav kliimaneutraalsete ja arukate linnade missioon, mille eesmärk on muuta 2030. aastaks 100 linna kliimaneutraalseks. Peale selle on olemas määrusega (EL) 2021/1058

   (1d)

  loodud Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond, et toetada investeeringuid teadusuuringutesse, innovatsiooni ja kasutuselevõttu, eriti vähem arenenud liikmesriikides ja piirkondades, ning programmi „Invest EU“ raames saab kestliku taristu poliitikaharu kaudu toetada tulevikukindlaid investeeringuid kogu Euroopa Liidus, aidata mobiliseerida erainvesteeringuid ning osutada nõustamisteenuseid projektide elluviijatele ja ettevõtjatele, kes töötavad kestlike taristute ja liikuvusega seotud vara valdkondades. Viimastel aastatel on Euroopa Investeerimispanga (EIP) grupp suurendanud oma toetust ka uuemate tehnoloogiate, nagu elektromobiilsus ja digitaliseerimine, kasutuselevõtu kiirendamiseks puhtama transpordi rahastamisvahendi raames ning EIP-lt oodatakse kasutuselevõtu kiirendamiseks ka edaspidi mitmete rahastamisstruktuuride pakkumist. Liikmesriigid peaksid neid rahastamisvõimalusi kasutama eelkõige selleks, et toetada ühistranspordi ja aktiivse liikuvuse lahendusi ning rahastada meetmeid, mille eesmärk on toetada energiaostuvõimetuid ja liikuvusvaesuses kodanikke. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23a)

Liikmesriikide käsutuses on alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu toetamiseks suur hulk rahastamisallikaid, eriti määrusega (EL) 2021/241

   (1a)

  loodud taaste- ja vastupidavusrahastu, määrusega (EL) 2021/240

   (1b)

  loodud komisjoni tehnilise toe instrument, määrusega (EL) 2021/1153

   (1c)

  loodud Euroopa ühendamise rahastu ning programmi „Euroopa horisont“ partnerlused ja missioonid, eriti kavandatav kliimaneutraalsete ja arukate linnade missioon, mille eesmärk on muuta 2030. aastaks 100 linna kliimaneutraalseks. Peale selle on olemas määrusega (EL) 2021/1058

   (1d)

  loodud Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond, et toetada investeeringuid teadusuuringutesse, innovatsiooni ja kasutuselevõttu, eriti vähem arenenud liikmesriikides ja piirkondades, ning programmi „Invest EU“ raames saab kestliku taristu poliitikaharu kaudu toetada tulevikukindlaid investeeringuid kogu Euroopa Liidus, aidata mobiliseerida erainvesteeringuid ning osutada nõustamisteenuseid projektide elluviijatele ja ettevõtjatele, kes töötavad kestlike taristute ja liikuvusega seotud vara valdkondades. Viimastel aastatel on Euroopa Investeerimispanga (EIP) grupp suurendanud oma toetust ka uuemate tehnoloogiate, nagu elektromobiilsus ja digitaliseerimine, kasutuselevõtu kiirendamiseks puhtama transpordi rahastamisvahendi raames ning EIP-lt oodatakse kasutuselevõtu kiirendamiseks ka edaspidi mitmete rahastamisstruktuuride pakkumist. Liikmesriigid peaksid neid rahastamisvõimalusi kasutama eelkõige selleks, et toetada ühistranspordi ja aktiivse liikuvuse lahendusi ning rahastada meetmeid, mille eesmärk on toetada energiaostuvõimetuid ja liikuvusvaesuses kodanikke.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Hindade läbipaistvus on oluline, et tagada sujuv ja lihtne laadimine ja tankimine. Alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite kasutajatele tuleks enne laadimis- või tankimisteenuse algust anda täpset hinnateavet. Hind tuleks esitada selgelt struktureeritud viisil, et lõppkasutajad saaksid kindlaks teha
  erinevad kulukomponendid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Hindade läbipaistvus on oluline, et tagada sujuv ja lihtne laadimine ja tankimine. Alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite kasutajatele tuleks enne laadimis- või tankimisteenuse algust anda täpset hinnateavet. Hind tuleks esitada selgelt struktureeritud viisil, et lõppkasutajad saaksid kindlaks teha
  erinevad kulukomponendid
  .

| (24) | Hindade läbipaistvus
  ja taskukohasus
  on oluline, et tagada sujuv ja lihtne laadimine ja tankimine. Alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite kasutajatele tuleks enne laadimis- või tankimisteenuse algust anda täpset hinnateavet. Hind tuleks esitada selgelt struktureeritud viisil,
  näidates vajaduse korral ära maksumuse kWh või kg kohta,
  et lõppkasutajad saaksid kindlaks teha
  laadimis- või tankimistoimingu tegeliku kogukulu
  . |
| --- | --- |

(24)

Hindade läbipaistvus
  ja taskukohasus
  on oluline, et tagada sujuv ja lihtne laadimine ja tankimine. Alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite kasutajatele tuleks enne laadimis- või tankimisteenuse algust anda täpset hinnateavet. Hind tuleks esitada selgelt struktureeritud viisil,
  näidates vajaduse korral ära maksumuse kWh või kg kohta,
  et lõppkasutajad saaksid kindlaks teha
  laadimis- või tankimistoimingu tegeliku kogukulu
  .

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (24a) | Akutoitega elektri- ja vesinikusõidukite kasutuselevõtt toob laadimismustrites kaasa olulised muutused, mis muudab teabe laadimispunktide ja tanklate olemasolu kohta sujuvaks reisimiseks ELis hädavajalikuks. Selleks et optimeerida nii teekonna planeerimise kui ka laadimise või tankimise tõhusust, tuleks juhtidele anda põhjalikku teavet konkreetsete laadimis- ja tankimispunktide olemasolu ja eeldatava ooteaja kohta. Seepärast peaksid liikmesriigid julgustama käitajaid lõppkasutajatele teabesüsteeme pakkuma. Sellised süsteemid peaksid olema täpsed, kasutajasõbralikud ning kasutatavad liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes ja inglise keeles. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24a)

Akutoitega elektri- ja vesinikusõidukite kasutuselevõtt toob laadimismustrites kaasa olulised muutused, mis muudab teabe laadimispunktide ja tanklate olemasolu kohta sujuvaks reisimiseks ELis hädavajalikuks. Selleks et optimeerida nii teekonna planeerimise kui ka laadimise või tankimise tõhusust, tuleks juhtidele anda põhjalikku teavet konkreetsete laadimis- ja tankimispunktide olemasolu ja eeldatava ooteaja kohta. Seepärast peaksid liikmesriigid julgustama käitajaid lõppkasutajatele teabesüsteeme pakkuma. Sellised süsteemid peaksid olema täpsed, kasutajasõbralikud ning kasutatavad liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes ja inglise keeles.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Turule tuleb uusi teenuseid, eelkõige selleks, et võimaldada elektrisõidukite kasutamist. Selliseid teenuseid pakkuvad üksused, näiteks liikuvusteenuse osutajad, peaksid saama tegutseda õiglastel turutingimustel. Eelkõige ei tohiks laadimispunktide käitajad kohelda põhjendamatult soodsamalt ühtegi neist teenuseosutajatest, näiteks kehtestades põhjendamatult erinevad hinnad, mis võib takistada konkurentsi ja lõppkokkuvõttes tuua kaasa kõrgemad hinnad tarbijatele. Komisjon
  peaks
  jälgima laadimisturu arengut. Määruse läbivaatamisel võtab komisjon meetmeid, kui seda nõuavad turusuundumused, näiteks lõppkasutajatele osutatavate teenuste piirangud või äritavad, mis võivad konkurentsi piirata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Turule tuleb uusi teenuseid, eelkõige selleks, et võimaldada elektrisõidukite kasutamist. Selliseid teenuseid pakkuvad üksused, näiteks liikuvusteenuse osutajad, peaksid saama tegutseda õiglastel turutingimustel. Eelkõige ei tohiks laadimispunktide käitajad kohelda põhjendamatult soodsamalt ühtegi neist teenuseosutajatest, näiteks kehtestades põhjendamatult erinevad hinnad, mis võib takistada konkurentsi ja lõppkokkuvõttes tuua kaasa kõrgemad hinnad tarbijatele. Komisjon
  peaks
  jälgima laadimisturu arengut. Määruse läbivaatamisel võtab komisjon meetmeid, kui seda nõuavad turusuundumused, näiteks lõppkasutajatele osutatavate teenuste piirangud või äritavad, mis võivad konkurentsi piirata.

| (25) | Turule tuleb uusi teenuseid, eelkõige selleks, et võimaldada elektrisõidukite kasutamist. Selliseid teenuseid pakkuvad üksused, näiteks liikuvusteenuse osutajad, peaksid saama tegutseda õiglastel turutingimustel. Eelkõige ei tohiks laadimispunktide käitajad kohelda põhjendamatult soodsamalt ühtegi neist teenuseosutajatest, näiteks kehtestades põhjendamatult erinevad hinnad, mis võib takistada konkurentsi ja lõppkokkuvõttes tuua kaasa kõrgemad hinnad tarbijatele.
  Riigi reguleerivad asutused ja
  komisjon
  peaksid
  jälgima laadimisturu arengut.
  Hiljemalt
  määruse läbivaatamisel võtab komisjon meetmeid, kui seda nõuavad turusuundumused, näiteks lõppkasutajatele osutatavate teenuste piirangud või äritavad, mis võivad konkurentsi piirata. |
| --- | --- |

(25)

Turule tuleb uusi teenuseid, eelkõige selleks, et võimaldada elektrisõidukite kasutamist. Selliseid teenuseid pakkuvad üksused, näiteks liikuvusteenuse osutajad, peaksid saama tegutseda õiglastel turutingimustel. Eelkõige ei tohiks laadimispunktide käitajad kohelda põhjendamatult soodsamalt ühtegi neist teenuseosutajatest, näiteks kehtestades põhjendamatult erinevad hinnad, mis võib takistada konkurentsi ja lõppkokkuvõttes tuua kaasa kõrgemad hinnad tarbijatele.
  Riigi reguleerivad asutused ja
  komisjon
  peaksid
  jälgima laadimisturu arengut.
  Hiljemalt
  määruse läbivaatamisel võtab komisjon meetmeid, kui seda nõuavad turusuundumused, näiteks lõppkasutajatele osutatavate teenuste piirangud või äritavad, mis võivad konkurentsi piirata.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Vesinikkütusega mootorsõidukite turuosa on praegu väga väike. Siiski on oluline luua piisav vesinikutankimistaristu, et muuta võimalikuks vesinikkütusega mootorsõidukite ulatuslik kasutuselevõtt, nagu on ette nähtud komisjoni kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegias (54). Praegu kasutatakse vesinikutankimispunkte vaid mõnes liikmesriigis ja üldiselt need raskeveokitele ei sobi, mis ei võimalda vesinikusõidukite liikumist liidus. Üldkasutatavate vesinikutankimispunktide kohustuslikud kasutuselevõtueesmärgid peaksid tagama, et kogu TEN-T põhivõrgus rajatakse piisavalt tihe vesinikutankimispunktide võrgustik, et vesinikkütusega kergsõidukitel ja
  raskeveokitel
  oleks võimalik kogu liidus sujuvalt liikuda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Vesinikkütusega mootorsõidukite turuosa on praegu väga väike. Siiski on oluline luua piisav vesinikutankimistaristu, et muuta võimalikuks vesinikkütusega mootorsõidukite ulatuslik kasutuselevõtt, nagu on ette nähtud komisjoni kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegias (54). Praegu kasutatakse vesinikutankimispunkte vaid mõnes liikmesriigis ja üldiselt need raskeveokitele ei sobi, mis ei võimalda vesinikusõidukite liikumist liidus. Üldkasutatavate vesinikutankimispunktide kohustuslikud kasutuselevõtueesmärgid peaksid tagama, et kogu TEN-T põhivõrgus rajatakse piisavalt tihe vesinikutankimispunktide võrgustik, et vesinikkütusega kergsõidukitel ja
  raskeveokitel
  oleks võimalik kogu liidus sujuvalt liikuda.

| (26) | Vesinikkütusega mootorsõidukite turuosa on praegu väga väike. Siiski on oluline luua piisav vesinikutankimistaristu, et muuta võimalikuks vesinikkütusega mootorsõidukite ulatuslik kasutuselevõtt, nagu on ette nähtud komisjoni kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegias (54). Praegu kasutatakse vesinikutankimispunkte vaid mõnes liikmesriigis ja üldiselt need raskeveokitele ei sobi, mis ei võimalda vesinikusõidukite liikumist liidus. Üldkasutatavate vesinikutankimispunktide kohustuslikud kasutuselevõtueesmärgid peaksid tagama, et kogu TEN-T põhivõrgus rajatakse piisavalt tihe vesinikutankimispunktide võrgustik, et vesinikkütusega kergsõidukitel
  , raskeveokitel
  ja
  pikamaa ühistranspordil
  oleks võimalik kogu liidus sujuvalt liikuda. |
| --- | --- |

(26)

Vesinikkütusega mootorsõidukite turuosa on praegu väga väike. Siiski on oluline luua piisav vesinikutankimistaristu, et muuta võimalikuks vesinikkütusega mootorsõidukite ulatuslik kasutuselevõtt, nagu on ette nähtud komisjoni kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegias (54). Praegu kasutatakse vesinikutankimispunkte vaid mõnes liikmesriigis ja üldiselt need raskeveokitele ei sobi, mis ei võimalda vesinikusõidukite liikumist liidus. Üldkasutatavate vesinikutankimispunktide kohustuslikud kasutuselevõtueesmärgid peaksid tagama, et kogu TEN-T põhivõrgus rajatakse piisavalt tihe vesinikutankimispunktide võrgustik, et vesinikkütusega kergsõidukitel
  , raskeveokitel
  ja
  pikamaa ühistranspordil
  oleks võimalik kogu liidus sujuvalt liikuda.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | Vesinikkütusega sõidukid peaksid saama tankida sihtkohas või selle lähedal, mis tavaliselt asub linnapiirkonnas. Selleks et üldsusele kättesaadav sihtkohas tankimine oleks võimalik vähemalt peamistes linnapiirkondades, peaksid sellised tanklad olema kõikides Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1315/2013 (55) määratletud linnatranspordisõlmedes. Linnatranspordisõlmede piires peaksid ametiasutused kaaluma laadimisjaamade kasutuselevõtmist mitmeliigilise kaubaveo keskustes, kuna need ei ole mitte ainult raskeveokite tüüpiline sihtkoht, vaid võimaldaksid kasutada vesinikku ka muude transpordiliikide, näiteks raudtee- ja
  siseveetranspordi
  jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

Vesinikkütusega sõidukid peaksid saama tankida sihtkohas või selle lähedal, mis tavaliselt asub linnapiirkonnas. Selleks et üldsusele kättesaadav sihtkohas tankimine oleks võimalik vähemalt peamistes linnapiirkondades, peaksid sellised tanklad olema kõikides Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1315/2013 (55) määratletud linnatranspordisõlmedes. Linnatranspordisõlmede piires peaksid ametiasutused kaaluma laadimisjaamade kasutuselevõtmist mitmeliigilise kaubaveo keskustes, kuna need ei ole mitte ainult raskeveokite tüüpiline sihtkoht, vaid võimaldaksid kasutada vesinikku ka muude transpordiliikide, näiteks raudtee- ja
  siseveetranspordi
  jaoks.

| (27) | Vesinikkütusega sõidukid peaksid saama tankida sihtkohas või selle lähedal, mis tavaliselt asub linnapiirkonnas. Selleks et üldsusele kättesaadav sihtkohas tankimine oleks võimalik vähemalt peamistes linnapiirkondades, peaksid sellised tanklad olema kõikides Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1315/2013 (55) määratletud linnatranspordisõlmedes. Linnatranspordisõlmede piires peaksid ametiasutused kaaluma laadimisjaamade kasutuselevõtmist mitmeliigilise kaubaveo keskustes, kuna need ei ole mitte ainult raskeveokite tüüpiline sihtkoht, vaid võimaldaksid kasutada vesinikku ka muude transpordiliikide, näiteks raudtee-
  , siseveetranspordi
  ja
  pikamaa ühistranspordi
  jaoks. |
| --- | --- |

(27)

Vesinikkütusega sõidukid peaksid saama tankida sihtkohas või selle lähedal, mis tavaliselt asub linnapiirkonnas. Selleks et üldsusele kättesaadav sihtkohas tankimine oleks võimalik vähemalt peamistes linnapiirkondades, peaksid sellised tanklad olema kõikides Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1315/2013 (55) määratletud linnatranspordisõlmedes. Linnatranspordisõlmede piires peaksid ametiasutused kaaluma laadimisjaamade kasutuselevõtmist mitmeliigilise kaubaveo keskustes, kuna need ei ole mitte ainult raskeveokite tüüpiline sihtkoht, vaid võimaldaksid kasutada vesinikku ka muude transpordiliikide, näiteks raudtee-
  , siseveetranspordi
  ja
  pikamaa ühistranspordi
  jaoks.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Taristu kasutuselevõtu varases etapis valitseb endiselt
  teatav
  ebakindlus selles osas, millist liiki sõidukid turule tulevad ja millist liiki tehnoloogiaid hakatakse laialdaselt kasutama. Komisjoni teatises „Kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia“ (56) toodi esile, et raskeveokite segmendis on vesinikusõidukite massiline varajane kasutuselevõtt kõige tõenäolisem. Seepärast tuleks vesinikutankimistaristu rajamisel esialgu keskenduda sellele segmendile, võimaldades samas kergsõidukitel tankida üldkasutatavates vesinikutanklates. Koostalitlusvõime tagamiseks peaksid kõik üldkasutatavad vesinikutanklad pakkuma gaasilist vesinikku vähemalt rõhuga 700 baari. Taristu väljaarendamisel tuleks arvesse võtta ka selliste uute tehnoloogiate esilekerkimist nagu vedel vesinik, mida saab kasutada suurema hulga eri raskeveokite puhul ja mis on osa sõidukitootjate eelistatud tehnoloogiavalik. Selleks peaks minimaalne arv vesinikutanklaid pakkuma lisaks gaasilisele vesinikule rõhuga 700 baari ka vedelat vesinikku. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Taristu kasutuselevõtu varases etapis valitseb endiselt
  teatav
  ebakindlus selles osas, millist liiki sõidukid turule tulevad ja millist liiki tehnoloogiaid hakatakse laialdaselt kasutama. Komisjoni teatises „Kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia“ (56) toodi esile, et raskeveokite segmendis on vesinikusõidukite massiline varajane kasutuselevõtt kõige tõenäolisem. Seepärast tuleks vesinikutankimistaristu rajamisel esialgu keskenduda sellele segmendile, võimaldades samas kergsõidukitel tankida üldkasutatavates vesinikutanklates. Koostalitlusvõime tagamiseks peaksid kõik üldkasutatavad vesinikutanklad pakkuma gaasilist vesinikku vähemalt rõhuga 700 baari. Taristu väljaarendamisel tuleks arvesse võtta ka selliste uute tehnoloogiate esilekerkimist nagu vedel vesinik, mida saab kasutada suurema hulga eri raskeveokite puhul ja mis on osa sõidukitootjate eelistatud tehnoloogiavalik. Selleks peaks minimaalne arv vesinikutanklaid pakkuma lisaks gaasilisele vesinikule rõhuga 700 baari ka vedelat vesinikku.

| (28) | Taristu kasutuselevõtu varases etapis valitseb endiselt ebakindlus selles osas, millist liiki sõidukid turule tulevad ja millist liiki tehnoloogiaid hakatakse laialdaselt kasutama. Komisjoni teatises „Kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia“ (56) toodi esile, et raskeveokite segmendis on vesinikusõidukite massiline varajane kasutuselevõtt kõige tõenäolisem. Seepärast tuleks vesinikutankimistaristu rajamisel esialgu keskenduda sellele segmendile, võimaldades samas kergsõidukitel tankida üldkasutatavates vesinikutanklates. Koostalitlusvõime tagamiseks peaksid kõik üldkasutatavad vesinikutanklad pakkuma gaasilist vesinikku vähemalt rõhuga 700 baari. Taristu väljaarendamisel tuleks arvesse võtta ka selliste uute tehnoloogiate esilekerkimist nagu vedel vesinik, mida saab kasutada suurema hulga eri raskeveokite puhul ja mis on osa sõidukitootjate eelistatud tehnoloogiavalik. Selleks peaks minimaalne arv vesinikutanklaid pakkuma lisaks gaasilisele vesinikule rõhuga 700 baari ka vedelat vesinikku. |
| --- | --- |

(28)

Taristu kasutuselevõtu varases etapis valitseb endiselt ebakindlus selles osas, millist liiki sõidukid turule tulevad ja millist liiki tehnoloogiaid hakatakse laialdaselt kasutama. Komisjoni teatises „Kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia“ (56) toodi esile, et raskeveokite segmendis on vesinikusõidukite massiline varajane kasutuselevõtt kõige tõenäolisem. Seepärast tuleks vesinikutankimistaristu rajamisel esialgu keskenduda sellele segmendile, võimaldades samas kergsõidukitel tankida üldkasutatavates vesinikutanklates. Koostalitlusvõime tagamiseks peaksid kõik üldkasutatavad vesinikutanklad pakkuma gaasilist vesinikku vähemalt rõhuga 700 baari. Taristu väljaarendamisel tuleks arvesse võtta ka selliste uute tehnoloogiate esilekerkimist nagu vedel vesinik, mida saab kasutada suurema hulga eri raskeveokite puhul ja mis on osa sõidukitootjate eelistatud tehnoloogiavalik. Selleks peaks minimaalne arv vesinikutanklaid pakkuma lisaks gaasilisele vesinikule rõhuga 700 baari ka vedelat vesinikku.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (28a) | Oluline on toetada kavandatava vesinikutankimistaristu tõhusat kasutuselevõttu liikmesriikides. See nõuab kooskõlastamist kõigi sidusrühmade vahel, sealhulgas ELi, riiklike ja piirkondlike institutsioonide, ametiühingute ja tööstuse vahel. Selliseid algatusi nagu nõukogu määrusega (EL) 2021/2085 loodud Saastevaba Vesiniku Ühisettevõte tuleks kasutada ka selleks, et hõlbustada ja võimendada rahastamist erasektori vahenditest, et saavutada määruses kindlaks määratud asjakohased eesmärgid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28a)

Oluline on toetada kavandatava vesinikutankimistaristu tõhusat kasutuselevõttu liikmesriikides. See nõuab kooskõlastamist kõigi sidusrühmade vahel, sealhulgas ELi, riiklike ja piirkondlike institutsioonide, ametiühingute ja tööstuse vahel. Selliseid algatusi nagu nõukogu määrusega (EL) 2021/2085 loodud Saastevaba Vesiniku Ühisettevõte tuleks kasutada ka selleks, et hõlbustada ja võimendada rahastamist erasektori vahenditest, et saavutada määruses kindlaks määratud asjakohased eesmärgid.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite kasutajad peaksid saama maksta kergesti ja mugavalt kõikides üldkasutatavates laadimis- ja tankimispunktides, ilma et neil oleks vaja sõlmida lepingut laadimis- või tankimispunkti käitaja või liikuvusteenuse osutajaga. Seepärast peaksid kõik üldkasutatavad laadimis- ja tankimispunktid aktsepteerima lepinguvabaks laadimiseks või tankimiseks
  liidus laialdaselt kasutatavaid makseviise
  ,
  eelkõige elektroonilisi makseid
  ,
  mille tegemiseks kasutatakse makseterminale ja -seadmeid
  . Selline lepinguvaba makseviis peaks olema tarbijatele alati kättesaadav, isegi kui laadimis- või tankimispunktis on võimalik teha lepingupõhiseid makseid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite kasutajad peaksid saama maksta kergesti ja mugavalt kõikides üldkasutatavates laadimis- ja tankimispunktides, ilma et neil oleks vaja sõlmida lepingut laadimis- või tankimispunkti käitaja või liikuvusteenuse osutajaga. Seepärast peaksid kõik üldkasutatavad laadimis- ja tankimispunktid aktsepteerima lepinguvabaks laadimiseks või tankimiseks
  liidus laialdaselt kasutatavaid makseviise
  ,
  eelkõige elektroonilisi makseid
  ,
  mille tegemiseks kasutatakse makseterminale ja -seadmeid
  . Selline lepinguvaba makseviis peaks olema tarbijatele alati kättesaadav, isegi kui laadimis- või tankimispunktis on võimalik teha lepingupõhiseid makseid.

| (30) | Alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite kasutajad peaksid saama maksta kergesti ja mugavalt kõikides üldkasutatavates laadimis- ja tankimispunktides, ilma et neil oleks vaja sõlmida lepingut laadimis- või tankimispunkti käitaja või liikuvusteenuse osutajaga. Seepärast peaksid kõik üldkasutatavad laadimis- ja tankimispunktid aktsepteerima lepinguvabaks laadimiseks või tankimiseks
  elektroonilisi kaardimakseid või seadmeid, millel on kontaktivaba funktsioon
  ,
  mis on vähemalt võimeline maksekaarte lugema
  ,
  ning võimaluse korral ka täiendavaid makseinstrumente, mida liidus laialdaselt kasutatakse
  . Selline lepinguvaba makseviis peaks olema tarbijatele alati kättesaadav, isegi kui laadimis- või tankimispunktis on võimalik teha lepingupõhiseid makseid.
  Selleks et tagada laadimis- ja tankimisjaamades tarbijasõbralikud ja sujuvad maksed, tuleks komisjoni julgustada muutma direktiivi (EL) 2015/2366, et tagada, et laadimis- ja tankimisjaamades on võimalik maksta kaardiga kontaktivabalt. |
| --- | --- |

(30)

Alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite kasutajad peaksid saama maksta kergesti ja mugavalt kõikides üldkasutatavates laadimis- ja tankimispunktides, ilma et neil oleks vaja sõlmida lepingut laadimis- või tankimispunkti käitaja või liikuvusteenuse osutajaga. Seepärast peaksid kõik üldkasutatavad laadimis- ja tankimispunktid aktsepteerima lepinguvabaks laadimiseks või tankimiseks
  elektroonilisi kaardimakseid või seadmeid, millel on kontaktivaba funktsioon
  ,
  mis on vähemalt võimeline maksekaarte lugema
  ,
  ning võimaluse korral ka täiendavaid makseinstrumente, mida liidus laialdaselt kasutatakse
  . Selline lepinguvaba makseviis peaks olema tarbijatele alati kättesaadav, isegi kui laadimis- või tankimispunktis on võimalik teha lepingupõhiseid makseid.
  Selleks et tagada laadimis- ja tankimisjaamades tarbijasõbralikud ja sujuvad maksed, tuleks komisjoni julgustada muutma direktiivi (EL) 2015/2366, et tagada, et laadimis- ja tankimisjaamades on võimalik maksta kaardiga kontaktivabalt.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (30a) | Selleks et tagada laadimistaristu tõhus kasutamine ning suurendada usaldusväärsust ja tarbijate usaldust elektromobiilsuse vastu, on oluline tagada, et üldkasutatavad laadimisjaamad oleksid kasutajasõbralikul ja mittediskrimineerival viisil kättesaadavad kõigile kasutajatele, olenemata auto kaubamärgist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30a)

Selleks et tagada laadimistaristu tõhus kasutamine ning suurendada usaldusväärsust ja tarbijate usaldust elektromobiilsuse vastu, on oluline tagada, et üldkasutatavad laadimisjaamad oleksid kasutajasõbralikul ja mittediskrimineerival viisil kättesaadavad kõigile kasutajatele, olenemata auto kaubamärgist.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (31) | Transporditaristu peaks võimaldama sujuvat liikuvust ja ligipääsu kõigile kasutajatele, sealhulgas puuetega inimestele ja eakatele.
  Põhimõtteliselt tuleks
  kõik laadimisjaamad ja tanklad ning laadimisjaamade ja tanklate asukohad kavandada nii, et
  neid saaks kasutada võimalikult suur osa elanikkonnast
  , eelkõige
  eakad
  , piiratud liikumisvõimega
  isikud
  ja puuetega
  inimesed
  . Selleks tuleks näiteks tagada, et parkla ümber on piisavalt ruumi, et laadimisjaam ei ole paigaldatud äärekividega pinnale, et laadimisjaama nupud või ekraan on sobival kõrgusel ning laadimis- ja tankimiskaablite kaal on selline, et nõrgemad inimesed saavad neid hõlpsalt käsitseda. Lisaks peaksid laadimisjaamade kasutajaliidesed olema ligipääsetavad. Sellega seoses tuleks laadimis- ja tankimistaristu suhtes kohaldada direktiivi (EL) 2019/882 (57) I ja III lisas sätestatud ligipääsetavusnõudeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31)

Transporditaristu peaks võimaldama sujuvat liikuvust ja ligipääsu kõigile kasutajatele, sealhulgas puuetega inimestele ja eakatele.
  Põhimõtteliselt tuleks
  kõik laadimisjaamad ja tanklad ning laadimisjaamade ja tanklate asukohad kavandada nii, et
  neid saaks kasutada võimalikult suur osa elanikkonnast
  , eelkõige
  eakad
  , piiratud liikumisvõimega
  isikud
  ja puuetega
  inimesed
  . Selleks tuleks näiteks tagada, et parkla ümber on piisavalt ruumi, et laadimisjaam ei ole paigaldatud äärekividega pinnale, et laadimisjaama nupud või ekraan on sobival kõrgusel ning laadimis- ja tankimiskaablite kaal on selline, et nõrgemad inimesed saavad neid hõlpsalt käsitseda. Lisaks peaksid laadimisjaamade kasutajaliidesed olema ligipääsetavad. Sellega seoses tuleks laadimis- ja tankimistaristu suhtes kohaldada direktiivi (EL) 2019/882 (57) I ja III lisas sätestatud ligipääsetavusnõudeid.

| (31) | Transporditaristu peaks võimaldama sujuvat liikuvust ja ligipääsu kõigile kasutajatele, sealhulgas puuetega inimestele ja eakatele. Kõik laadimisjaamad ja tanklad ning laadimisjaamade ja tanklate asukohad
  tuleks
  kavandada nii, et
  need oleksid ligipääsetavad ja kasutajasõbralikud kõigile inimestele
  , eelkõige
  eakatele
  , piiratud liikumisvõimega
  isikutele
  ja puuetega
  inimestele
  . Selleks tuleks näiteks tagada, et parkla ümber on piisavalt ruumi, et laadimisjaam ei ole paigaldatud äärekividega pinnale, et laadimisjaama nupud või ekraan on sobival kõrgusel ning laadimis- ja tankimiskaablite kaal on selline, et nõrgemad inimesed saavad neid hõlpsalt käsitseda. Lisaks peaksid laadimisjaamade kasutajaliidesed olema ligipääsetavad. Sellega seoses tuleks laadimis- ja tankimistaristu suhtes kohaldada direktiivi (EL) 2019/882 (57) I ja III lisas sätestatud ligipääsetavusnõudeid. |
| --- | --- |

(31)

Transporditaristu peaks võimaldama sujuvat liikuvust ja ligipääsu kõigile kasutajatele, sealhulgas puuetega inimestele ja eakatele. Kõik laadimisjaamad ja tanklad ning laadimisjaamade ja tanklate asukohad
  tuleks
  kavandada nii, et
  need oleksid ligipääsetavad ja kasutajasõbralikud kõigile inimestele
  , eelkõige
  eakatele
  , piiratud liikumisvõimega
  isikutele
  ja puuetega
  inimestele
  . Selleks tuleks näiteks tagada, et parkla ümber on piisavalt ruumi, et laadimisjaam ei ole paigaldatud äärekividega pinnale, et laadimisjaama nupud või ekraan on sobival kõrgusel ning laadimis- ja tankimiskaablite kaal on selline, et nõrgemad inimesed saavad neid hõlpsalt käsitseda. Lisaks peaksid laadimisjaamade kasutajaliidesed olema ligipääsetavad. Sellega seoses tuleks laadimis- ja tankimistaristu suhtes kohaldada direktiivi (EL) 2019/882 (57) I ja III lisas sätestatud ligipääsetavusnõudeid.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (32) | Kaldaäärsed elektrirajatised
  võimaldavad varustada mere- ja siseveetransporti puhta energiaga ning aidata vähendada merelaevade ja siseveelaevade keskkonnamõju. Algatuse „FuelEU Maritime“ kohaselt peavad konteineri- ja reisilaevade käitajad järgima sätteid, mille eesmärk on vähendada kai ääres tekkivat heidet. Kohustuslikud kasutuselevõtueesmärgid peaksid tagama, et selle sektori jaoks oleks TEN-T põhi- ja üldvõrgu meresadamates kättesaadav piisav kaldaäärne elektritoide nende nõuete täitmiseks. Nende eesmärkide kohaldamine kõigi TEN-T meresadamate suhtes peaks tagama sadamatele võrdsed tingimused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32)

Kaldaäärsed elektrirajatised
  võimaldavad varustada mere- ja siseveetransporti puhta energiaga ning aidata vähendada merelaevade ja siseveelaevade keskkonnamõju. Algatuse „FuelEU Maritime“ kohaselt peavad konteineri- ja reisilaevade käitajad järgima sätteid, mille eesmärk on vähendada kai ääres tekkivat heidet. Kohustuslikud kasutuselevõtueesmärgid peaksid tagama, et selle sektori jaoks oleks TEN-T põhi- ja üldvõrgu meresadamates kättesaadav piisav kaldaäärne elektritoide nende nõuete täitmiseks. Nende eesmärkide kohaldamine kõigi TEN-T meresadamate suhtes peaks tagama sadamatele võrdsed tingimused.

| (32) | Kaldalt tuleva elektriga püsi- või mobiilsed rajatised
  võimaldavad varustada mere- ja siseveetransporti puhta energiaga ning aidata vähendada merelaevade ja siseveelaevade keskkonnamõju.
  Kaldaäärse elektritoite kasutamisest muude võimaluste ees tulenev kasu rahvatervisele ja kliimale on sadamaid ümbritsevate linnapiirkondade õhukvaliteedi seisukohast märkimisväärne.
  Algatuse „FuelEU Maritime“ kohaselt peavad konteineri- ja reisilaevade käitajad järgima sätteid, mille eesmärk on vähendada kai ääres tekkivat heidet. Kohustuslikud kasutuselevõtueesmärgid peaksid tagama, et selle sektori jaoks oleks TEN-T põhi- ja üldvõrgu meresadamates kättesaadav piisav kaldaäärne elektritoide nende nõuete täitmiseks.
  Kuna liidu meresadamaid reguleerivad erinevad juhtimisraamistikud, võivad liikmesriigid otsustada, et nende eesmärkide saavutamiseks võetakse taristu kasutusele nendes terminalides, kus iga laevatüübi puhul on sadamakülastuste arv suurim.
  Nende eesmärkide kohaldamine kõigi TEN-T meresadamate suhtes peaks tagama sadamatele võrdsed tingimused.
  Arvestades meresadamates kaldalt tuleva elektri kasutuselevõtuga seotud kulusid ja keerukust, on oluline seada prioriteediks investeeringud sadamates ja asjakohasel juhul ka terminalide vahel, kus see on kasutuse, majandusliku elujõulisuse ning kasvuhoonegaaside heitkoguste ja õhusaaste vähendamise seisukohast kõige mõttekam. |
| --- | --- |

(32)

Kaldalt tuleva elektriga püsi- või mobiilsed rajatised
  võimaldavad varustada mere- ja siseveetransporti puhta energiaga ning aidata vähendada merelaevade ja siseveelaevade keskkonnamõju.
  Kaldaäärse elektritoite kasutamisest muude võimaluste ees tulenev kasu rahvatervisele ja kliimale on sadamaid ümbritsevate linnapiirkondade õhukvaliteedi seisukohast märkimisväärne.
  Algatuse „FuelEU Maritime“ kohaselt peavad konteineri- ja reisilaevade käitajad järgima sätteid, mille eesmärk on vähendada kai ääres tekkivat heidet. Kohustuslikud kasutuselevõtueesmärgid peaksid tagama, et selle sektori jaoks oleks TEN-T põhi- ja üldvõrgu meresadamates kättesaadav piisav kaldaäärne elektritoide nende nõuete täitmiseks.
  Kuna liidu meresadamaid reguleerivad erinevad juhtimisraamistikud, võivad liikmesriigid otsustada, et nende eesmärkide saavutamiseks võetakse taristu kasutusele nendes terminalides, kus iga laevatüübi puhul on sadamakülastuste arv suurim.
  Nende eesmärkide kohaldamine kõigi TEN-T meresadamate suhtes peaks tagama sadamatele võrdsed tingimused.
  Arvestades meresadamates kaldalt tuleva elektri kasutuselevõtuga seotud kulusid ja keerukust, on oluline seada prioriteediks investeeringud sadamates ja asjakohasel juhul ka terminalide vahel, kus see on kasutuse, majandusliku elujõulisuse ning kasvuhoonegaaside heitkoguste ja õhusaaste vähendamise seisukohast kõige mõttekam.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (32a) | Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada piisav sageduse muundamine, võimsusreserv ning elektrivõrgu piisav laiendamine ühendatuse ja võimsuse osas, et tagada piisav kaldaäärne elektrivarustus, et rahuldada sadamas kaldalt tuleva elektriga varustamisest tulenevat elektrivajadust, nagu on nõutud käesolevas määruses. Järjepidevuse tagamiseks peaksid liikmesriigid võrku ajakohastama ja hooldama, et see suudaks tulla sadamates toime praeguse ja tulevase kasvava nõudlusega kaldalt tuleva elektri teenuste järele. Kui sadamaga ühendatud kohaliku võrgu vähese võimsuse tõttu ei ole kaldalt tulevat elektrit võimalik piisavat tagada, peaks liikmesriik selle puuduse heastama ja seda ei tohiks käsitada ei sadama ega laevaomaniku või -käitaja suutmatusena täita käesoleva määruse nõudeid, kui võrguettevõtja tõendab nõuetekohaselt, et kohalik võrguvõimsus ei ole piisav. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32a)

Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada piisav sageduse muundamine, võimsusreserv ning elektrivõrgu piisav laiendamine ühendatuse ja võimsuse osas, et tagada piisav kaldaäärne elektrivarustus, et rahuldada sadamas kaldalt tuleva elektriga varustamisest tulenevat elektrivajadust, nagu on nõutud käesolevas määruses. Järjepidevuse tagamiseks peaksid liikmesriigid võrku ajakohastama ja hooldama, et see suudaks tulla sadamates toime praeguse ja tulevase kasvava nõudlusega kaldalt tuleva elektri teenuste järele. Kui sadamaga ühendatud kohaliku võrgu vähese võimsuse tõttu ei ole kaldalt tulevat elektrit võimalik piisavat tagada, peaks liikmesriik selle puuduse heastama ja seda ei tohiks käsitada ei sadama ega laevaomaniku või -käitaja suutmatusena täita käesoleva määruse nõudeid, kui võrguettevõtja tõendab nõuetekohaselt, et kohalik võrguvõimsus ei ole piisav.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (32b) | Alternatiivkütuste ja energialahenduste väljatöötamine ja kasutuselevõtt merendussektoris nõuab kooskõlastatud lähenemisviisi, et ühitada pakkumist ja nõudlust ning vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist. Seepärast tuleks alternatiivkütuste ja eelkõige kaldalt tuleva elektri kasutuselevõttu kaasata kõik asjaomased avaliku ja erasektori osalejad, sealhulgas, kuid mitte ainult, kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi asjaomased asutused, sadamavaldajad, terminalioperaatorid, võrguettevõtjad, kaldaäärse elektritoite ettevõtjad, laevaomanikud ja muud asjaomased merendusturu osalised. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32b)

Alternatiivkütuste ja energialahenduste väljatöötamine ja kasutuselevõtt merendussektoris nõuab kooskõlastatud lähenemisviisi, et ühitada pakkumist ja nõudlust ning vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist. Seepärast tuleks alternatiivkütuste ja eelkõige kaldalt tuleva elektri kasutuselevõttu kaasata kõik asjaomased avaliku ja erasektori osalejad, sealhulgas, kuid mitte ainult, kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi asjaomased asutused, sadamavaldajad, terminalioperaatorid, võrguettevõtjad, kaldaäärse elektritoite ettevõtjad, laevaomanikud ja muud asjaomased merendusturu osalised.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (32c) | Alternatiivkütuste kasutamist ja kasutuselevõttu käsitleva sidusa õigusraamistiku tagamiseks tuleks käesolev määrus viia kooskõlla määrusega XXXX-XXX (algatuse „FuelEU Maritime“ määrus) ja direktiiviga 2003/96/EÜ (energia maksustamise direktiiv). See kooskõlastamine peaks tagama, et sadamates kaldaäärse elektritoitega pakkumisega kaasnevad reeglid, mis kohustavad laevu kaldalt tulevat elektrit kasutama ja hoogustavad selle kasutamist maksuvabastuse kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32c)

Alternatiivkütuste kasutamist ja kasutuselevõttu käsitleva sidusa õigusraamistiku tagamiseks tuleks käesolev määrus viia kooskõlla määrusega XXXX-XXX (algatuse „FuelEU Maritime“ määrus) ja direktiiviga 2003/96/EÜ (energia maksustamise direktiiv). See kooskõlastamine peaks tagama, et sadamates kaldaäärse elektritoitega pakkumisega kaasnevad reeglid, mis kohustavad laevu kaldalt tulevat elektrit kasutama ja hoogustavad selle kasutamist maksuvabastuse kaudu.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (32d) | Teatavate laevandussegmentide prioriteediks seadmine kaldalt tuleva elektri tarnimisel ja kasutamisel, et kai ääres tekkivat heidet vähendada, ei tohiks vabastada teisi segmente kliimaeesmärkide ja nullsaaste eesmärkide saavutamisse panustamisest. Seepärast peaks komisjon käesoleva määruse läbivaatamise raames hindama TEN-T põhi- ja üldsadamates kaldaäärse elektritoite miinimumvarustusega seotud sätete laiendamist nii, et need hõlmaksid ka väiksemaid laevu ja täiendavaid laevatüüpe. Komisjon peaks eelkõige arvesse võtma asjakohaste andmete kättesaadavust, kasvuhoonegaaside heite ja õhusaaste võimalikku vähenemist, tehnoloogia arengut ja kohaldamisala laiendamise tõhusust kliima- ja tervisekasu seisukohast, halduskoormuse ulatust ning selle rahalisi ja sotsiaalseid tagajärgi. Lisaks peaks komisjon hindama sätete laiendamist, et võimaldada taristut, mis tarniks kaldalt tulevat elektrit sadamaala ankrukohas olevatele laevadele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32d)

Teatavate laevandussegmentide prioriteediks seadmine kaldalt tuleva elektri tarnimisel ja kasutamisel, et kai ääres tekkivat heidet vähendada, ei tohiks vabastada teisi segmente kliimaeesmärkide ja nullsaaste eesmärkide saavutamisse panustamisest. Seepärast peaks komisjon käesoleva määruse läbivaatamise raames hindama TEN-T põhi- ja üldsadamates kaldaäärse elektritoite miinimumvarustusega seotud sätete laiendamist nii, et need hõlmaksid ka väiksemaid laevu ja täiendavaid laevatüüpe. Komisjon peaks eelkõige arvesse võtma asjakohaste andmete kättesaadavust, kasvuhoonegaaside heite ja õhusaaste võimalikku vähenemist, tehnoloogia arengut ja kohaldamisala laiendamise tõhusust kliima- ja tervisekasu seisukohast, halduskoormuse ulatust ning selle rahalisi ja sotsiaalseid tagajärgi. Lisaks peaks komisjon hindama sätete laiendamist, et võimaldada taristut, mis tarniks kaldalt tulevat elektrit sadamaala ankrukohas olevatele laevadele;

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (32e) | Oluline on vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist ning tagada, et praegu tehtavad avaliku ja erasektori investeeringud oleksid tulevikukindlad ja aitaksid kaasa Euroopa rohelises kokkuleppes sätestatud kliimaneutraalsuse saavutamisele. Kaldalt tuleva elektri kasutuselevõttu meresadamates tuleb vaadelda koos kaldalt tuleva elektriga samaväärsete alternatiivsete kasvuhoonegaaside netonullheite ja nullsaaste tehnoloogiate praeguse ja tulevase kasutuselevõtuga, eelkõige seoses selliste tehnoloogiatega, mis vähendavad heidet nii sadamakai ääres seismise kui ka navigeerimise ajal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32e)

Oluline on vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist ning tagada, et praegu tehtavad avaliku ja erasektori investeeringud oleksid tulevikukindlad ja aitaksid kaasa Euroopa rohelises kokkuleppes sätestatud kliimaneutraalsuse saavutamisele. Kaldalt tuleva elektri kasutuselevõttu meresadamates tuleb vaadelda koos kaldalt tuleva elektriga samaväärsete alternatiivsete kasvuhoonegaaside netonullheite ja nullsaaste tehnoloogiate praeguse ja tulevase kasutuselevõtuga, eelkõige seoses selliste tehnoloogiatega, mis vähendavad heidet nii sadamakai ääres seismise kui ka navigeerimise ajal.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 34

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (34) | Nende eesmärkide puhul tuleks arvesse võtta teenindatavate laevade liike ja nende liiklusmahtu. Meresadamad, kus teatavatesse laevakategooriatesse kuuluvate laevade liiklusmaht on väike, tuleks vabastada asjaomaste laevakategooriate suhtes kehtivatest minimaalsel liiklusmahul põhinevatest kohustuslikest nõuetest, et vältida sellise võimsuse ülesseadmist, mida ei kasutata ära. Samuti ei peaks kohustuslikud eesmärgid keskenduma maksimaalsele võimsustarbele, vaid piisavalt suurele mahule, et vältida võimsuse alakasutamist ja võtta arvesse sadama käitamise iseärasusi. Meretransport on oluline ühenduslüli liidu saarte ühtekuuluvuse ja majandusarengu jaoks.
  Kõnealuste saarte
  energiatootmisvõimsus ei pruugi alati olla piisav, et toetada vajaliku energianõudluse rahuldamiseks kaldalt tuleva elektriga varustamist. Sellisel juhul tuleks
  saared
  sellest nõudest vabastada, välja arvatud juhul kui ja seni kuni selline elektriühendus mandriga on loodud või on olemas piisav kohapeal puhastest energiaallikatest toodetud võimsus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(34)

Nende eesmärkide puhul tuleks arvesse võtta teenindatavate laevade liike ja nende liiklusmahtu. Meresadamad, kus teatavatesse laevakategooriatesse kuuluvate laevade liiklusmaht on väike, tuleks vabastada asjaomaste laevakategooriate suhtes kehtivatest minimaalsel liiklusmahul põhinevatest kohustuslikest nõuetest, et vältida sellise võimsuse ülesseadmist, mida ei kasutata ära. Samuti ei peaks kohustuslikud eesmärgid keskenduma maksimaalsele võimsustarbele, vaid piisavalt suurele mahule, et vältida võimsuse alakasutamist ja võtta arvesse sadama käitamise iseärasusi. Meretransport on oluline ühenduslüli liidu saarte ühtekuuluvuse ja majandusarengu jaoks.
  Kõnealuste saarte
  energiatootmisvõimsus ei pruugi alati olla piisav, et toetada vajaliku energianõudluse rahuldamiseks kaldalt tuleva elektriga varustamist. Sellisel juhul tuleks
  saared
  sellest nõudest vabastada, välja arvatud juhul kui ja seni kuni selline elektriühendus mandriga on loodud või on olemas piisav kohapeal puhastest energiaallikatest toodetud võimsus.

| (34) | Nende eesmärkide puhul tuleks arvesse võtta teenindatavate laevade liike ja nende liiklusmahtu. Meresadamad, kus teatavatesse laevakategooriatesse kuuluvate laevade liiklusmaht on väike, tuleks vabastada asjaomaste laevakategooriate suhtes kehtivatest minimaalsel liiklusmahul põhinevatest kohustuslikest nõuetest, et vältida sellise võimsuse ülesseadmist, mida ei kasutata ära. Samuti ei peaks kohustuslikud eesmärgid keskenduma maksimaalsele võimsustarbele, vaid piisavalt suurele mahule, et vältida võimsuse alakasutamist ja võtta arvesse sadama käitamise iseärasusi. Meretransport on oluline ühenduslüli liidu saarte
  , aga ka äärepoolseimate piirkondade
  ühtekuuluvuse ja majandusarengu jaoks
  ning seda kasutatakse seal turismitegevuseks
  .
  Nende
  energiatootmisvõimsus ei pruugi alati olla piisav, et toetada vajaliku energianõudluse rahuldamiseks kaldalt tuleva elektriga varustamist. Sellisel juhul tuleks
  sellised territooriumid
  sellest nõudest vabastada, välja arvatud juhul kui ja seni kuni selline elektriühendus mandriga on loodud või on olemas piisav kohapeal puhastest energiaallikatest toodetud võimsus. |
| --- | --- |

(34)

Nende eesmärkide puhul tuleks arvesse võtta teenindatavate laevade liike ja nende liiklusmahtu. Meresadamad, kus teatavatesse laevakategooriatesse kuuluvate laevade liiklusmaht on väike, tuleks vabastada asjaomaste laevakategooriate suhtes kehtivatest minimaalsel liiklusmahul põhinevatest kohustuslikest nõuetest, et vältida sellise võimsuse ülesseadmist, mida ei kasutata ära. Samuti ei peaks kohustuslikud eesmärgid keskenduma maksimaalsele võimsustarbele, vaid piisavalt suurele mahule, et vältida võimsuse alakasutamist ja võtta arvesse sadama käitamise iseärasusi. Meretransport on oluline ühenduslüli liidu saarte
  , aga ka äärepoolseimate piirkondade
  ühtekuuluvuse ja majandusarengu jaoks
  ning seda kasutatakse seal turismitegevuseks
  .
  Nende
  energiatootmisvõimsus ei pruugi alati olla piisav, et toetada vajaliku energianõudluse rahuldamiseks kaldalt tuleva elektriga varustamist. Sellisel juhul tuleks
  sellised territooriumid
  sellest nõudest vabastada, välja arvatud juhul kui ja seni kuni selline elektriühendus mandriga on loodud või on olemas piisav kohapeal puhastest energiaallikatest toodetud võimsus.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 35

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (35) | Meresadamate veeldatud maagaasi tankimispunktide põhivõrk peaks valmima 2025. aastaks. Veeldatud maagaasi tankimispunktide hulka kuuluvad veeldatud maagaasi terminalid, paagid, teisaldatavad konteinerid, punkerlaevad ja -praamid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(35)

Meresadamate veeldatud maagaasi tankimispunktide põhivõrk peaks valmima 2025. aastaks. Veeldatud maagaasi tankimispunktide hulka kuuluvad veeldatud maagaasi terminalid, paagid, teisaldatavad konteinerid, punkerlaevad ja -praamid.

| (35) | Meresadamate veeldatud maagaasi
  , vesiniku ja ammoniaagi
  tankimispunktide põhivõrk peaks valmima 2025.aastaks
  . Veeldatud maagaasi taristu kasutuselevõtt peaks selle kütuse üleminekurolli tõttu olema ajendatud turunõudlusest, et vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist ja alakasutatud võimsust
  . Veeldatud maagaasi tankimispunktide hulka kuuluvad veeldatud maagaasi terminalid, paagid, teisaldatavad konteinerid, punkerlaevad ja -praamid. |
| --- | --- |

(35)

Meresadamate veeldatud maagaasi
  , vesiniku ja ammoniaagi
  tankimispunktide põhivõrk peaks valmima 2025.aastaks
  . Veeldatud maagaasi taristu kasutuselevõtt peaks selle kütuse üleminekurolli tõttu olema ajendatud turunõudlusest, et vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist ja alakasutatud võimsust
  . Veeldatud maagaasi tankimispunktide hulka kuuluvad veeldatud maagaasi terminalid, paagid, teisaldatavad konteinerid, punkerlaevad ja -praamid.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 36

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (36) | Lennujaamades seisvatele õhusõidukitele tagatava elektritoitega asendataks õhusõidukite (abijõuseadme kasutamine) või maapealse toite agregaatide kasutatavad vedelkütused puhtama energiaallikaga.
  See
  peaks
  vähendama
  saasteainete heidet ja müra,
  parandama
  õhu kvaliteeti ja
  vähendama
  mõju kliimamuutustele. Seepärast peaks kõikidel ärilistel vedudel olema võimalik kasutada väliseid elektritoiteallikaid, kui õhusõiduk seisab TEN-T lennujaama väravas või terminalist eemal asuval seisuplatsil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36)

Lennujaamades seisvatele õhusõidukitele tagatava elektritoitega asendataks õhusõidukite (abijõuseadme kasutamine) või maapealse toite agregaatide kasutatavad vedelkütused puhtama energiaallikaga.
  See
  peaks
  vähendama
  saasteainete heidet ja müra,
  parandama
  õhu kvaliteeti ja
  vähendama
  mõju kliimamuutustele. Seepärast peaks kõikidel ärilistel vedudel olema võimalik kasutada väliseid elektritoiteallikaid, kui õhusõiduk seisab TEN-T lennujaama väravas või terminalist eemal asuval seisuplatsil.

| (36) | Lennujaamades seisvatele õhusõidukitele tagatava elektritoitega asendataks õhusõidukite (abijõuseadme kasutamine) või maapealse toite agregaatide kasutatavad vedelkütused puhtama energiaallikaga.
  Seepärast
  peaks
  kõigi käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate äriliste vedude puhul kasutama väliseid elektritoiteallikaid, kui õhusõiduk seisab lennujaama väravas või terminalist eemal asuval seisuplatsil. Selleks et kommertseesmärgil kasutatavad reisilennukid saaksid oma mootorid pargitud ajal täielikult välja lülitada, tuleks arvesse võtta eelkonditsioneeritud õhu (PCA) süsteeme TEN-T põhilennujaamades. See vähendaks
  saasteainete heidet ja müra,
  parandaks
  õhu kvaliteeti ja
  vähendaks
  mõju kliimamuutustele. Seepärast peaks kõikidel ärilistel vedudel olema võimalik kasutada väliseid elektritoiteallikaid
  ja eelkonditsioneeritud õhu süsteeme
  , kui õhusõiduk seisab TEN-T lennujaama väravas või terminalist eemal asuval seisuplatsil. |
| --- | --- |

(36)

Lennujaamades seisvatele õhusõidukitele tagatava elektritoitega asendataks õhusõidukite (abijõuseadme kasutamine) või maapealse toite agregaatide kasutatavad vedelkütused puhtama energiaallikaga.
  Seepärast
  peaks
  kõigi käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate äriliste vedude puhul kasutama väliseid elektritoiteallikaid, kui õhusõiduk seisab lennujaama väravas või terminalist eemal asuval seisuplatsil. Selleks et kommertseesmärgil kasutatavad reisilennukid saaksid oma mootorid pargitud ajal täielikult välja lülitada, tuleks arvesse võtta eelkonditsioneeritud õhu (PCA) süsteeme TEN-T põhilennujaamades. See vähendaks
  saasteainete heidet ja müra,
  parandaks
  õhu kvaliteeti ja
  vähendaks
  mõju kliimamuutustele. Seepärast peaks kõikidel ärilistel vedudel olema võimalik kasutada väliseid elektritoiteallikaid
  ja eelkonditsioneeritud õhu süsteeme
  , kui õhusõiduk seisab TEN-T lennujaama väravas või terminalist eemal asuval seisuplatsil.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (37) | Kooskõlas direktiivi 2014/94/EL artikliga 3 on liikmesriigid kehtestanud riiklikud poliitikaraamistikud, milles on esitatud kavad ja eesmärgid, et tagada nende eesmärkide saavutamine. Nii riikliku poliitikaraamistiku kui ka direktiivi 2014/94/EL hindamine on toonud esile vajaduse ambitsioonikama ja paremini kooskõlastatud lähenemisviisi järele liikmesriikides, pidades silmas, et alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite, eelkõige elektrisõidukite kasutuselevõtt eeldatavasti kiireneb. Lisaks
  on
  Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks vaja
  fossiilkütuste
  alternatiive kõigi transpordiliikide jaoks. Olemasolevad riiklikud poliitikaraamistikud tuleks läbi vaadata, et selgelt kirjeldada, kuidas liikmesriigid kavatsevad täita vajadust üldkasutatava laadimis- ja tankimistaristu järele, mis on kohustuslike eesmärkidega ettenähtust palju suurem. Läbivaadatud raamistikud
  peaksid
  võrdselt hõlmama kõiki transpordiliike, sealhulgas neid, mille jaoks kohustuslikke kasutuselevõtueesmärke pole seatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37)

Kooskõlas direktiivi 2014/94/EL artikliga 3 on liikmesriigid kehtestanud riiklikud poliitikaraamistikud, milles on esitatud kavad ja eesmärgid, et tagada nende eesmärkide saavutamine. Nii riikliku poliitikaraamistiku kui ka direktiivi 2014/94/EL hindamine on toonud esile vajaduse ambitsioonikama ja paremini kooskõlastatud lähenemisviisi järele liikmesriikides, pidades silmas, et alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite, eelkõige elektrisõidukite kasutuselevõtt eeldatavasti kiireneb. Lisaks
  on
  Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks vaja
  fossiilkütuste
  alternatiive kõigi transpordiliikide jaoks. Olemasolevad riiklikud poliitikaraamistikud tuleks läbi vaadata, et selgelt kirjeldada, kuidas liikmesriigid kavatsevad täita vajadust üldkasutatava laadimis- ja tankimistaristu järele, mis on kohustuslike eesmärkidega ettenähtust palju suurem. Läbivaadatud raamistikud
  peaksid
  võrdselt hõlmama kõiki transpordiliike, sealhulgas neid, mille jaoks kohustuslikke kasutuselevõtueesmärke pole seatud.

| (37) | Kooskõlas direktiivi 2014/94/EL artikliga 3 on liikmesriigid kehtestanud riiklikud poliitikaraamistikud, milles on esitatud kavad ja eesmärgid, et tagada nende eesmärkide saavutamine. Nii riikliku poliitikaraamistiku kui ka direktiivi 2014/94/EL hindamine on toonud esile vajaduse ambitsioonikama ja paremini kooskõlastatud lähenemisviisi järele liikmesriikides, pidades silmas, et alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite, eelkõige elektrisõidukite kasutuselevõtt eeldatavasti kiireneb. Lisaks
  tuleks
  Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide
  ja liidu kliimaeesmärkide
  saavutamiseks
  fossiilkütused järk-järgult kasutuselt kõrvaldada ja
  vaja
  on ka säästvaid
  alternatiive kõigi transpordiliikide jaoks. Olemasolevad riiklikud poliitikaraamistikud tuleks läbi vaadata, et selgelt kirjeldada, kuidas liikmesriigid kavatsevad täita vajadust üldkasutatava laadimis- ja tankimistaristu järele, mis on kohustuslike eesmärkidega ettenähtust palju suurem.
  Riiklikud poliitikaraamistikud peaksid põhinema territoriaalsel analüüsil, milles tehakse kindlaks eri vajadused ja võetakse vajaduse korral arvesse olemasolevaid laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtmise kohalikke ja piirkondlikke kavu. Tähelepanu tuleks pöörata maapiirkondadele, et tagada täielik juurdepääs sellisele taristule. Lisaks peaksid
  läbivaadatud raamistikud võrdselt hõlmama kõiki transpordiliike, sealhulgas neid, mille jaoks kohustuslikke kasutuselevõtueesmärke pole seatud. |
| --- | --- |

(37)

Kooskõlas direktiivi 2014/94/EL artikliga 3 on liikmesriigid kehtestanud riiklikud poliitikaraamistikud, milles on esitatud kavad ja eesmärgid, et tagada nende eesmärkide saavutamine. Nii riikliku poliitikaraamistiku kui ka direktiivi 2014/94/EL hindamine on toonud esile vajaduse ambitsioonikama ja paremini kooskõlastatud lähenemisviisi järele liikmesriikides, pidades silmas, et alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite, eelkõige elektrisõidukite kasutuselevõtt eeldatavasti kiireneb. Lisaks
  tuleks
  Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide
  ja liidu kliimaeesmärkide
  saavutamiseks
  fossiilkütused järk-järgult kasutuselt kõrvaldada ja
  vaja
  on ka säästvaid
  alternatiive kõigi transpordiliikide jaoks. Olemasolevad riiklikud poliitikaraamistikud tuleks läbi vaadata, et selgelt kirjeldada, kuidas liikmesriigid kavatsevad täita vajadust üldkasutatava laadimis- ja tankimistaristu järele, mis on kohustuslike eesmärkidega ettenähtust palju suurem.
  Riiklikud poliitikaraamistikud peaksid põhinema territoriaalsel analüüsil, milles tehakse kindlaks eri vajadused ja võetakse vajaduse korral arvesse olemasolevaid laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtmise kohalikke ja piirkondlikke kavu. Tähelepanu tuleks pöörata maapiirkondadele, et tagada täielik juurdepääs sellisele taristule. Lisaks peaksid
  läbivaadatud raamistikud võrdselt hõlmama kõiki transpordiliike, sealhulgas neid, mille jaoks kohustuslikke kasutuselevõtueesmärke pole seatud.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (38) | Läbivaadatud riiklikud poliitikaraamistikud peaksid hõlmama meetmeid, millega toetatakse alternatiivkütuste turu arendamist ja sealhulgas vajaliku taristu kasutuselevõttu tihedas koostöös piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning asjaomase tööstusharuga, võttes samal ajal arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajadusi. Lisaks tuleks läbivaadatud raamistikes kirjeldada sellise taristu planeerimise ning taristuga seotud lubade andmise ja hangete üldist riiklikku raamistikku, sealhulgas kindlaks tehtud takistusi ja meetmeid nende kõrvaldamiseks, et taristut oleks võimalik kiiremini kasutusele võtta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38)

Läbivaadatud riiklikud poliitikaraamistikud peaksid hõlmama meetmeid, millega toetatakse alternatiivkütuste turu arendamist ja sealhulgas vajaliku taristu kasutuselevõttu tihedas koostöös piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning asjaomase tööstusharuga, võttes samal ajal arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajadusi. Lisaks tuleks läbivaadatud raamistikes kirjeldada sellise taristu planeerimise ning taristuga seotud lubade andmise ja hangete üldist riiklikku raamistikku, sealhulgas kindlaks tehtud takistusi ja meetmeid nende kõrvaldamiseks, et taristut oleks võimalik kiiremini kasutusele võtta.

| (38) | Läbivaadatud riiklikud poliitikaraamistikud
  tuleks viia kooskõlla liidu kliimaeesmärkidega ning need
  peaksid hõlmama
  üksikasjalikke turuosasid ja liikluse osakaalusid, eelkõige transiitliikluse puhul, andmete jälgimist ja sagedast hindamist, samuti sisaldama turuprognoose ja
  meetmeid, millega toetatakse alternatiivkütuste turu arendamist ja sealhulgas vajaliku taristu kasutuselevõttu tihedas koostöös piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning asjaomase tööstusharuga, võttes samal ajal arvesse
  vajadust sotsiaalselt õiglase ülemineku tagamise järele ning
  väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajadusi. Lisaks tuleks läbivaadatud raamistikes kirjeldada sellise taristu planeerimise ning taristuga seotud lubade andmise ja hangete üldist riiklikku raamistikku, sealhulgas kindlaks tehtud takistusi ja meetmeid nende kõrvaldamiseks, et taristut oleks võimalik kiiremini kasutusele võtta.
  Läbivaadatud riiklikes poliitikaraamistikes tuleks võtta maksimaalselt arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet. Liikmesriigid peaksid kaaluma selle põhimõtte rakendamise kohta hiljuti avaldatud soovitust ja suuniseid, milles selgitatakse, kuidas kavandamis-, poliitika- ja investeerimisotsused võivad vähendada energiatarbimist mitmes põhisektoris, sealhulgas transpordisektoris. |
| --- | --- |

(38)

Läbivaadatud riiklikud poliitikaraamistikud
  tuleks viia kooskõlla liidu kliimaeesmärkidega ning need
  peaksid hõlmama
  üksikasjalikke turuosasid ja liikluse osakaalusid, eelkõige transiitliikluse puhul, andmete jälgimist ja sagedast hindamist, samuti sisaldama turuprognoose ja
  meetmeid, millega toetatakse alternatiivkütuste turu arendamist ja sealhulgas vajaliku taristu kasutuselevõttu tihedas koostöös piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning asjaomase tööstusharuga, võttes samal ajal arvesse
  vajadust sotsiaalselt õiglase ülemineku tagamise järele ning
  väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajadusi. Lisaks tuleks läbivaadatud raamistikes kirjeldada sellise taristu planeerimise ning taristuga seotud lubade andmise ja hangete üldist riiklikku raamistikku, sealhulgas kindlaks tehtud takistusi ja meetmeid nende kõrvaldamiseks, et taristut oleks võimalik kiiremini kasutusele võtta.
  Läbivaadatud riiklikes poliitikaraamistikes tuleks võtta maksimaalselt arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet. Liikmesriigid peaksid kaaluma selle põhimõtte rakendamise kohta hiljuti avaldatud soovitust ja suuniseid, milles selgitatakse, kuidas kavandamis-, poliitika- ja investeerimisotsused võivad vähendada energiatarbimist mitmes põhisektoris, sealhulgas transpordisektoris.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 39

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (39) | Komisjon peaks hõlbustama liikmesriikide läbivaadatud riiklike poliitikaraamistike väljatöötamist ja rakendamist, vahetades liikmesriikide vahel teavet ja parimaid tavasid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(39)

Komisjon peaks hõlbustama liikmesriikide läbivaadatud riiklike poliitikaraamistike väljatöötamist ja rakendamist, vahetades liikmesriikide vahel teavet ja parimaid tavasid.

| (39) | Komisjon peaks hõlbustama liikmesriikide läbivaadatud riiklike poliitikaraamistike väljatöötamist ja rakendamist, vahetades liikmesriikide
  ning piirkondlike ja kohalike ametiasutuste
  vahel teavet ja parimaid tavasid. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon peaks hõlbustama liikmesriikide läbivaadatud riiklike poliitikaraamistike väljatöötamist ja rakendamist, vahetades liikmesriikide
  ning piirkondlike ja kohalike ametiasutuste
  vahel teavet ja parimaid tavasid.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (40) | Selleks et edendada alternatiivkütuseid ja arendada asjakohast taristut, peaksid riiklikud poliitikaraamistikud koosnema üksikasjalikest strateegiatest, et edendada alternatiivkütuseid sektorites, kus CO2-heidet on raske vähendada, nagu lennundus, meretransport, siseveetransport ning raudteetransport nendes võrgu segmentides, mida ei saa elektrifitseerida. Eelkõige peaksid liikmesriigid tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikidega välja töötama selged strateegiad siseveetranspordi CO2-heite vähendamiseks TEN-T võrgus. Samuti tuleks välja töötada pikaajalised CO2-heite vähendamise strateegiad TEN-T sadamate ja TEN-T lennujaamade jaoks, keskendudes eelkõige taristu kasutuselevõtule vähese heitega ja heiteta laevade ja õhusõidukite jaoks ning raudteeliinide jaoks, mida ei elektrifitseerita.
  Komisjon peaks
  nende strateegiate alusel käesoleva määruse läbi vaatama, et kehtestada
  kõnealustele
  sektoritele siduvamad eesmärgid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40)

Selleks et edendada alternatiivkütuseid ja arendada asjakohast taristut, peaksid riiklikud poliitikaraamistikud koosnema üksikasjalikest strateegiatest, et edendada alternatiivkütuseid sektorites, kus CO2-heidet on raske vähendada, nagu lennundus, meretransport, siseveetransport ning raudteetransport nendes võrgu segmentides, mida ei saa elektrifitseerida. Eelkõige peaksid liikmesriigid tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikidega välja töötama selged strateegiad siseveetranspordi CO2-heite vähendamiseks TEN-T võrgus. Samuti tuleks välja töötada pikaajalised CO2-heite vähendamise strateegiad TEN-T sadamate ja TEN-T lennujaamade jaoks, keskendudes eelkõige taristu kasutuselevõtule vähese heitega ja heiteta laevade ja õhusõidukite jaoks ning raudteeliinide jaoks, mida ei elektrifitseerita.
  Komisjon peaks
  nende strateegiate alusel käesoleva määruse läbi vaatama, et kehtestada
  kõnealustele
  sektoritele siduvamad eesmärgid.

| (40) | Selleks et edendada alternatiivkütuseid ja arendada asjakohast taristut, peaksid riiklikud poliitikaraamistikud koosnema üksikasjalikest strateegiatest, et edendada alternatiivkütuseid sektorites, kus CO2 heidet on raske vähendada, nagu lennundus, meretransport, siseveetransport ning raudteetransport nendes võrgu segmentides, mida ei saa elektrifitseerida. Eelkõige peaksid liikmesriigid tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikidega välja töötama selged strateegiad siseveetranspordi CO2 heite vähendamiseks TEN-T võrgus. Samuti tuleks välja töötada pikaajalised CO2 heite vähendamise strateegiad TEN-T sadamate ja TEN-T lennujaamade jaoks, keskendudes eelkõige taristu kasutuselevõtule vähese heitega ja heiteta laevade ja õhusõidukite jaoks ning raudteeliinide jaoks, mida ei elektrifitseerita. Nende strateegiate alusel
  ning riikide turuosa ja liikluse osakaalu andmeid ning turuprognoose arvesse võttes peaks komisjon
  käesoleva määruse läbi vaatama, et kehtestada
  nendele
  sektoritele siduvamad eesmärgid. |
| --- | --- |

(40)

Selleks et edendada alternatiivkütuseid ja arendada asjakohast taristut, peaksid riiklikud poliitikaraamistikud koosnema üksikasjalikest strateegiatest, et edendada alternatiivkütuseid sektorites, kus CO2 heidet on raske vähendada, nagu lennundus, meretransport, siseveetransport ning raudteetransport nendes võrgu segmentides, mida ei saa elektrifitseerida. Eelkõige peaksid liikmesriigid tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikidega välja töötama selged strateegiad siseveetranspordi CO2 heite vähendamiseks TEN-T võrgus. Samuti tuleks välja töötada pikaajalised CO2 heite vähendamise strateegiad TEN-T sadamate ja TEN-T lennujaamade jaoks, keskendudes eelkõige taristu kasutuselevõtule vähese heitega ja heiteta laevade ja õhusõidukite jaoks ning raudteeliinide jaoks, mida ei elektrifitseerita. Nende strateegiate alusel
  ning riikide turuosa ja liikluse osakaalu andmeid ning turuprognoose arvesse võttes peaks komisjon
  käesoleva määruse läbi vaatama, et kehtestada
  nendele
  sektoritele siduvamad eesmärgid.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (40a) | Kuigi ainult 56 % olemasolevast Euroopa raudteevõrgust on elektrifitseeritud, läbivad elektri jõul töötavad rongid üle 80 % kõigist läbitud rongikilomeetritest. Siiski on praegu kasutusel veel hinnanguliselt 6 000 diiselrongi. Töötades fossiilkütustel, tekitavad nad kasvuhoonegaaside heidet ja õhusaastet. Alternatiivkütuste taristu edasine kasutuselevõtt raudteesektoris on seetõttu vajalik ja kiireloomuline, et tagada fossiilkütustel töötavatest rongidest loobumine ja seeläbi tagada, et kliimaneutraalsele majandusele üleminekul täidavad oma rolli kõik transpordisektorid. Seega on asjakohane, et käesolevas määruses sätestatakse konkreetsed eesmärgid. Raudteesektoris on olemas eri tehnoloogiad diislikütusega rongidest loobumiseks, sealhulgas otsene elektrifitseerimine, akutoitega rongid ja vesinikurakendused, mille puhul teenuse kulutõhususe tõttu ei ole segmendi otsene elektrifitseerimine võimalik. Nende tehnoloogiate arendamiseks on vaja liikmesriikides kasutusele võtta sobiv laadimis- ja tankimistaristu. Enne kasutuselevõttu peaksid liikmesriigid hoolikalt hindama sellise taristu parimaid asukohti ning eelkõige kaaluma selle kasutuselevõttu mitmeliigilise transpordi sõlmpunktides ja linnatranspordisõlmedes. Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet tuleks kavandamis- ja investeerimisotsuste tegemisel täielikult arvesse võtta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40a)

Kuigi ainult 56 % olemasolevast Euroopa raudteevõrgust on elektrifitseeritud, läbivad elektri jõul töötavad rongid üle 80 % kõigist läbitud rongikilomeetritest. Siiski on praegu kasutusel veel hinnanguliselt 6 000 diiselrongi. Töötades fossiilkütustel, tekitavad nad kasvuhoonegaaside heidet ja õhusaastet. Alternatiivkütuste taristu edasine kasutuselevõtt raudteesektoris on seetõttu vajalik ja kiireloomuline, et tagada fossiilkütustel töötavatest rongidest loobumine ja seeläbi tagada, et kliimaneutraalsele majandusele üleminekul täidavad oma rolli kõik transpordisektorid. Seega on asjakohane, et käesolevas määruses sätestatakse konkreetsed eesmärgid. Raudteesektoris on olemas eri tehnoloogiad diislikütusega rongidest loobumiseks, sealhulgas otsene elektrifitseerimine, akutoitega rongid ja vesinikurakendused, mille puhul teenuse kulutõhususe tõttu ei ole segmendi otsene elektrifitseerimine võimalik. Nende tehnoloogiate arendamiseks on vaja liikmesriikides kasutusele võtta sobiv laadimis- ja tankimistaristu. Enne kasutuselevõttu peaksid liikmesriigid hoolikalt hindama sellise taristu parimaid asukohti ning eelkõige kaaluma selle kasutuselevõttu mitmeliigilise transpordi sõlmpunktides ja linnatranspordisõlmedes. Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet tuleks kavandamis- ja investeerimisotsuste tegemisel täielikult arvesse võtta.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 41

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (41) | Liikmesriigid peaksid kasutama mitmesuguseid regulatiivseid ja mitteregulatiivseid stiimuleid ja meetmeid, et saavutada kohustuslikud eesmärgid ja rakendada oma riiklikke poliitikaraamistikke tihedas koostöös erasektori osalejatega, kellel peaks olema alternatiivkütuste taristu arendamise toetamisel keskne roll. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(41)

Liikmesriigid peaksid kasutama mitmesuguseid regulatiivseid ja mitteregulatiivseid stiimuleid ja meetmeid, et saavutada kohustuslikud eesmärgid ja rakendada oma riiklikke poliitikaraamistikke tihedas koostöös erasektori osalejatega, kellel peaks olema alternatiivkütuste taristu arendamise toetamisel keskne roll.

| (41) | Liikmesriigid peaksid kasutama mitmesuguseid
  turupõhiseid ja
  regulatiivseid ja mitteregulatiivseid stiimuleid ja meetmeid, et saavutada kohustuslikud eesmärgid ja rakendada oma riiklikke poliitikaraamistikke tihedas koostöös
  piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning
  erasektori osalejatega, kellel peaks olema alternatiivkütuste taristu arendamise toetamisel
  ja rahastamisel
  keskne roll. |
| --- | --- |

(41)

Liikmesriigid peaksid kasutama mitmesuguseid
  turupõhiseid ja
  regulatiivseid ja mitteregulatiivseid stiimuleid ja meetmeid, et saavutada kohustuslikud eesmärgid ja rakendada oma riiklikke poliitikaraamistikke tihedas koostöös
  piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning
  erasektori osalejatega, kellel peaks olema alternatiivkütuste taristu arendamise toetamisel
  ja rahastamisel
  keskne roll.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 41 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (41b) | Liikmesriigid peaksid kehtestama stimuleerimiskavad ja võtma kõik vajalikud meetmeid säästvate transpordiliikide edendamiseks. Erilist tähelepanu tuleks pöörata munitsipaal- ja piirkondlike ametiasutuste rollile, kuna need võivad hõlbustada alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite kasutuselevõttu sihtotstarbeliste maksusoodustuste, avalike hangete ja kohalike liikluseeskirjade abil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(41b)

Liikmesriigid peaksid kehtestama stimuleerimiskavad ja võtma kõik vajalikud meetmeid säästvate transpordiliikide edendamiseks. Erilist tähelepanu tuleks pöörata munitsipaal- ja piirkondlike ametiasutuste rollile, kuna need võivad hõlbustada alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite kasutuselevõttu sihtotstarbeliste maksusoodustuste, avalike hangete ja kohalike liikluseeskirjade abil.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (42) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/33/EÜ (58) nähakse ette keskkonnasõbralike ja heiteta busside osakaalu minimaalsed riiklikud hanke-eesmärgid, kui keskkonnasõbralikes bussides kasutatakse käesoleva määruse artikli 2 punktis 3 määratletud alternatiivkütuseid. Kuna üha rohkem ühistranspordiasutusi ja käitajaid lähevad nende eesmärkide saavutamiseks üle keskkonnasõbralikele ja heiteta bussidele, peaksid liikmesriigid lisama vajaliku bussitaristu sihipärase edendamise ja arendamise oma riiklikesse poliitikaraamistikesse olulise osana. Liikmesriigid peaksid looma ja säilitama asjakohased vahendid, et edendada laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõttu ka erisõidukiparkide, eelkõige
  keskkonnasõbralike ja
  heiteta busside jaoks
  kohalikul tasandil
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/33/EÜ (58) nähakse ette keskkonnasõbralike ja heiteta busside osakaalu minimaalsed riiklikud hanke-eesmärgid, kui keskkonnasõbralikes bussides kasutatakse käesoleva määruse artikli 2 punktis 3 määratletud alternatiivkütuseid. Kuna üha rohkem ühistranspordiasutusi ja käitajaid lähevad nende eesmärkide saavutamiseks üle keskkonnasõbralikele ja heiteta bussidele, peaksid liikmesriigid lisama vajaliku bussitaristu sihipärase edendamise ja arendamise oma riiklikesse poliitikaraamistikesse olulise osana. Liikmesriigid peaksid looma ja säilitama asjakohased vahendid, et edendada laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõttu ka erisõidukiparkide, eelkõige
  keskkonnasõbralike ja
  heiteta busside jaoks
  kohalikul tasandil
  .

| (42) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/33/EÜ (58) nähakse ette keskkonnasõbralike ja heiteta busside osakaalu minimaalsed riiklikud hanke-eesmärgid, kui keskkonnasõbralikes bussides kasutatakse käesoleva määruse artikli 2 punktis 3 määratletud alternatiivkütuseid. Kuna üha rohkem ühistranspordiasutusi ja käitajaid lähevad nende eesmärkide saavutamiseks üle keskkonnasõbralikele ja heiteta bussidele, peaksid liikmesriigid lisama vajaliku bussitaristu sihipärase edendamise ja arendamise oma riiklikesse poliitikaraamistikesse olulise osana. Liikmesriigid peaksid looma ja säilitama asjakohased vahendid, et edendada laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõttu ka erisõidukiparkide
  jaoks
  , eelkõige heiteta busside jaoks
  ning ühisauto kasutamise jaoks teedel, ning neil peaks olema võimalik võtta sellist kasutuselevõttu arvesse käesolevas määruses sätestatud eesmärkide saavutamisel
  . |
| --- | --- |

(42)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/33/EÜ (58) nähakse ette keskkonnasõbralike ja heiteta busside osakaalu minimaalsed riiklikud hanke-eesmärgid, kui keskkonnasõbralikes bussides kasutatakse käesoleva määruse artikli 2 punktis 3 määratletud alternatiivkütuseid. Kuna üha rohkem ühistranspordiasutusi ja käitajaid lähevad nende eesmärkide saavutamiseks üle keskkonnasõbralikele ja heiteta bussidele, peaksid liikmesriigid lisama vajaliku bussitaristu sihipärase edendamise ja arendamise oma riiklikesse poliitikaraamistikesse olulise osana. Liikmesriigid peaksid looma ja säilitama asjakohased vahendid, et edendada laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõttu ka erisõidukiparkide
  jaoks
  , eelkõige heiteta busside jaoks
  ning ühisauto kasutamise jaoks teedel, ning neil peaks olema võimalik võtta sellist kasutuselevõttu arvesse käesolevas määruses sätestatud eesmärkide saavutamisel
  .

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 43

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (43) | Arvestades, et mootorsõidukite kütuseliigid muutuvad järjest mitmekesisemaks ja kodanike liikuvus maanteedel suureneb jätkuvalt kogu liidus, on vaja anda sõidukikasutajatele selget ja kergesti mõistetavat teavet tanklates olemasolevate kütuste kohta ning nende sõidukite ühilduvuse kohta erinevate kütuste või laadimispunktidega liidu turul. Liikmesriikidel peaks olema võimalik võtta selliseid teavitusmeetmeid ka
  enne 18. novembrit 2016
  turule lastud sõidukite suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(43)

Arvestades, et mootorsõidukite kütuseliigid muutuvad järjest mitmekesisemaks ja kodanike liikuvus maanteedel suureneb jätkuvalt kogu liidus, on vaja anda sõidukikasutajatele selget ja kergesti mõistetavat teavet tanklates olemasolevate kütuste kohta ning nende sõidukite ühilduvuse kohta erinevate kütuste või laadimispunktidega liidu turul. Liikmesriikidel peaks olema võimalik võtta selliseid teavitusmeetmeid ka
  enne 18. novembrit 2016
  turule lastud sõidukite suhtes.

| (43) | Arvestades, et mootorsõidukite kütuseliigid muutuvad järjest mitmekesisemaks ja kodanike liikuvus maanteedel suureneb jätkuvalt kogu liidus, on vaja anda sõidukikasutajatele selget ja kergesti mõistetavat teavet tanklates olemasolevate kütuste kohta ning nende sõidukite ühilduvuse kohta erinevate kütuste või laadimispunktidega liidu turul. Liikmesriikidel peaks olema võimalik võtta selliseid teavitusmeetmeid ka
  varem
  turule lastud sõidukite suhtes. |
| --- | --- |

(43)

Arvestades, et mootorsõidukite kütuseliigid muutuvad järjest mitmekesisemaks ja kodanike liikuvus maanteedel suureneb jätkuvalt kogu liidus, on vaja anda sõidukikasutajatele selget ja kergesti mõistetavat teavet tanklates olemasolevate kütuste kohta ning nende sõidukite ühilduvuse kohta erinevate kütuste või laadimispunktidega liidu turul. Liikmesriikidel peaks olema võimalik võtta selliseid teavitusmeetmeid ka
  varem
  turule lastud sõidukite suhtes.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 44

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (44) | Lihtne ja kergesti võrreldav teave eri kütuste hindade kohta aitaks sõidukikasutajatel paremini hinnata turul saadaolevate üksikute kütuste suhtelist maksumust. Seepärast tuleks teavitamise eesmärgil esitada kõikides asjaomastes tanklates teatavate alternatiivkütuste ja tavakütuste ühikuhinna võrdlus, mida väljendatakse „kütusehinnana 100 km kohta“. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(44)

Lihtne ja kergesti võrreldav teave eri kütuste hindade kohta aitaks sõidukikasutajatel paremini hinnata turul saadaolevate üksikute kütuste suhtelist maksumust. Seepärast tuleks teavitamise eesmärgil esitada kõikides asjaomastes tanklates teatavate alternatiivkütuste ja tavakütuste ühikuhinna võrdlus, mida väljendatakse „kütusehinnana 100 km kohta“.

| (44) | Lihtne ja kergesti võrreldav teave eri kütuste hindade kohta aitaks sõidukikasutajatel paremini hinnata turul saadaolevate üksikute kütuste suhtelist maksumust. Seepärast tuleks teavitamise eesmärgil esitada kõikides asjaomastes tanklates teatavate alternatiivkütuste ja tavakütuste ühikuhinna võrdlus, mida väljendatakse „kütusehinnana 100 km kohta“.
  Tarbijatele tuleks selgitada, et see hinnavõrdlus puudutab liikmesriigi keskmisi kütusehindu, mis võivad asjaomases tanklas küsitavatest tegelikest hindadest erineda. Lisaks tuleks lepinguvaba elektri laadimise ja vesiniku tankimise puhul esitada kõnealuses jaamas küsitud hind asjakohaselt kWh ja kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

(44)

Lihtne ja kergesti võrreldav teave eri kütuste hindade kohta aitaks sõidukikasutajatel paremini hinnata turul saadaolevate üksikute kütuste suhtelist maksumust. Seepärast tuleks teavitamise eesmärgil esitada kõikides asjaomastes tanklates teatavate alternatiivkütuste ja tavakütuste ühikuhinna võrdlus, mida väljendatakse „kütusehinnana 100 km kohta“.
  Tarbijatele tuleks selgitada, et see hinnavõrdlus puudutab liikmesriigi keskmisi kütusehindu, mis võivad asjaomases tanklas küsitavatest tegelikest hindadest erineda. Lisaks tuleks lepinguvaba elektri laadimise ja vesiniku tankimise puhul esitada kõnealuses jaamas küsitud hind asjakohaselt kWh ja kilogrammi kohta.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 46

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (46) | Andmetel peaks olema laadimis- ja tankimistaristu nõuetekohases toimimises oluline roll. Kättesaadavaks ja juurdepääsetavaks tehtavate andmete vorming, esitamise sagedus ja kvaliteet määravad kasutajate vajadustele vastava alternatiivkütuste taristu ökosüsteemi üldise kvaliteedi. Lisaks peaksid need andmed olema sidusal viisil kättesaadavad kõigis liikmesriikides. Seepärast tuleks andmed esitada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/40/EL (59) riiklikele juurdepääsupunktidele kehtestatud nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(46)

Andmetel peaks olema laadimis- ja tankimistaristu nõuetekohases toimimises oluline roll. Kättesaadavaks ja juurdepääsetavaks tehtavate andmete vorming, esitamise sagedus ja kvaliteet määravad kasutajate vajadustele vastava alternatiivkütuste taristu ökosüsteemi üldise kvaliteedi. Lisaks peaksid need andmed olema sidusal viisil kättesaadavad kõigis liikmesriikides. Seepärast tuleks andmed esitada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/40/EL (59) riiklikele juurdepääsupunktidele kehtestatud nõuetele.

| (46) | Andmetel peaks olema laadimis- ja tankimistaristu nõuetekohases toimimises oluline roll. Kättesaadavaks ja juurdepääsetavaks tehtavate andmete vorming, esitamise sagedus ja kvaliteet määravad kasutajate vajadustele vastava alternatiivkütuste taristu ökosüsteemi üldise kvaliteedi. Lisaks peaksid need andmed olema sidusal viisil kättesaadavad kõigis liikmesriikides. Seepärast tuleks andmed esitada
  avatud andmetena
  vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/40/EL (59) riiklikele juurdepääsupunktidele kehtestatud nõuetele.
  Liidus sujuvat liikumist võimaldavate teenuste jaoks tuleks luua ka kogu liitu hõlmav süsteem, millesse imporditaks riiklikest süsteemidest saadud standarditud teave. Seepärast peaks komisjon looma liidu tasandil Euroopa ühise juurdepääsupunkti, mis toimiks andmeväravana, mis võimaldab lõppkasutajatel ja liikuvusteenuse osutajatel riiklikes juurdepääsupunktides säilitatavatele asjakohastele andmetele hõlpsasti juurde pääseda. Võimaluse korral peaks see olema ühilduv ja koostalitlusvõimeline liikmesriikide väljatöötatud olemasolevate teabe- ja broneerimissüsteemidega. Euroopa juurdepääsupunkt võiks aidata tarbijatel paremini siseturul üldkasutatavate laadimis- ja tankimispunktide käitajate hindu võrrelda ning anda kasutajatele teavet tankimis- ja laadimispunktide juurdepääsetavuse, kättesaadavuse, ooteaegade ja alternatiivkütuste jääkmahu kohta. See võib aidata ennetada liiklushäireid ja tuua kasu liiklusohutusele. See teave tuleks teha ELi tasandil kättesaadavaks avaliku, ajakohase, kasutajasõbraliku, juurdepääsetava ja mitmekeelse liidese kaudu. |
| --- | --- |

(46)

Andmetel peaks olema laadimis- ja tankimistaristu nõuetekohases toimimises oluline roll. Kättesaadavaks ja juurdepääsetavaks tehtavate andmete vorming, esitamise sagedus ja kvaliteet määravad kasutajate vajadustele vastava alternatiivkütuste taristu ökosüsteemi üldise kvaliteedi. Lisaks peaksid need andmed olema sidusal viisil kättesaadavad kõigis liikmesriikides. Seepärast tuleks andmed esitada
  avatud andmetena
  vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/40/EL (59) riiklikele juurdepääsupunktidele kehtestatud nõuetele.
  Liidus sujuvat liikumist võimaldavate teenuste jaoks tuleks luua ka kogu liitu hõlmav süsteem, millesse imporditaks riiklikest süsteemidest saadud standarditud teave. Seepärast peaks komisjon looma liidu tasandil Euroopa ühise juurdepääsupunkti, mis toimiks andmeväravana, mis võimaldab lõppkasutajatel ja liikuvusteenuse osutajatel riiklikes juurdepääsupunktides säilitatavatele asjakohastele andmetele hõlpsasti juurde pääseda. Võimaluse korral peaks see olema ühilduv ja koostalitlusvõimeline liikmesriikide väljatöötatud olemasolevate teabe- ja broneerimissüsteemidega. Euroopa juurdepääsupunkt võiks aidata tarbijatel paremini siseturul üldkasutatavate laadimis- ja tankimispunktide käitajate hindu võrrelda ning anda kasutajatele teavet tankimis- ja laadimispunktide juurdepääsetavuse, kättesaadavuse, ooteaegade ja alternatiivkütuste jääkmahu kohta. See võib aidata ennetada liiklushäireid ja tuua kasu liiklusohutusele. See teave tuleks teha ELi tasandil kättesaadavaks avaliku, ajakohase, kasutajasõbraliku, juurdepääsetava ja mitmekeelse liidese kaudu.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 52

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (52) | Käesoleva määruse kohaldamisel peaks komisjon konsulteerima asjaomaste eksperdirühmadega, eelkõige säästva transpordi foorumi ja Euroopa säästva laevanduse foorumiga. Selline ekspertidega konsulteerimine on eriti oluline, kui komisjon kavatseb käesoleva määruse alusel vastu võtta delegeeritud õigusakte või rakendusakte. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(52)

Käesoleva määruse kohaldamisel peaks komisjon konsulteerima asjaomaste eksperdirühmadega, eelkõige säästva transpordi foorumi ja Euroopa säästva laevanduse foorumiga. Selline ekspertidega konsulteerimine on eriti oluline, kui komisjon kavatseb käesoleva määruse alusel vastu võtta delegeeritud õigusakte või rakendusakte.

| (52) | Käesoleva määruse kohaldamisel peaks komisjon konsulteerima
  paljude organisatsioonide ja sidusrühmadega, sealhulgas, kuid mitte ainult tarbijarühmade, omavalitsuste, linnade ja piirkondadega, ning
  asjaomaste eksperdirühmadega, eelkõige säästva transpordi foorumi ja Euroopa säästva laevanduse foorumiga. Selline ekspertidega konsulteerimine on eriti oluline, kui komisjon kavatseb käesoleva määruse alusel vastu võtta delegeeritud õigusakte või rakendusakte. |
| --- | --- |

(52)

Käesoleva määruse kohaldamisel peaks komisjon konsulteerima
  paljude organisatsioonide ja sidusrühmadega, sealhulgas, kuid mitte ainult tarbijarühmade, omavalitsuste, linnade ja piirkondadega, ning
  asjaomaste eksperdirühmadega, eelkõige säästva transpordi foorumi ja Euroopa säästva laevanduse foorumiga. Selline ekspertidega konsulteerimine on eriti oluline, kui komisjon kavatseb käesoleva määruse alusel vastu võtta delegeeritud õigusakte või rakendusakte.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 53

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (53) | Alternatiivkütuste taristu on kiiresti arenev valdkond. Ühtse tehnilise kirjelduse puudumine takistab alternatiivkütuste taristu ühtse turu loomist. Seepärast peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et ühtlustada tehnilisi kirjeldusi valdkondades, kus
  ühised
  tehnilised kirjeldused puuduvad, kuid on vajalikud. Eelkõige peaks see hõlmama suhtlust elektrisõiduki ja laadimispunkti vahel, suhtlust laadimispunkti ja laadimistarkvara haldussüsteemi (tagasüsteemi) vahel; suhtlust elektrisõidukite rändlusteenusega ja suhtlust elektrivõrguga. Samuti on vaja kindlaks määrata sobiv juhtimisraamistik ning sõidukite ja võrgu vahelise teabevahetuse ökosüsteemi eri osalejate rollid
  . Lisaks tuleb
  arvesse
  võtta esile kerkivaid tehnoloogiaarendusi
  ,
  näiteks elektriteid
  . Andmete esitamisega seoses on vaja ette näha täiendavad andmetüübid ja tehnilised kirjeldused seoses kättesaadavaks ja juurdepääsetavaks tehtavate andmete vormingu, esitamise sageduse ja kvaliteediga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(53)

Alternatiivkütuste taristu on kiiresti arenev valdkond. Ühtse tehnilise kirjelduse puudumine takistab alternatiivkütuste taristu ühtse turu loomist. Seepärast peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et ühtlustada tehnilisi kirjeldusi valdkondades, kus
  ühised
  tehnilised kirjeldused puuduvad, kuid on vajalikud. Eelkõige peaks see hõlmama suhtlust elektrisõiduki ja laadimispunkti vahel, suhtlust laadimispunkti ja laadimistarkvara haldussüsteemi (tagasüsteemi) vahel; suhtlust elektrisõidukite rändlusteenusega ja suhtlust elektrivõrguga. Samuti on vaja kindlaks määrata sobiv juhtimisraamistik ning sõidukite ja võrgu vahelise teabevahetuse ökosüsteemi eri osalejate rollid
  . Lisaks tuleb
  arvesse
  võtta esile kerkivaid tehnoloogiaarendusi
  ,
  näiteks elektriteid
  . Andmete esitamisega seoses on vaja ette näha täiendavad andmetüübid ja tehnilised kirjeldused seoses kättesaadavaks ja juurdepääsetavaks tehtavate andmete vormingu, esitamise sageduse ja kvaliteediga.

| (53) | Alternatiivkütuste taristu on kiiresti arenev valdkond. Ühtse tehnilise kirjelduse puudumine takistab alternatiivkütuste taristu ühtse turu loomist. Seepärast peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et ühtlustada tehnilisi kirjeldusi valdkondades, kus
  ühtsed
  tehnilised kirjeldused puuduvad, kuid on vajalikud. Eelkõige peaks see hõlmama suhtlust elektrisõiduki ja laadimispunkti vahel, suhtlust laadimispunkti ja laadimistarkvara haldussüsteemi (tagasüsteemi) vahel; suhtlust elektrisõidukite rändlusteenusega ja suhtlust elektrivõrguga
  , tagades samas küberturvalisuse ja tarbijate andmekaitse kõrge taseme
  . Samuti on vaja
  kiiresti
  kindlaks määrata sobiv juhtimisraamistik ning sõidukite ja võrgu vahelise teabevahetuse ökosüsteemi eri osalejate rollid
  , võttes samal ajal
  arvesse
  ja toetades kujunemisjärgus tehnoloogia arengusuundi
  ,
  millel on suur kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaal, nagu elektriteed, eelkõige induktsioon- ja kontaktõhuliinide laadimislahendused
  . Andmete esitamisega seoses on vaja ette näha täiendavad andmetüübid ja tehnilised kirjeldused seoses kättesaadavaks ja juurdepääsetavaks tehtavate andmete vormingu, esitamise sageduse ja kvaliteediga.
  On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(53)

Alternatiivkütuste taristu on kiiresti arenev valdkond. Ühtse tehnilise kirjelduse puudumine takistab alternatiivkütuste taristu ühtse turu loomist. Seepärast peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et ühtlustada tehnilisi kirjeldusi valdkondades, kus
  ühtsed
  tehnilised kirjeldused puuduvad, kuid on vajalikud. Eelkõige peaks see hõlmama suhtlust elektrisõiduki ja laadimispunkti vahel, suhtlust laadimispunkti ja laadimistarkvara haldussüsteemi (tagasüsteemi) vahel; suhtlust elektrisõidukite rändlusteenusega ja suhtlust elektrivõrguga
  , tagades samas küberturvalisuse ja tarbijate andmekaitse kõrge taseme
  . Samuti on vaja
  kiiresti
  kindlaks määrata sobiv juhtimisraamistik ning sõidukite ja võrgu vahelise teabevahetuse ökosüsteemi eri osalejate rollid
  , võttes samal ajal
  arvesse
  ja toetades kujunemisjärgus tehnoloogia arengusuundi
  ,
  millel on suur kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaal, nagu elektriteed, eelkõige induktsioon- ja kontaktõhuliinide laadimislahendused
  . Andmete esitamisega seoses on vaja ette näha täiendavad andmetüübid ja tehnilised kirjeldused seoses kättesaadavaks ja juurdepääsetavaks tehtavate andmete vormingu, esitamise sageduse ja kvaliteediga.
  On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 54 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (54a) | Võttes arvesse asjaolu, et käesolev määrus tekitab mõjutatud sektoritele nõuete täitmisega seotud lisakulusid, on vaja võtta kompenseerivaid meetmeid, et vältida regulatiivse koormuse kogutaseme tõusu. Seepärast peaks komisjon olema kohustatud enne käesoleva määruse jõustumist esitama ettepanekud käesoleva määrusega tekitatud regulatiivse koormuse kompenseerimiseks, vaadates läbi või tühistades muude ELi määruste sätted, mis tekitavad mõjutatud sektorites tarbetuid nõuete täitmisega seotud kulusid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(54a)

Võttes arvesse asjaolu, et käesolev määrus tekitab mõjutatud sektoritele nõuete täitmisega seotud lisakulusid, on vaja võtta kompenseerivaid meetmeid, et vältida regulatiivse koormuse kogutaseme tõusu. Seepärast peaks komisjon olema kohustatud enne käesoleva määruse jõustumist esitama ettepanekud käesoleva määrusega tekitatud regulatiivse koormuse kompenseerimiseks, vaadates läbi või tühistades muude ELi määruste sätted, mis tekitavad mõjutatud sektorites tarbetuid nõuete täitmisega seotud kulusid.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesolevas määruses sätestatakse
  kohustuslikud
  riiklikud
  eesmärgid
  piisava alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuks liidus maanteesõidukite, laevade ja seisvate õhusõidukite jaoks. Selles sätestatakse alternatiivkütuste taristu jaoks
  ühised
  tehnilised kirjeldused ja nõuded kasutajateabe, andmete esitamise ja maksete tegemise kohta. | 1.   Käesolevas määruses sätestatakse riiklikud
  miinimumeesmärgid
  piisava alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuks liidus maanteesõidukite, laevade
  , rongide
  ja seisvate õhusõidukite jaoks. Selles sätestatakse alternatiivkütuste taristu jaoks
  ühtsed
  tehnilised kirjeldused ja nõuded kasutajateabe, andmete esitamise ja maksete tegemise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesolevas määruses sätestatakse
  kohustuslikud
  riiklikud
  eesmärgid
  piisava alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuks liidus maanteesõidukite, laevade ja seisvate õhusõidukite jaoks. Selles sätestatakse alternatiivkütuste taristu jaoks
  ühised
  tehnilised kirjeldused ja nõuded kasutajateabe, andmete esitamise ja maksete tegemise kohta.

1.   Käesolevas määruses sätestatakse riiklikud
  miinimumeesmärgid
  piisava alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuks liidus maanteesõidukite, laevade
  , rongide
  ja seisvate õhusõidukite jaoks. Selles sätestatakse alternatiivkütuste taristu jaoks
  ühtsed
  tehnilised kirjeldused ja nõuded kasutajateabe, andmete esitamise ja maksete tegemise kohta.

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 3

Artikkel 1 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Käesoleva määrusega kehtestatakse aruandlusmehhanism, et ergutada koostööd ja tagada edusammude usaldusväärne jälgimine. Mehhanism koosneb komisjoni ja liikmesriikide vahelisest struktureeritud, läbipaistvast
  ja
  korduvast protsessist, mille eesmärk on riiklike poliitikaraamistike viimistlemine ning nende edasine rakendamine ja vastavad komisjoni meetmed. | 3.   Käesoleva määrusega kehtestatakse aruandlusmehhanism, et ergutada koostööd ja tagada edusammude usaldusväärne jälgimine. Mehhanism koosneb komisjoni ja liikmesriikide
  ning piirkondlike ja kohalike ametiasutuste
  vahelisest struktureeritud, läbipaistvast, korduvast
  ja mitmetasandiliselt juhitavast
  protsessist, mille eesmärk on riiklike poliitikaraamistike viimistlemine
  , võttes arvesse olemasolevaid kohalikke ja piirkondlikke strateegiaid alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuks,
  ning nende edasine rakendamine ja vastavad komisjoni meetmed. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Käesoleva määrusega kehtestatakse aruandlusmehhanism, et ergutada koostööd ja tagada edusammude usaldusväärne jälgimine. Mehhanism koosneb komisjoni ja liikmesriikide vahelisest struktureeritud, läbipaistvast
  ja
  korduvast protsessist, mille eesmärk on riiklike poliitikaraamistike viimistlemine ning nende edasine rakendamine ja vastavad komisjoni meetmed.

3.   Käesoleva määrusega kehtestatakse aruandlusmehhanism, et ergutada koostööd ja tagada edusammude usaldusväärne jälgimine. Mehhanism koosneb komisjoni ja liikmesriikide
  ning piirkondlike ja kohalike ametiasutuste
  vahelisest struktureeritud, läbipaistvast, korduvast
  ja mitmetasandiliselt juhitavast
  protsessist, mille eesmärk on riiklike poliitikaraamistike viimistlemine
  , võttes arvesse olemasolevaid kohalikke ja piirkondlikke strateegiaid alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuks,
  ning nende edasine rakendamine ja vastavad komisjoni meetmed.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a) | „TEN-T võrgus“ – elektrilaadimisjaamade ja vesinikutanklate puhul tähendab see nende asumist TEN-T võrgus või kuni 1,5  km sõidu kaugusel TEN-T maantee lähimast väljasõidust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a)

2a)

„TEN-T võrgus“ – elektrilaadimisjaamade ja vesinikutanklate puhul tähendab see nende asumist TEN-T võrgus või kuni 1,5  km sõidu kaugusel TEN-T maantee lähimast väljasõidust;

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt a – sissejuhatav osa

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt a – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | „alternatiivkütused heiteta sõidukitele“ – |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

„alternatiivkütused heiteta sõidukitele“ –

| a) | „alternatiivkütused heiteta sõidukitele
  , laevadele ja õhusõidukitele
  “ – |
| --- | --- |

a)

„alternatiivkütused heiteta sõidukitele
  , laevadele ja õhusõidukitele
  “ –

, laevadele ja õhusõidukitele

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt b – taane 1

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt b – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | biomasskütused ja biokütused, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktides 27 ja 33, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

biomasskütused ja biokütused, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktides 27 ja 33,

| — | biomasskütused
  , sealhulgas biogaas,
  ja biokütused, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktides 27
  , 28
  ja 33, |
| --- | --- |

—

biomasskütused
  , sealhulgas biogaas,
  ja biokütused, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktides 27
  , 28
  ja 33,

, sealhulgas biogaas,

, 28

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt c – sissejuhatav osa

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt c – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | „alternatiivsed fossiilkütused“ üleminekuperioodil – |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

„alternatiivsed fossiilkütused“ üleminekuperioodil –

| c) | „alternatiivsed fossiilkütused“
  piiratud
  üleminekuperioodil – |
| --- | --- |

c)

„alternatiivsed fossiilkütused“
  piiratud
  üleminekuperioodil –

piiratud

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9a) | „kodanike energiakogukond“ – kogukond, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punktis 11; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9a)

9a)

„kodanike energiakogukond“ – kogukond, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punktis 11;

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 17

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | „elektritee“ – füüsiline piki teed kulgev paigaldis, mis võimaldab elektrisõidukile
  selle liikumise ajal
  elektrit üle kanda; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(17)

„elektritee“ – füüsiline piki teed kulgev paigaldis, mis võimaldab elektrisõidukile
  selle liikumise ajal
  elektrit üle kanda;

selle liikumise ajal

| 17) | „elektritee“ – füüsiline piki teed kulgev paigaldis, mis võimaldab elektrisõidukile elektrit üle kanda
  , et anda selle käitamiseks või dünaamiliseks laadimiseks vajalikku energiat
  ; |
| --- | --- |

17)

„elektritee“ – füüsiline piki teed kulgev paigaldis, mis võimaldab elektrisõidukile elektrit üle kanda
  , et anda selle käitamiseks või dünaamiliseks laadimiseks vajalikku energiat
  ;

, et anda selle käitamiseks või dünaamiliseks laadimiseks vajalikku energiat

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 17 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 17a) | „dünaamiline laadimine“ – elektrisõiduki aku laadimine sõiduki liikumise ajal; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

17a)

17a)

„dünaamiline laadimine“ – elektrisõiduki aku laadimine sõiduki liikumise ajal;

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 19 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 19 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 19a) | „energiatõhususe esikohale seadmine“ – energiatõhususe esikohale seadmine, nagu on määratletud määruse (EL) 2018/1999 artikli 2 punktis 18; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

19a)

19a)

„energiatõhususe esikohale seadmine“ – energiatõhususe esikohale seadmine, nagu on määratletud määruse (EL) 2018/1999 artikli 2 punktis 18;

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 19 b (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 19 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 19b) | „tehnoloogiline neutraalsus“ – tehnoloogiline neutraalsus, nagu on sätestatud direktiivi (EL) 2018/1972 põhjenduses 25; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

19b)

19b)

„tehnoloogiline neutraalsus“ – tehnoloogiline neutraalsus, nagu on sätestatud direktiivi (EL) 2018/1972 põhjenduses 25;

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 35 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 35 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 35a) | „maksekaart“ – makseteenus, mis toimib füüsilise ja digitaalse deebet- või krediitkaardi baasil ja hõlmab nutitelefoni rakendusse integreeritud maksekaarte; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

35a)

35a)

„maksekaart“ – makseteenus, mis toimib füüsilise ja digitaalse deebet- või krediitkaardi baasil ja hõlmab nutitelefoni rakendusse integreeritud maksekaarte;

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 35 b (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 35 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 35b) | „makseteenus“ – makseteenus, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punktis 3; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

35b)

35b)

„makseteenus“ – makseteenus, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punktis 3;

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 37 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 37 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 37a) | „eelkonditsioneeritud õhu süsteem“ – lennujaamade paikne või teisaldatav süsteem, mis varustab väljastpoolt konditsioneeritud õhuga seisvat õhusõidukit selle salongide jahutamiseks, ventileerimiseks või soojendamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

37a)

37a)

„eelkonditsioneeritud õhu süsteem“ – lennujaamade paikne või teisaldatav süsteem, mis varustab väljastpoolt konditsioneeritud õhuga seisvat õhusõidukit selle salongide jahutamiseks, ventileerimiseks või soojendamiseks;

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 38

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (38) | „üldkasutatav alternatiivkütuste taristu“ – alternatiivkütuste taristu, mis asub üldsusele avatud kohas või valduses, olenemata sellest, kas alternatiivkütuste taristu asub avalikul või eramaal, kas kohaldatakse piiranguid või tingimusi seoses juurdepääsuga kohale või valdusele ning olenemata alternatiivkütuste taristu kasutamise suhtes kohaldatavatest tingimustest; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(38)

„üldkasutatav alternatiivkütuste taristu“ – alternatiivkütuste taristu, mis asub üldsusele avatud kohas või valduses, olenemata sellest, kas alternatiivkütuste taristu asub avalikul või eramaal, kas kohaldatakse piiranguid või tingimusi seoses juurdepääsuga kohale või valdusele ning olenemata alternatiivkütuste taristu kasutamise suhtes kohaldatavatest tingimustest;

| 38) | „üldkasutatav alternatiivkütuste taristu“ – alternatiivkütuste taristu, mis asub üldsusele
  , sealhulgas piiratud liikumisvõimega isikutele,
  avatud kohas või valduses, olenemata sellest, kas alternatiivkütuste taristu asub avalikul või eramaal, kas kohaldatakse piiranguid või tingimusi seoses juurdepääsuga kohale või valdusele ning olenemata alternatiivkütuste taristu kasutamise suhtes kohaldatavatest tingimustest; |
| --- | --- |

38)

„üldkasutatav alternatiivkütuste taristu“ – alternatiivkütuste taristu, mis asub üldsusele
  , sealhulgas piiratud liikumisvõimega isikutele,
  avatud kohas või valduses, olenemata sellest, kas alternatiivkütuste taristu asub avalikul või eramaal, kas kohaldatakse piiranguid või tingimusi seoses juurdepääsuga kohale või valdusele ning olenemata alternatiivkütuste taristu kasutamise suhtes kohaldatavatest tingimustest;

, sealhulgas piiratud liikumisvõimega isikutele,

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 40

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (40) | „lepinguvaba laadimine“ – laadimisteenus, mille lõppkasutaja ostab, ilma et ta peaks end registreerima, sõlmima kirjaliku lepingu või looma asjaomase laadimispunkti käitajaga pikemaajalise ärisuhte, mis läheb kaugemale pelgast teenuse ostmisest; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(40)

„lepinguvaba laadimine“ – laadimisteenus, mille lõppkasutaja ostab, ilma et ta peaks end registreerima, sõlmima kirjaliku lepingu või looma asjaomase laadimispunkti käitajaga pikemaajalise ärisuhte, mis läheb kaugemale pelgast teenuse ostmisest;

| 40) | „lepinguvaba laadimine“ – laadimisteenus, mille lõppkasutaja ostab, ilma et ta peaks end registreerima, sõlmima kirjaliku lepingu või looma asjaomase laadimispunkti käitajaga pikemaajalise ärisuhte
  või elektrooniliselt sisse logima või alustama seanssi veebipõhises vahendusteenuses
  , mis läheb kaugemale pelgast teenuse ostmisest; |
| --- | --- |

40)

„lepinguvaba laadimine“ – laadimisteenus, mille lõppkasutaja ostab, ilma et ta peaks end registreerima, sõlmima kirjaliku lepingu või looma asjaomase laadimispunkti käitajaga pikemaajalise ärisuhte
  või elektrooniliselt sisse logima või alustama seanssi veebipõhises vahendusteenuses
  , mis läheb kaugemale pelgast teenuse ostmisest;

või elektrooniliselt sisse logima või alustama seanssi veebipõhises vahendusteenuses

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 41

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 41

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (41) | „laadimispunkt“ – paikne või teisaldatav liides, mis võimaldab edastada elektrit elektrisõidukile ja millel võib olla küll üks või mitu pistmikku eri tüüpi pistikühenduste jaoks, kuid mis saab korraga laadida ainult üht elektrisõidukit, välja arvatud seadmed, mille väljundvõimsus on kuni 3,7  kW ja mille peamine eesmärk ei ole elektrisõidukite laadimine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(41)

„laadimispunkt“ – paikne või teisaldatav liides, mis võimaldab edastada elektrit elektrisõidukile ja millel võib olla küll üks või mitu pistmikku eri tüüpi pistikühenduste jaoks, kuid mis saab korraga laadida ainult üht elektrisõidukit, välja arvatud seadmed, mille väljundvõimsus on kuni 3,7  kW ja mille peamine eesmärk ei ole elektrisõidukite laadimine;

| 41) | „laadimispunkt“ – paikne või teisaldatav
  võrguliides või võrguväline
  liides, mis võimaldab edastada elektrit elektrisõidukile ja millel võib olla küll üks või mitu pistmikku eri tüüpi pistikühenduste jaoks, kuid mis saab korraga laadida ainult üht elektrisõidukit, välja arvatud seadmed, mille väljundvõimsus on kuni 3,7  kW ja mille peamine eesmärk ei ole elektrisõidukite laadimine; |
| --- | --- |

41)

„laadimispunkt“ – paikne või teisaldatav
  võrguliides või võrguväline
  liides, mis võimaldab edastada elektrit elektrisõidukile ja millel võib olla küll üks või mitu pistmikku eri tüüpi pistikühenduste jaoks, kuid mis saab korraga laadida ainult üht elektrisõidukit, välja arvatud seadmed, mille väljundvõimsus on kuni 3,7  kW ja mille peamine eesmärk ei ole elektrisõidukite laadimine;

võrguliides või võrguväline

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 49

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 49

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (49) | „tankimispunkt“ – tankimisrajatis, mis on ette nähtud paikse või teisaldatava seadme kaudu mis tahes vedela või gaasilise alternatiivkütuse tankimiseks ning mis saab korraga tankida ainult üht sõidukit; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(49)

„tankimispunkt“ – tankimisrajatis, mis on ette nähtud paikse või teisaldatava seadme kaudu mis tahes vedela või gaasilise alternatiivkütuse tankimiseks ning mis saab korraga tankida ainult üht sõidukit;

| 49) | „tankimispunkt“ – tankimisrajatis, mis on ette nähtud paikse või teisaldatava seadme kaudu mis tahes vedela või gaasilise alternatiivkütuse tankimiseks ning mis saab korraga tankida ainult üht sõidukit
  või üht laeva
  ; |
| --- | --- |

49)

„tankimispunkt“ – tankimisrajatis, mis on ette nähtud paikse või teisaldatava seadme kaudu mis tahes vedela või gaasilise alternatiivkütuse tankimiseks ning mis saab korraga tankida ainult üht sõidukit
  või üht laeva
  ;

või üht laeva

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 54 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 54 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 54a) | „taastuvenergiakogukond“ – kogukond, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 16; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

54a)

54a)

„taastuvenergiakogukond“ – kogukond, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 16;

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 56

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 56

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (56) | „ohutu ja turvaline parkimine“ – artikli 17 lõike 1 punktis b osutatud parkimis- ja puhkeala, mis on ette nähtud raskeveokite öiseks parkimiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(56)

„ohutu ja turvaline parkimine“ – artikli 17 lõike 1 punktis b osutatud parkimis- ja puhkeala, mis on ette nähtud raskeveokite öiseks parkimiseks;

| 56) | „ohutu ja turvaline parkimine“ –
  määruse (EL) nr 1315/2013
  artikli 17 lõike 1 punktis b osutatud parkimis- ja puhkeala, mis on ette nähtud raskeveokite öiseks parkimiseks
  ja mis on sertifitseeritud määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 8a sätete kohaselt
  ; |
| --- | --- |

56)

„ohutu ja turvaline parkimine“ –
  määruse (EL) nr 1315/2013
  artikli 17 lõike 1 punktis b osutatud parkimis- ja puhkeala, mis on ette nähtud raskeveokite öiseks parkimiseks
  ja mis on sertifitseeritud määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 8a sätete kohaselt
  ;

määruse (EL) nr 1315/2013

ja mis on sertifitseeritud määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 8a sätete kohaselt

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 57

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 57

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (57) | „kai ääres seisev laev“ – kai
  ääres seisev laev
  ,
  nagu on määratletud määruse (EL) 2015/757 artikli 3 punktis n
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(57)

„kai ääres seisev laev“ – kai
  ääres seisev laev
  ,
  nagu on määratletud määruse (EL) 2015/757 artikli 3 punktis n
  ;

ääres seisev laev

nagu on määratletud määruse (EL) 2015/757 artikli 3 punktis n

| 57) | „kai ääres seisev laev“ –
  laev, mis on kindlalt kinnitatud
  kai
  äärde liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas sadamas lasti pealevõtmiseks, lasti mahalaadimiseks, reisijate pardale minekuks ja sealt lahkumiseks või seisuajaks
  ,
  sh ajal, mil laeva ei lastita ega tehta reisijatega seotud toiminguid
  ; |
| --- | --- |

57)

„kai ääres seisev laev“ –
  laev, mis on kindlalt kinnitatud
  kai
  äärde liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas sadamas lasti pealevõtmiseks, lasti mahalaadimiseks, reisijate pardale minekuks ja sealt lahkumiseks või seisuajaks
  ,
  sh ajal, mil laeva ei lastita ega tehta reisijatega seotud toiminguid
  ;

laev, mis on kindlalt kinnitatud

äärde liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas sadamas lasti pealevõtmiseks, lasti mahalaadimiseks, reisijate pardale minekuks ja sealt lahkumiseks või seisuajaks

sh ajal, mil laeva ei lastita ega tehta reisijatega seotud toiminguid

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 58

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 58

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (58) | „kaldaäärne elektritoide“ – kai ääres seisvate merelaevade või siseveelaevade varustamine
  maismaalt saadava
  elektriga
  standardliidese
  abil; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(58)

„kaldaäärne elektritoide“ – kai ääres seisvate merelaevade või siseveelaevade varustamine
  maismaalt saadava
  elektriga
  standardliidese
  abil;

maismaalt saadava

standardliidese

| 58) | „kaldaäärne elektritoide“ – kai ääres seisvate merelaevade või siseveelaevade varustamine
  kaldalt tuleva
  elektriga
  paikse, ujuva või teisaldatava standardseadme
  abil; |
| --- | --- |

58)

„kaldaäärne elektritoide“ – kai ääres seisvate merelaevade või siseveelaevade varustamine
  kaldalt tuleva
  elektriga
  paikse, ujuva või teisaldatava standardseadme
  abil;

kaldalt tuleva

paikse, ujuva või teisaldatava standardseadme

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 66 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 66 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 66a) | „mitmeliigilise transpordi sõlm“ – liikuvusteenuste taristu, nagu raudtee-, maantee-, õhu-, mere- ja siseveetranspordi jaamad ja terminalid, mis võimaldavad määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 3 punktis n määratletud mitmeliigilist transporti; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

66a)

66a)

„mitmeliigilise transpordi sõlm“ – liikuvusteenuste taristu, nagu raudtee-, maantee-, õhu-, mere- ja siseveetranspordi jaamad ja terminalid, mis võimaldavad määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 3 punktis n määratletud mitmeliigilist transporti;

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 66 b (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 66 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 66b) | „L-kategooria sõidukid“ – kahe-, kolme- ja neljarattalised sõidukid vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 ja I lisa liigitusele, sealhulgas mootoriga jalgrattad, kahe- ja kolmerattalised mopeedid, kahe- ja kolmerattalised mootorrattad, külghaagisega mootorrattad, kerged ja rasked neljarattalised teeliiklussõidukid ning kerged ja rasked neljarattalised liikurid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

66b)

66b)

„L-kategooria sõidukid“ – kahe-, kolme- ja neljarattalised sõidukid vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 ja I lisa liigitusele, sealhulgas mootoriga jalgrattad, kahe- ja kolmerattalised mopeedid, kahe- ja kolmerattalised mootorrattad, külghaagisega mootorrattad, kerged ja rasked neljarattalised teeliiklussõidukid ning kerged ja rasked neljarattalised liikurid.

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 1 – taane 2

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 1 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | nende territooriumil võetakse kasutusele üldkasutatavad kergsõidukite laadimisjaamad, mis tagavad kõnealustele sõidukitele piisava väljundvõimsuse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

nende territooriumil võetakse kasutusele üldkasutatavad kergsõidukite laadimisjaamad, mis tagavad kõnealustele sõidukitele piisava väljundvõimsuse.

| — | nende territooriumil võetakse
  territoriaalset tasakaalu ja mitmeliigilist reisimist toetaval viisil
  kasutusele üldkasutatavad kergsõidukite laadimisjaamad, mis tagavad kõnealustele sõidukitele piisava väljundvõimsuse; |
| --- | --- |

—

nende territooriumil võetakse
  territoriaalset tasakaalu ja mitmeliigilist reisimist toetaval viisil
  kasutusele üldkasutatavad kergsõidukite laadimisjaamad, mis tagavad kõnealustele sõidukitele piisava väljundvõimsuse;

territoriaalset tasakaalu ja mitmeliigilist reisimist toetaval viisil

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 1 – taane 2 a (uus)

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 1 – taane 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | elamupiirkondades, kus sõidukeid tavaliselt pikemaks ajaks pargitakse, võetakse üldkasutatavatel teedel kasutusele piisav arv üldkasutatavaid kergsõidukite laadimisjaamu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

elamupiirkondades, kus sõidukeid tavaliselt pikemaks ajaks pargitakse, võetakse üldkasutatavatel teedel kasutusele piisav arv üldkasutatavaid kergsõidukite laadimisjaamu;

elamupiirkondades, kus sõidukeid tavaliselt pikemaks ajaks pargitakse, võetakse üldkasutatavatel teedel kasutusele piisav arv üldkasutatavaid kergsõidukite laadimisjaamu;

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 1 – taane 2 b (uus)

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 1 – taane 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | kergsõidukite nutilaadimiseks ja kahesuunaliseks laadimiseks on loodud piisav arv üldkasutatavaid laadimisjaamu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kergsõidukite nutilaadimiseks ja kahesuunaliseks laadimiseks on loodud piisav arv üldkasutatavaid laadimisjaamu;

kergsõidukite nutilaadimiseks ja kahesuunaliseks laadimiseks on loodud piisav arv üldkasutatavaid laadimisjaamu;

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 1 – taane 2 c (uus)

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 1 – taane 2 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | tagatakse võrguühendus ja võrgu võimsus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

tagatakse võrguühendus ja võrgu võimsus.

tagatakse võrguühendus ja võrgu võimsus.

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | iga nende territooriumil registreeritud akutoitega elektriajamiga kergsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt
  1
   kW
  ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

iga nende territooriumil registreeritud akutoitega elektriajamiga kergsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt
  1
   kW
  ning

1

ning

| a) | iga nende territooriumil registreeritud akutoitega elektriajamiga kergsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt
  3
   kW
  , kui akutoitega elektriajamiga kergsõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud kergsõidukipargis on väiksem kui 1 %, |
| --- | --- |

a)

iga nende territooriumil registreeritud akutoitega elektriajamiga kergsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt
  3
   kW
  , kui akutoitega elektriajamiga kergsõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud kergsõidukipargis on väiksem kui 1 %,

3

, kui akutoitega elektriajamiga kergsõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud kergsõidukipargis on väiksem kui 1 %,

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a a (uus)

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | iga nende territooriumil registreeritud akutoitega elektriajamiga kergsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus 2,5  kW, kui akutoitega elektriajamiga kergsõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud kergsõidukipargis on 1 % või sellest suurem, kuid väiksem kui 2,5  %, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

iga nende territooriumil registreeritud akutoitega elektriajamiga kergsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus 2,5  kW, kui akutoitega elektriajamiga kergsõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud kergsõidukipargis on 1 % või sellest suurem, kuid väiksem kui 2,5  %,

iga nende territooriumil registreeritud akutoitega elektriajamiga kergsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus 2,5  kW, kui akutoitega elektriajamiga kergsõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud kergsõidukipargis on 1 % või sellest suurem, kuid väiksem kui 2,5  %,

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 1 – punkt a b (uus)

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 1 – punkt a b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ab) | iga nende territooriumil registreeritud akutoitega elektriajamiga kergsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 2 kW, kui akutoitega elektriajamiga kergsõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud kergsõidukipargis on 2,5  % või sellest suurem, kuid väiksem kui 5 %, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ab)

ab)

iga nende territooriumil registreeritud akutoitega elektriajamiga kergsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 2 kW, kui akutoitega elektriajamiga kergsõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud kergsõidukipargis on 2,5  % või sellest suurem, kuid väiksem kui 5 %,

iga nende territooriumil registreeritud akutoitega elektriajamiga kergsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 2 kW, kui akutoitega elektriajamiga kergsõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud kergsõidukipargis on 2,5  % või sellest suurem, kuid väiksem kui 5 %,

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a c (uus)

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ac) | iga nende territooriumil registreeritud akutoitega elektriajamiga kergsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 1,5  kW, kui akutoitega elektriajamiga kergsõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud kergsõidukipargis on 5 % või sellest suurem, kuid väiksem kui 7,5  %, ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ac)

ac)

iga nende territooriumil registreeritud akutoitega elektriajamiga kergsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 1,5  kW, kui akutoitega elektriajamiga kergsõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud kergsõidukipargis on 5 % või sellest suurem, kuid väiksem kui 7,5  %, ning

iga nende territooriumil registreeritud akutoitega elektriajamiga kergsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 1,5  kW, kui akutoitega elektriajamiga kergsõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud kergsõidukipargis on 5 % või sellest suurem, kuid väiksem kui 7,5  %, ning

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a d (uus)

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ad) | iga nende territooriumil registreeritud akutoitega elektriajamiga kergsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 1 kW, kui akutoitega elektriajamiga kergsõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud kergsõidukipargis on 7,5  % või sellest suurem, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ad)

ad)

iga nende territooriumil registreeritud akutoitega elektriajamiga kergsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 1 kW, kui akutoitega elektriajamiga kergsõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud kergsõidukipargis on 7,5  % või sellest suurem,

iga nende territooriumil registreeritud akutoitega elektriajamiga kergsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 1 kW, kui akutoitega elektriajamiga kergsõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud kergsõidukipargis on 7,5  % või sellest suurem,

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | iga nende territooriumil registreeritud pistikühendusega kerghübriidsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt
  0,66
   kW. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

iga nende territooriumil registreeritud pistikühendusega kerghübriidsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt
  0,66
   kW.

0,66

| b) | iga nende territooriumil registreeritud pistikühendusega kerghübriidsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt
  2
   kW
  , kui elektrisõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud sõidukipargis on väiksem kui 1 %, |
| --- | --- |

b)

iga nende territooriumil registreeritud pistikühendusega kerghübriidsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt
  2
   kW
  , kui elektrisõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud sõidukipargis on väiksem kui 1 %,

2

, kui elektrisõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud sõidukipargis on väiksem kui 1 %,

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b a (uus)

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | iga nende territooriumil registreeritud pistikühendusega kerghübriidsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 1,65  kW, kui elektrisõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud sõidukipargis on 1 % või sellest suurem, kuid väiksem kui 2,5  %, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

iga nende territooriumil registreeritud pistikühendusega kerghübriidsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 1,65  kW, kui elektrisõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud sõidukipargis on 1 % või sellest suurem, kuid väiksem kui 2,5  %,

iga nende territooriumil registreeritud pistikühendusega kerghübriidsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 1,65  kW, kui elektrisõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud sõidukipargis on 1 % või sellest suurem, kuid väiksem kui 2,5  %,

Muudatusettepanek 95

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b b (uus)

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bb) | iga nende territooriumil registreeritud pistikühendusega kerghübriidsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 1,33  kW, kui elektrisõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud sõidukipargis on 2,5  % või sellest suurem, kuid väiksem kui 5 %, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bb)

bb)

iga nende territooriumil registreeritud pistikühendusega kerghübriidsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 1,33  kW, kui elektrisõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud sõidukipargis on 2,5  % või sellest suurem, kuid väiksem kui 5 %,

iga nende territooriumil registreeritud pistikühendusega kerghübriidsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 1,33  kW, kui elektrisõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud sõidukipargis on 2,5  % või sellest suurem, kuid väiksem kui 5 %,

Muudatusettepanek 96

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b c (uus)

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bc) | iga nende territooriumil registreeritud pistikühendusega kerghübriidsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 1 kW, kui elektrisõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud sõidukipargis on 5 % või sellest suurem, kuid väiksem kui 7,5  %, ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bc)

bc)

iga nende territooriumil registreeritud pistikühendusega kerghübriidsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 1 kW, kui elektrisõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud sõidukipargis on 5 % või sellest suurem, kuid väiksem kui 7,5  %, ning

iga nende territooriumil registreeritud pistikühendusega kerghübriidsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 1 kW, kui elektrisõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud sõidukipargis on 5 % või sellest suurem, kuid väiksem kui 7,5  %, ning

Muudatusettepanek 97

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b d (uus)

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bd) | iga nende territooriumil registreeritud pistikühendusega kerghübriidsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 0,66  kW, kui elektrisõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud sõidukipargis on 7,5  % või sellest suurem. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bd)

bd)

iga nende territooriumil registreeritud pistikühendusega kerghübriidsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 0,66  kW, kui elektrisõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud sõidukipargis on 7,5  % või sellest suurem.

iga nende territooriumil registreeritud pistikühendusega kerghübriidsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 0,66  kW, kui elektrisõidukite osakaal liikmesriigi kogu prognoositud sõidukipargis on 7,5  % või sellest suurem.

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 3 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Ilma et see piiraks lõike 1 teise lõigu punkti a kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et riigi tasandil kehtestatakse laadimistaristu väljundvõimsuse miinimumeesmärgid, mis on piisavad, et laadida |
| | — | 3 % kogu prognoositud kergsõidukipargist 31. detsembriks 2027, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Ilma et see piiraks lõike 1 teise lõigu punkti a kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et riigi tasandil kehtestatakse laadimistaristu väljundvõimsuse miinimumeesmärgid, mis on piisavad, et laadida

—

3 % kogu prognoositud kergsõidukipargist 31. detsembriks 2027,

3 % kogu prognoositud kergsõidukipargist 31. detsembriks 2027,

| — | 5 % kogu prognoositud kergsõidukipargist 31. detsembriks 2030. |
| --- | --- |

—

5 % kogu prognoositud kergsõidukipargist 31. detsembriks 2030.

5 % kogu prognoositud kergsõidukipargist 31. detsembriks 2030.

Muudatusettepanek 99

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a – sissejuhatav osa

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c
  ) | TEN-T põhivõrgus võetakse igas sõidusuunas kasutusele üldkasutatavad kergsõidukite laadimispargid, mille maksimaalne vahekaugus on 60 km ja mis vastavad järgmistele nõuetele: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c
  )

(c

TEN-T põhivõrgus võetakse igas sõidusuunas kasutusele üldkasutatavad kergsõidukite laadimispargid, mille maksimaalne vahekaugus on 60 km ja mis vastavad järgmistele nõuetele:

| a
  ) | TEN-T põhivõrgus
  ja üldvõrgus
  võetakse igas sõidusuunas kasutusele üldkasutatavad kergsõidukite laadimispargid, mille maksimaalne vahekaugus on 60 km ja mis vastavad järgmistele nõuetele: |
| --- | --- |

a
  )

a

TEN-T põhivõrgus
  ja üldvõrgus
  võetakse igas sõidusuunas kasutusele üldkasutatavad kergsõidukite laadimispargid, mille maksimaalne vahekaugus on 60 km ja mis vastavad järgmistele nõuetele:

ja üldvõrgus

Muudatusettepanek 100

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a – alapunkt i

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | 31. detsembriks 2025 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  300
   kW ja koosnema vähemalt ühest laadimisjaamast, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt
  150
   kW; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i)

31. detsembriks 2025 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  300
   kW ja koosnema vähemalt ühest laadimisjaamast, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt
  150
   kW;

300

150

| i) | 31. detsembriks 2025 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  600
   kW ja koosnema vähemalt ühest laadimisjaamast, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt
  300
   kW; |
| --- | --- |

i)

31. detsembriks 2025 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  600
   kW ja koosnema vähemalt ühest laadimisjaamast, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt
  300
   kW;

600

300

Muudatusettepanek 101

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a – alapunkt ii

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | 31. detsembriks 2030 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  600
   kW ja koosnema vähemalt kahest laadimisjaamast, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt
  150
   kW; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii)

31. detsembriks 2030 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  600
   kW ja koosnema vähemalt kahest laadimisjaamast, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt
  150
   kW;

600

150

| ii) | 31. detsembriks 2030 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  900
   kW ja koosnema vähemalt kahest laadimisjaamast, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt
  350
   kW; |
| --- | --- |

ii)

31. detsembriks 2030 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  900
   kW ja koosnema vähemalt kahest laadimisjaamast, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt
  350
   kW;

900

350

Muudatusettepanek 102

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | TEN-T üldvõrgus võetakse igas sõidusuunas kasutusele üldkasutatavad kergsõidukite laadimispargid, mille maksimaalne vahekaugus on 60 km ja mis vastavad järgmistele nõuetele: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

(d)

TEN-T üldvõrgus võetakse igas sõidusuunas kasutusele üldkasutatavad kergsõidukite laadimispargid, mille maksimaalne vahekaugus on 60 km ja mis vastavad järgmistele nõuetele:

TEN-T üldvõrgus võetakse igas sõidusuunas kasutusele üldkasutatavad kergsõidukite laadimispargid, mille maksimaalne vahekaugus on 60 km ja mis vastavad järgmistele nõuetele:

välja jäetud

välja jäetud

| | i) | 31. detsembriks 2030 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt 300 kW ja koosnema vähemalt ühest laadimisjaamast, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt 150 kW; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

31. detsembriks 2030 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt 300 kW ja koosnema vähemalt ühest laadimisjaamast, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt 150 kW;

31. detsembriks 2030 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt 300 kW ja koosnema vähemalt ühest laadimisjaamast, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt 150 kW;

| | ii) | 31. detsembriks 2035 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt 600 kW ja koosnema vähemalt kahest laadimisjaamast, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 150 kW. |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

31. detsembriks 2035 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt 600 kW ja koosnema vähemalt kahest laadimisjaamast, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 150 kW.

31. detsembriks 2035 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt 600 kW ja koosnema vähemalt kahest laadimisjaamast, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 150 kW.

Muudatusettepanek 103

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 3 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kui elektrisõidukite kasutuselevõtt turul on mis tahes asjakohasel aruandeperioodil kiire, peaksid liikmesriigid lühendama sellele vastavalt lõikes 2 sätestatud tähtaegu ja suurendama sellele vastavalt ka laadimisparkide eesmärke. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Kui elektrisõidukite kasutuselevõtt turul on mis tahes asjakohasel aruandeperioodil kiire, peaksid liikmesriigid lühendama sellele vastavalt lõikes 2 sätestatud tähtaegu ja suurendama sellele vastavalt ka laadimisparkide eesmärke.

Muudatusettepanek 104

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 b (uus)

Artikkel 3 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Kui kulud on ebaproportsionaalsed võrreldes kasuga, sealhulgas keskkonnakasuga, võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 |
| | a) | liidu äärepoolseimatele piirkondadele, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349, või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Kui kulud on ebaproportsionaalsed võrreldes kasuga, sealhulgas keskkonnakasuga, võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2

a)

a)

liidu äärepoolseimatele piirkondadele, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349, või

liidu äärepoolseimatele piirkondadele, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349, või

| b) | saartele, mis ei ole ühendatud maismaa energiavõrkudega ja mis kuuluvad väikeste ühendatud võrkude või eraldatud võrkude määratluse alla vastavalt direktiivile (EL) 2019/944. |
| --- | --- |

b)

b)

saartele, mis ei ole ühendatud maismaa energiavõrkudega ja mis kuuluvad väikeste ühendatud võrkude või eraldatud võrkude määratluse alla vastavalt direktiivile (EL) 2019/944.

saartele, mis ei ole ühendatud maismaa energiavõrkudega ja mis kuuluvad väikeste ühendatud võrkude või eraldatud võrkude määratluse alla vastavalt direktiivile (EL) 2019/944.

Sellistel juhtudel põhjendab kõnealune liikmesriik oma otsuseid komisjonile ja teeb kogu asjakohase teabe kättesaadavaks oma riiklikes poliitikaraamistikes.

Sellistel juhtudel põhjendab kõnealune liikmesriik oma otsuseid komisjonile ja teeb kogu asjakohase teabe kättesaadavaks oma riiklikes poliitikaraamistikes.

Muudatusettepanek 105

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 c (uus)

Artikkel 3 – lõige 2 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Liikmesriigi põhjendatud taotluse alusel võib komisjon teha erandi lõikes 2 sätestatud nõudest TEN-T teede puhul, mille keskmine iga-aastane liiklustihedus on väiksem kui 2 000  kergsõidukit päevas, tingimusel et taristu ei ole sotsiaal-majandusliku tasuvuse seisukohast põhjendatud. Kui erand tehakse, võib liikmesriik võtta sellistel teedel kasutusele ühe üldkasutatava laadimispargi, mis teenindab mõlemat sõidusuunda, täites samal ajal vahekauguse, laadimispargi koguväljundvõimsuse, laadimispunktide arvu ja individuaalsete laadimispunktide väljundvõimsusega seotud lõikes 2 sätestatud nõudeid, mida kohaldatakse ühe sõidusuuna puhul, tingimusel, et laadimispark on kergesti juurdepääsetav mõlemast sõidusuunast. Komisjon teeb selliseid erandeid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel pärast liikmesriigi esitatud põhjendatud taotluse hindamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2c.
     
  Liikmesriigi põhjendatud taotluse alusel võib komisjon teha erandi lõikes 2 sätestatud nõudest TEN-T teede puhul, mille keskmine iga-aastane liiklustihedus on väiksem kui 2 000  kergsõidukit päevas, tingimusel et taristu ei ole sotsiaal-majandusliku tasuvuse seisukohast põhjendatud. Kui erand tehakse, võib liikmesriik võtta sellistel teedel kasutusele ühe üldkasutatava laadimispargi, mis teenindab mõlemat sõidusuunda, täites samal ajal vahekauguse, laadimispargi koguväljundvõimsuse, laadimispunktide arvu ja individuaalsete laadimispunktide väljundvõimsusega seotud lõikes 2 sätestatud nõudeid, mida kohaldatakse ühe sõidusuuna puhul, tingimusel, et laadimispark on kergesti juurdepääsetav mõlemast sõidusuunast. Komisjon teeb selliseid erandeid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel pärast liikmesriigi esitatud põhjendatud taotluse hindamist.

Muudatusettepanek 106

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 d (uus)

Artikkel 3 – lõige 2 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2d.
     
  Liikmesriigi põhjendatud taotluse alusel võib komisjon teha erandi käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud maksimaalse vahekauguse nõudest TEN-T teede puhul, mille keskmine iga-aastane liiklustihedus on väiksem kui 1 500  kergsõidukit päevas, tingimusel et taristu ei ole sotsiaal-majandusliku tasuvuse seisukohast põhjendatud. Sellise erandi tegemise korral võivad liikmesriigid lubada jätta laadimispunktide maksimaalseks vahekauguseks kuni 100 km. Komisjon teeb selliseid erandeid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel pärast liikmesriigi esitatud põhjendatud taotluse hindamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2d.
     
  Liikmesriigi põhjendatud taotluse alusel võib komisjon teha erandi käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud maksimaalse vahekauguse nõudest TEN-T teede puhul, mille keskmine iga-aastane liiklustihedus on väiksem kui 1 500  kergsõidukit päevas, tingimusel et taristu ei ole sotsiaal-majandusliku tasuvuse seisukohast põhjendatud. Sellise erandi tegemise korral võivad liikmesriigid lubada jätta laadimispunktide maksimaalseks vahekauguseks kuni 100 km. Komisjon teeb selliseid erandeid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel pärast liikmesriigi esitatud põhjendatud taotluse hindamist.

Muudatusettepanek 107

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 e (uus)

Artikkel 3 – lõige 2 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2e.
     
  Tiheasustusega aladel ja piirkondades, kus puuduvad mujal kui tänaval parkimise võimalused või kus registreeritud kergelektrisõidukite kasutuselevõtt on suur, tagavad liikmesriigid, et üldkasutatavate laadimisjaamade arvu suurendatakse sellele vastavalt, et tagada vajalik taristu ja toetada turu arengut. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2e.
     
  Tiheasustusega aladel ja piirkondades, kus puuduvad mujal kui tänaval parkimise võimalused või kus registreeritud kergelektrisõidukite kasutuselevõtt on suur, tagavad liikmesriigid, et üldkasutatavate laadimisjaamade arvu suurendatakse sellele vastavalt, et tagada vajalik taristu ja toetada turu arengut.

Muudatusettepanek 108

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3

Artikkel 3 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3
  .   Naaberliikmesriigid
  tagavad
  , et punktides a ja b osutatud maksimaalseid vahekauguseid ei ületata TEN-T põhi- ja üldvõrgu piiriülestel lõikudel. | 3
  .   Naaberliikmesriigid
  võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks
  , et punktides a ja b osutatud maksimaalseid vahekauguseid ei ületata TEN-T põhi- ja üldvõrgu piiriülestel lõikudel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3
  .   Naaberliikmesriigid
  tagavad
  , et punktides a ja b osutatud maksimaalseid vahekauguseid ei ületata TEN-T põhi- ja üldvõrgu piiriülestel lõikudel.

3
  .   Naaberliikmesriigid
  võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks
  , et punktides a ja b osutatud maksimaalseid vahekauguseid ei ületata TEN-T põhi- ja üldvõrgu piiriülestel lõikudel.

Muudatusettepanek 109

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 3 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisjon võtab vajalikke meetmeid, et tagada koostöö kolmandate riikidega, eelkõige kandidaatriikidega ja nende kolmandate riikidega, kus asuvad liikmesriike ühendavad transpordikoridorid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Komisjon võtab vajalikke meetmeid, et tagada koostöö kolmandate riikidega, eelkõige kandidaatriikidega ja nende kolmandate riikidega, kus asuvad liikmesriike ühendavad transpordikoridorid.

Muudatusettepanek 110

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt a – alapunkt i

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt a – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | 31. detsembriks 2025 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  1 400
   kW ja koosnema vähemalt
  ühest
  laadimisjaamast, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt
  350
   kW; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i)

31. detsembriks 2025 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  1 400
   kW ja koosnema vähemalt
  ühest
  laadimisjaamast, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt
  350
   kW;

1 400

ühest

350

| i) | 31. detsembriks 2025 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  2 000
   kW ja koosnema vähemalt
  kahest
  laadimisjaamast, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt
  800
   kW; |
| --- | --- |

i)

31. detsembriks 2025 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  2 000
   kW ja koosnema vähemalt
  kahest
  laadimisjaamast, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt
  800
   kW;

2 000

kahest

800

Muudatusettepanek 111

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt a – alapunkt ii

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt a – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | 31. detsembriks 2030 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  3 500
   kW ja koosnema vähemalt
  kahest
  laadimisjaamast, mille
  individuaalsed väljundvõimsused
  on vähemalt
  350
   kW; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii)

31. detsembriks 2030 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  3 500
   kW ja koosnema vähemalt
  kahest
  laadimisjaamast, mille
  individuaalsed väljundvõimsused
  on vähemalt
  350
   kW;

3 500

kahest

individuaalsed väljundvõimsused

350

| ii) | 31. detsembriks 2030 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  5 000
   kW ja koosnema vähemalt
  neljast
  laadimisjaamast, mille
  individuaalne väljundvõimsus
  on vähemalt
  800
   kW; |
| --- | --- |

ii)

31. detsembriks 2030 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  5 000
   kW ja koosnema vähemalt
  neljast
  laadimisjaamast, mille
  individuaalne väljundvõimsus
  on vähemalt
  800
   kW;

5 000

neljast

individuaalne väljundvõimsus

800

Muudatusettepanek 112

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt b – alapunkt i

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt b – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | 31. detsembriks 2030 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  1 400
   kW ja koosnema vähemalt ühest laadimisjaamast, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt
  350
   kW; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i)

31. detsembriks 2030 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  1 400
   kW ja koosnema vähemalt ühest laadimisjaamast, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt
  350
   kW;

1 400

350

| i) | 31. detsembriks 2030 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  2 000
   kW ja koosnema vähemalt ühest laadimisjaamast, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt
  800
   kW; |
| --- | --- |

i)

31. detsembriks 2030 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  2 000
   kW ja koosnema vähemalt ühest laadimisjaamast, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt
  800
   kW;

2 000

800

Muudatusettepanek 113

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt b – alapunkt ii

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt b – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | 31. detsembriks 2035 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  3 500
   kW ja koosnema vähemalt kahest laadimisjaamast, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt
  350
   kW; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii)

31. detsembriks 2035 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  3 500
   kW ja koosnema vähemalt kahest laadimisjaamast, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt
  350
   kW;

3 500

350

| ii) | 31. detsembriks 2035 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  5 000
   kW ja koosnema vähemalt kahest laadimisjaamast, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt
  800
   kW; |
| --- | --- |

ii)

31. detsembriks 2035 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt
  5 000
   kW ja koosnema vähemalt kahest laadimisjaamast, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt
  800
   kW;

5 000

800

Muudatusettepanek 114

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt b a (uus)

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | liikmesriigi põhjendatud taotluse alusel võib komisjon teha erandi lõikes 1 sätestatud nõudest TEN-T teede puhul, mille keskmine iga-aastane liiklustihedus on väiksem kui 800 raskeveokit päevas, tingimusel et taristu ei ole sotsiaal-majandusliku tasuvuse seisukohast põhjendatud. Kui erand tehakse, võib liikmesriik võtta sellistel teedel kasutusele ühe üldkasutatava laadimispargi, mis teenindab mõlemat sõidusuunda, täites samal ajal vahekauguse, laadimispargi koguväljundvõimsuse, laadimispunktide arvu ja individuaalsete laadimispunktide väljundvõimsusega seotud lõikes 1 sätestatud nõudeid, mida kohaldatakse ühe sõidusuuna puhul, tingimusel, et laadimispark on kergesti juurdepääsetav mõlemast sõidusuunast. Komisjon teeb selliseid erandeid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel pärast liikmesriigi esitatud põhjendatud taotluse hindamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

liikmesriigi põhjendatud taotluse alusel võib komisjon teha erandi lõikes 1 sätestatud nõudest TEN-T teede puhul, mille keskmine iga-aastane liiklustihedus on väiksem kui 800 raskeveokit päevas, tingimusel et taristu ei ole sotsiaal-majandusliku tasuvuse seisukohast põhjendatud. Kui erand tehakse, võib liikmesriik võtta sellistel teedel kasutusele ühe üldkasutatava laadimispargi, mis teenindab mõlemat sõidusuunda, täites samal ajal vahekauguse, laadimispargi koguväljundvõimsuse, laadimispunktide arvu ja individuaalsete laadimispunktide väljundvõimsusega seotud lõikes 1 sätestatud nõudeid, mida kohaldatakse ühe sõidusuuna puhul, tingimusel, et laadimispark on kergesti juurdepääsetav mõlemast sõidusuunast. Komisjon teeb selliseid erandeid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel pärast liikmesriigi esitatud põhjendatud taotluse hindamist;

liikmesriigi põhjendatud taotluse alusel võib komisjon teha erandi lõikes 1 sätestatud nõudest TEN-T teede puhul, mille keskmine iga-aastane liiklustihedus on väiksem kui 800 raskeveokit päevas, tingimusel et taristu ei ole sotsiaal-majandusliku tasuvuse seisukohast põhjendatud. Kui erand tehakse, võib liikmesriik võtta sellistel teedel kasutusele ühe üldkasutatava laadimispargi, mis teenindab mõlemat sõidusuunda, täites samal ajal vahekauguse, laadimispargi koguväljundvõimsuse, laadimispunktide arvu ja individuaalsete laadimispunktide väljundvõimsusega seotud lõikes 1 sätestatud nõudeid, mida kohaldatakse ühe sõidusuuna puhul, tingimusel, et laadimispark on kergesti juurdepääsetav mõlemast sõidusuunast. Komisjon teeb selliseid erandeid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel pärast liikmesriigi esitatud põhjendatud taotluse hindamist;

Muudatusettepanek 115

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt b b (uus)

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt b b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bb) | liikmesriigi põhjendatud taotluse alusel võib komisjon teha erandi käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud maksimaalse vahekauguse nõudest TEN-T teede puhul, mille keskmine iga-aastane liiklustihedus on väiksem kui 600 raskeveokit päevas, tingimusel et taristu ei ole sotsiaal-majandusliku tasuvuse seisukohast põhjendatud. Sellise erandi tegemise korral võivad liikmesriigid lubada jätta laadimispunktide maksimaalseks vahekauguseks kuni 100 km. Komisjon teeb selliseid erandeid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel pärast liikmesriigi esitatud põhjendatud taotluse hindamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bb)

bb)

liikmesriigi põhjendatud taotluse alusel võib komisjon teha erandi käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud maksimaalse vahekauguse nõudest TEN-T teede puhul, mille keskmine iga-aastane liiklustihedus on väiksem kui 600 raskeveokit päevas, tingimusel et taristu ei ole sotsiaal-majandusliku tasuvuse seisukohast põhjendatud. Sellise erandi tegemise korral võivad liikmesriigid lubada jätta laadimispunktide maksimaalseks vahekauguseks kuni 100 km. Komisjon teeb selliseid erandeid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel pärast liikmesriigi esitatud põhjendatud taotluse hindamist;

liikmesriigi põhjendatud taotluse alusel võib komisjon teha erandi käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud maksimaalse vahekauguse nõudest TEN-T teede puhul, mille keskmine iga-aastane liiklustihedus on väiksem kui 600 raskeveokit päevas, tingimusel et taristu ei ole sotsiaal-majandusliku tasuvuse seisukohast põhjendatud. Sellise erandi tegemise korral võivad liikmesriigid lubada jätta laadimispunktide maksimaalseks vahekauguseks kuni 100 km. Komisjon teeb selliseid erandeid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel pärast liikmesriigi esitatud põhjendatud taotluse hindamist;

Muudatusettepanek 116

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g
  ) | 31. detsembriks
  2030
  on igale ohutule ja turvalisele parkimisalale paigaldatud vähemalt
  üks
  raskeveokite
  laadimisjaam
  , mille väljundvõimsus on vähemalt 100
  kW
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(g
  )

(g

31. detsembriks
  2030
  on igale ohutule ja turvalisele parkimisalale paigaldatud vähemalt
  üks
  raskeveokite
  laadimisjaam
  , mille väljundvõimsus on vähemalt 100
  kW
  ;

2030

üks

laadimisjaam

kW

| c
  ) | 31. detsembriks
  2027
  on igale ohutule ja turvalisele parkimisalale paigaldatud vähemalt
  kaks
  raskeveokite
  laadimisjaama
  , mille väljundvõimsus on vähemalt 100 
  kW ning mis võimaldavad nutilaadimist ja kahesuunalist laadimist
  ; |
| --- | --- |

c
  )

c

31. detsembriks
  2027
  on igale ohutule ja turvalisele parkimisalale paigaldatud vähemalt
  kaks
  raskeveokite
  laadimisjaama
  , mille väljundvõimsus on vähemalt 100 
  kW ning mis võimaldavad nutilaadimist ja kahesuunalist laadimist
  ;

2027

kaks

laadimisjaama

kW ning mis võimaldavad nutilaadimist ja kahesuunalist laadimist

Muudatusettepanek 117

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | 31. detsembriks 2030 on igale ohutule ja turvalisele parkimisalale paigaldatud vähemalt neli raskeveokite laadimisjaama, mille väljundvõimsus on vähemalt 100 kW ning mis võimaldavad nutilaadimist ja kahesuunalist laadimist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

31. detsembriks 2030 on igale ohutule ja turvalisele parkimisalale paigaldatud vähemalt neli raskeveokite laadimisjaama, mille väljundvõimsus on vähemalt 100 kW ning mis võimaldavad nutilaadimist ja kahesuunalist laadimist;

31. detsembriks 2030 on igale ohutule ja turvalisele parkimisalale paigaldatud vähemalt neli raskeveokite laadimisjaama, mille väljundvõimsus on vähemalt 100 kW ning mis võimaldavad nutilaadimist ja kahesuunalist laadimist;

Muudatusettepanek 118

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt d

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (h
  ) | 31. detsembriks 2025 on igas linnatranspordisõlmes kasutusele võetud kokku vähemalt
  600
   kW väljundvõimsusega üldkasutatavad raskesõidukite laadimispunktid laadimisjaamades, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt
  150
   kW; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(h
  )

(h

31. detsembriks 2025 on igas linnatranspordisõlmes kasutusele võetud kokku vähemalt
  600
   kW väljundvõimsusega üldkasutatavad raskesõidukite laadimispunktid laadimisjaamades, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt
  150
   kW;

600

150

| d
  ) | 31. detsembriks 2025 on igas linnatranspordisõlmes kasutusele võetud kokku vähemalt
  1 400
   kW väljundvõimsusega üldkasutatavad raskesõidukite laadimispunktid laadimisjaamades, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt
  350
   kW; |
| --- | --- |

d
  )

d

31. detsembriks 2025 on igas linnatranspordisõlmes kasutusele võetud kokku vähemalt
  1 400
   kW väljundvõimsusega üldkasutatavad raskesõidukite laadimispunktid laadimisjaamades, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt
  350
   kW;

1 400

350

Muudatusettepanek 119

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt e

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (i
  ) | 31. detsembriks 2030 on igas linnatranspordisõlmes kasutusele võetud kokku vähemalt
  1 200
   kW väljundvõimsusega üldkasutatavad raskesõidukite laadimispunktid laadimisjaamades, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt
  150
   kW. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(i
  )

(i

31. detsembriks 2030 on igas linnatranspordisõlmes kasutusele võetud kokku vähemalt
  1 200
   kW väljundvõimsusega üldkasutatavad raskesõidukite laadimispunktid laadimisjaamades, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt
  150
   kW.

1 200

150

| e
  ) | 31. detsembriks 2030 on igas linnatranspordisõlmes kasutusele võetud kokku vähemalt
  3 500
   kW väljundvõimsusega üldkasutatavad raskesõidukite laadimispunktid laadimisjaamades, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt
  350
   kW. |
| --- | --- |

e
  )

e

31. detsembriks 2030 on igas linnatranspordisõlmes kasutusele võetud kokku vähemalt
  3 500
   kW väljundvõimsusega üldkasutatavad raskesõidukite laadimispunktid laadimisjaamades, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt
  350
   kW.

3 500

350

Muudatusettepanek 120

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 4 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Lõike 1 punktides c, ca, d ja e osutatud nõudeid kohaldatakse lisaks lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Lõike 1 punktides c, ca, d ja e osutatud nõudeid kohaldatakse lisaks lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele.

Muudatusettepanek 121

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 b (uus)

Artikkel 4 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Komisjon kaalub käesoleva määruse artikli 22 kohase läbivaatamise raames, kas lõike 1 punktides a, b, d ja e osutatud individuaalset väljundvõimsust suurendada, kui ühised tehnilised kirjeldused on kättesaadavad ja neid on täiendatud II lisa kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  Komisjon kaalub käesoleva määruse artikli 22 kohase läbivaatamise raames, kas lõike 1 punktides a, b, d ja e osutatud individuaalset väljundvõimsust suurendada, kui ühised tehnilised kirjeldused on kättesaadavad ja neid on täiendatud II lisa kohaselt.

Muudatusettepanek 122

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 b – lõige 1 c (uus)

Artikkel 4 b – lõige 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Liikmesriigid tagavad, et oleks olemas vajalik elektrivõrguühendus ja võrguvõimsus. Seepärast peaksid liikmesriigid koostöös asjaomaste sidusrühmadega tegema enne 2025. aastat analüüsi, et hinnata ja kavandada elektrivõrkude vajalikku tugevdamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1c.
     
  Liikmesriigid tagavad, et oleks olemas vajalik elektrivõrguühendus ja võrguvõimsus. Seepärast peaksid liikmesriigid koostöös asjaomaste sidusrühmadega tegema enne 2025. aastat analüüsi, et hinnata ja kavandada elektrivõrkude vajalikku tugevdamist.

Muudatusettepanek 123

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2

Artikkel 4 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Naaberliikmesriigid
  tagavad
  , et punktides a ja b osutatud maksimaalseid vahekaugusi ei ületata TEN-T põhi- ja üldvõrgu piiriülestel lõikudel. | 2.   Naaberliikmesriigid
  võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks
  , et punktides a ja b osutatud maksimaalseid vahekaugusi ei ületata TEN-T põhi- ja üldvõrgu piiriülestel lõikudel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Naaberliikmesriigid
  tagavad
  , et punktides a ja b osutatud maksimaalseid vahekaugusi ei ületata TEN-T põhi- ja üldvõrgu piiriülestel lõikudel.

2.   Naaberliikmesriigid
  võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks
  , et punktides a ja b osutatud maksimaalseid vahekaugusi ei ületata TEN-T põhi- ja üldvõrgu piiriülestel lõikudel.

Muudatusettepanek 124

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 4 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisjon võtab vajalikke meetmeid, et tagada koostöö kolmandate riikidega, eelkõige kandidaatriikidega ja nende kolmandate riikidega, kus asuvad liikmesriike ühendavad transiidikoridorid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Komisjon võtab vajalikke meetmeid, et tagada koostöö kolmandate riikidega, eelkõige kandidaatriikidega ja nende kolmandate riikidega, kus asuvad liikmesriike ühendavad transiidikoridorid.

Muudatusettepanek 125

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 b (uus)

Artikkel 4 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Kui kulud on ebaproportsionaalsed võrreldes kasuga, sealhulgas keskkonnakasuga, võib liikmesriik otsustada mitte kohaldada käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2: |
| | a) | liidu äärepoolseimatele piirkondadele, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349, või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Kui kulud on ebaproportsionaalsed võrreldes kasuga, sealhulgas keskkonnakasuga, võib liikmesriik otsustada mitte kohaldada käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2:

a)

a)

liidu äärepoolseimatele piirkondadele, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349, või

liidu äärepoolseimatele piirkondadele, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349, või

| b) | saartele, mis ei ole ühendatud maismaa energiavõrkudega ja mis kuuluvad väikeste ühendatud võrkude või eraldatud võrkude määratluse alla vastavalt direktiivile (EL) 2019/944. |
| --- | --- |

b)

b)

saartele, mis ei ole ühendatud maismaa energiavõrkudega ja mis kuuluvad väikeste ühendatud võrkude või eraldatud võrkude määratluse alla vastavalt direktiivile (EL) 2019/944.

saartele, mis ei ole ühendatud maismaa energiavõrkudega ja mis kuuluvad väikeste ühendatud võrkude või eraldatud võrkude määratluse alla vastavalt direktiivile (EL) 2019/944.

Sellistel juhtudel põhjendavad liikmesriigid oma otsuseid komisjonile ja teevad kogu asjakohase teabe kättesaadavaks oma riigi poliitikaraamistikes.

Sellistel juhtudel põhjendavad liikmesriigid oma otsuseid komisjonile ja teevad kogu asjakohase teabe kättesaadavaks oma riigi poliitikaraamistikes.

Muudatusettepanek 126

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a – sissejuhatav osa

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (j) | laadimispunktide
  käitajad
  võtavad artiklis 24 osutatud kuupäevast alates
  kasutusele võetud üldkasutatavates laadimisjaamades
  , mille väljundvõimsus on alla 50 kW,
  vastu elektroonilisi makseid, mille tegemiseks kasutatakse makseterminale ja -seadmeid, sealhulgas vähemalt
  üht järgmist seadet: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(j)

(j)

laadimispunktide
  käitajad
  võtavad artiklis 24 osutatud kuupäevast alates
  kasutusele võetud üldkasutatavates laadimisjaamades
  , mille väljundvõimsus on alla 50 kW,
  vastu elektroonilisi makseid, mille tegemiseks kasutatakse makseterminale ja -seadmeid, sealhulgas vähemalt
  üht järgmist seadet:

laadimispunktide

võtavad artiklis 24 osutatud kuupäevast alates

, mille väljundvõimsus on alla 50 kW,

üht järgmist seadet:

Selleks võtavad laadimispunktide
  käitajad
  alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]
  kasutusele võetud üldkasutatavates laadimisjaamades vastu elektroonilisi makseid, mille tegemiseks kasutatakse makseterminale ja -seadmeid, sealhulgas vähemalt
  maksekaardilugejaid või kontaktivabu seadmeid, millel on vähemalt maksekaardi lugemise suutlikkus. Lisaks võib võimaluse korral kasutada internetiühendust kasutavaid seadmeid, millega saab näiteks luua konkreetselt maksetehingu jaoks kasutatava ruutkoodi.

Selleks võtavad laadimispunktide

alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]

maksekaardilugejaid või kontaktivabu seadmeid, millel on vähemalt maksekaardi lugemise suutlikkus. Lisaks võib võimaluse korral kasutada internetiühendust kasutavaid seadmeid, millega saab näiteks luua konkreetselt maksetehingu jaoks kasutatava ruutkoodi.

Muudatusettepanek 127

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a – alapunkt i

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | maksekaardilugejad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i)

i)

maksekaardilugejad;

maksekaardilugejad;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 128

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a – alapunkt ii

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | kontaktivaba funktsiooniga seadmed, mis on võimelised lugema vähemalt maksekaarte; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii)

ii)

kontaktivaba funktsiooniga seadmed, mis on võimelised lugema vähemalt maksekaarte;

kontaktivaba funktsiooniga seadmed, mis on võimelised lugema vähemalt maksekaarte;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 129

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a – alapunkt iii

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii) | internetiühendust kasutavad seadmed, millega saab näiteks luua konkreetselt maksetehingu jaoks kasutatava ruutkoodi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iii)

iii)

internetiühendust kasutavad seadmed, millega saab näiteks luua konkreetselt maksetehingu jaoks kasutatava ruutkoodi;

internetiühendust kasutavad seadmed, millega saab näiteks luua konkreetselt maksetehingu jaoks kasutatava ruutkoodi;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 130

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (k) | laadimispunktide käitajad võtavad artiklis 24 osutatud kuupäevast alates kasutusele võetud üldkasutatavates laadimisjaamades, mille väljundvõimsus on vähemalt 50 kW, vastu elektroonilisi makseid, mille tegemiseks kasutatakse makseterminale ja -seadmeid, sealhulgas vähemalt üht järgmist seadet: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(k)

(k)

laadimispunktide käitajad võtavad artiklis 24 osutatud kuupäevast alates kasutusele võetud üldkasutatavates laadimisjaamades, mille väljundvõimsus on vähemalt 50 kW, vastu elektroonilisi makseid, mille tegemiseks kasutatakse makseterminale ja -seadmeid, sealhulgas vähemalt üht järgmist seadet:

laadimispunktide käitajad võtavad artiklis 24 osutatud kuupäevast alates kasutusele võetud üldkasutatavates laadimisjaamades, mille väljundvõimsus on vähemalt 50 kW, vastu elektroonilisi makseid, mille tegemiseks kasutatakse makseterminale ja -seadmeid, sealhulgas vähemalt üht järgmist seadet:

välja jäetud

välja jäetud

| | i) | maksekaardilugejad; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

maksekaardilugejad;

maksekaardilugejad;

| | ii) | kontaktivaba funktsiooniga seadmed, mis on võimelised lugema vähemalt maksekaarte. |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

kontaktivaba funktsiooniga seadmed, mis on võimelised lugema vähemalt maksekaarte.

kontaktivaba funktsiooniga seadmed, mis on võimelised lugema vähemalt maksekaarte.

Muudatusettepanek 131

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 2

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Alates 1. jaanuarist 2027 tagavad laadimispunktide käitajad, et kõik nende käitatavad üldkasutatavad laadimisjaamad
  , mille väljundvõimsus on vähemalt 50 kW,
  vastavad
  punkti b nõudele
  . | Alates 1. jaanuarist 2027 tagavad laadimispunktide käitajad, et kõik nende käitatavad üldkasutatavad laadimisjaamad vastavad
  käesolevas lõikes sätestatud nõuetele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Alates 1. jaanuarist 2027 tagavad laadimispunktide käitajad, et kõik nende käitatavad üldkasutatavad laadimisjaamad
  , mille väljundvõimsus on vähemalt 50 kW,
  vastavad
  punkti b nõudele
  .

, mille väljundvõimsus on vähemalt 50 kW,

punkti b nõudele

Alates 1. jaanuarist 2027 tagavad laadimispunktide käitajad, et kõik nende käitatavad üldkasutatavad laadimisjaamad vastavad
  käesolevas lõikes sätestatud nõuetele
  .

käesolevas lõikes sätestatud nõuetele

Muudatusettepanek 132

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 3

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Punktides a ja b
  sätestatud nõudeid ei kohaldata selliste üldkasutatavate laadimispunktide suhtes, mille puhul laadimisteenuse eest maksmist ei nõuta. | Käesolevas lõikes
  sätestatud nõudeid ei kohaldata selliste üldkasutatavate laadimispunktide suhtes, mille puhul laadimisteenuse eest maksmist ei nõuta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Punktides a ja b
  sätestatud nõudeid ei kohaldata selliste üldkasutatavate laadimispunktide suhtes, mille puhul laadimisteenuse eest maksmist ei nõuta.

Punktides a ja b

Käesolevas lõikes
  sätestatud nõudeid ei kohaldata selliste üldkasutatavate laadimispunktide suhtes, mille puhul laadimisteenuse eest maksmist ei nõuta.

Käesolevas lõikes

Muudatusettepanek 133

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 3

Artikkel 5 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     Laadimispunktide käitajad tagavad, et kui nad pakuvad nende käitatavas üldkasutatavas laadimispunktis automaatset autentimist, on lõppkasutajatel alati õigus automaatset autentimist mitte kasutada ja nad võivad laadida oma sõidukit lepinguvabalt, nagu on sätestatud lõikes 3, või kasutada muud lepingupõhist laadimislahendust, mida asjaomases laadimispunktis pakutakse. Laadimispunktide käitajad näitavad seda võimalust läbipaistvalt ja pakuvad seda lõppkasutajale mugaval viisil igas nende käitatavas üldkasutatavas laadimispunktis, kus nad teevad automaatse autentimise kättesaadavaks. | 3.
     Laadimispunktide käitajad tagavad, et kui nad pakuvad nende käitatavas üldkasutatavas laadimispunktis automaatset autentimist, on lõppkasutajatel alati õigus automaatset autentimist mitte kasutada ja nad võivad laadida oma sõidukit lepinguvabalt, nagu on sätestatud lõikes 3, või kasutada muud lepingupõhist laadimislahendust, mida asjaomases laadimispunktis pakutakse. Laadimispunktide käitajad näitavad seda võimalust läbipaistvalt ja pakuvad seda lõppkasutajale mugaval viisil
  ning tagavad e-rändluse kättesaadavuse
  igas nende käitatavas üldkasutatavas laadimispunktis, kus nad teevad automaatse autentimise kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.
     Laadimispunktide käitajad tagavad, et kui nad pakuvad nende käitatavas üldkasutatavas laadimispunktis automaatset autentimist, on lõppkasutajatel alati õigus automaatset autentimist mitte kasutada ja nad võivad laadida oma sõidukit lepinguvabalt, nagu on sätestatud lõikes 3, või kasutada muud lepingupõhist laadimislahendust, mida asjaomases laadimispunktis pakutakse. Laadimispunktide käitajad näitavad seda võimalust läbipaistvalt ja pakuvad seda lõppkasutajale mugaval viisil igas nende käitatavas üldkasutatavas laadimispunktis, kus nad teevad automaatse autentimise kättesaadavaks.

3.
     Laadimispunktide käitajad tagavad, et kui nad pakuvad nende käitatavas üldkasutatavas laadimispunktis automaatset autentimist, on lõppkasutajatel alati õigus automaatset autentimist mitte kasutada ja nad võivad laadida oma sõidukit lepinguvabalt, nagu on sätestatud lõikes 3, või kasutada muud lepingupõhist laadimislahendust, mida asjaomases laadimispunktis pakutakse. Laadimispunktide käitajad näitavad seda võimalust läbipaistvalt ja pakuvad seda lõppkasutajale mugaval viisil
  ning tagavad e-rändluse kättesaadavuse
  igas nende käitatavas üldkasutatavas laadimispunktis, kus nad teevad automaatse autentimise kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 134

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 4

Artikkel 5 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     Üldkasutatavate laadimispunktide käitajate küsitavad hinnad peavad olema mõistlikud, kergesti ja selgelt võrreldavad, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. Üldkasutatavate laadimispunktide käitajad ei tohi vahet teha lõppkasutajatelt ja liikuvusteenuse osutajatelt küsitavatel hindadel ega eri liikuvusteenuse osutajatelt küsitavatel hindadel. Kui see on asjakohane, võib hindu diferentseerida üksnes proportsionaalselt objektiivse põhjenduse alusel. | 4.
     
  Üldkasutatavate laadimispunktide käitajad tagavad, et kõigil liikuvusteenuse osutajatel on mittediskrimineerival viisil juurdepääs nende käitatavatele laadimisjaamadele. Üldkasutatavate laadimispunktide
  käitajate küsitavad hinnad peavad olema mõistlikud
  ja taskukohased
  , kergesti ja selgelt võrreldavad, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. Üldkasutatavate laadimispunktide käitajad ei tohi vahet teha lõppkasutajatelt ja liikuvusteenuse osutajatelt küsitavatel hindadel ega eri liikuvusteenuse osutajatelt küsitavatel hindadel. Kui see on asjakohane, võib hindu diferentseerida üksnes proportsionaalselt objektiivse põhjenduse alusel
  või lepingutingimuste põhjal
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.
     Üldkasutatavate laadimispunktide käitajate küsitavad hinnad peavad olema mõistlikud, kergesti ja selgelt võrreldavad, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. Üldkasutatavate laadimispunktide käitajad ei tohi vahet teha lõppkasutajatelt ja liikuvusteenuse osutajatelt küsitavatel hindadel ega eri liikuvusteenuse osutajatelt küsitavatel hindadel. Kui see on asjakohane, võib hindu diferentseerida üksnes proportsionaalselt objektiivse põhjenduse alusel.

4.
     
  Üldkasutatavate laadimispunktide käitajad tagavad, et kõigil liikuvusteenuse osutajatel on mittediskrimineerival viisil juurdepääs nende käitatavatele laadimisjaamadele. Üldkasutatavate laadimispunktide
  käitajate küsitavad hinnad peavad olema mõistlikud
  ja taskukohased
  , kergesti ja selgelt võrreldavad, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. Üldkasutatavate laadimispunktide käitajad ei tohi vahet teha lõppkasutajatelt ja liikuvusteenuse osutajatelt küsitavatel hindadel ega eri liikuvusteenuse osutajatelt küsitavatel hindadel. Kui see on asjakohane, võib hindu diferentseerida üksnes proportsionaalselt objektiivse põhjenduse alusel
  või lepingutingimuste põhjal
  .

Muudatusettepanek 135

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 5 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et vältida tarbijatele suunatud ebaausaid tavasid, sealhulgas seoses üldkasutatavate laadimispunktide kasutamise eest kehtestatud hindadega, näiteks hindade kergitamine, üldise eesmärgiga kaitsta konkurentsi turul ja tarbijate õigusi. Selliste meetmete vastuvõtmine põhineb sõidukitootjate ja laadimispunktide käitajate hinnakujunduse ja tavade korrapärasel jälgimisel. Liikmesriigid teatavad komisjonile selliste meetmete vastuvõtmisest asjaomase reguleeriva asutuse poolt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et vältida tarbijatele suunatud ebaausaid tavasid, sealhulgas seoses üldkasutatavate laadimispunktide kasutamise eest kehtestatud hindadega, näiteks hindade kergitamine, üldise eesmärgiga kaitsta konkurentsi turul ja tarbijate õigusi. Selliste meetmete vastuvõtmine põhineb sõidukitootjate ja laadimispunktide käitajate hinnakujunduse ja tavade korrapärasel jälgimisel. Liikmesriigid teatavad komisjonile selliste meetmete vastuvõtmisest asjaomase reguleeriva asutuse poolt.

Muudatusettepanek 136

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 5 – sissejuhatav osa

Artikkel 5 – lõige 5 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.
     Laadimispunktide käitajad näitavad selgelt lepinguvaba hinda ja kõiki selle komponente kõigis nende käitatavates üldkasutatavates laadimisjaamades, nii et
  need
  on lõppkasutajatele teada enne laadimiskorra algust.
  Vajaduse korral tuleb laadimisjaamas selgelt näidata vähemalt järgmised hinnakomponendid: | 5.
     Laadimispunktide käitajad näitavad selgelt lepinguvaba
  kilovatt-tunni (kWh)
  hinda ja kõiki selle komponente kõigis nende käitatavates üldkasutatavates laadimisjaamades, nii et
  see teave
  on lõppkasutajatele teada enne laadimiskorra algust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.
     Laadimispunktide käitajad näitavad selgelt lepinguvaba hinda ja kõiki selle komponente kõigis nende käitatavates üldkasutatavates laadimisjaamades, nii et
  need
  on lõppkasutajatele teada enne laadimiskorra algust.
  Vajaduse korral tuleb laadimisjaamas selgelt näidata vähemalt järgmised hinnakomponendid:

5.
     Laadimispunktide käitajad näitavad selgelt lepinguvaba
  kilovatt-tunni (kWh)
  hinda ja kõiki selle komponente kõigis nende käitatavates üldkasutatavates laadimisjaamades, nii et
  see teave
  on lõppkasutajatele teada enne laadimiskorra algust.

Muudatusettepanek 137

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 5 – taane 1

Artikkel 5 – lõige 5 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | laadimiskorra hind, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

laadimiskorra hind,

laadimiskorra hind,

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 138

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 5 – taane 2

Artikkel 5 – lõige 5 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | minutihind, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

minutihind,

minutihind,

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 139

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 5 – taane 3

Artikkel 5 – lõige 5 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kilovatt-tunni (kWh) hind. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kilovatt-tunni (kWh) hind.

kilovatt-tunni (kWh) hind.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 140

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 6

Artikkel 5 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6
  .   Hinnad, mida liikuvusteenuse osutajad küsivad lõppkasutajatelt, peavad olema mõistlikud, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. Liikuvusteenuse osutajad teevad enne laadimiskorra algust lõppkasutajatele vabalt kättesaadavate ja laialdaselt kasutatavate elektrooniliste vahendite kaudu kättesaadavaks kogu konkreetse laadimiskorra kohta käiva hinnateabe, milles on selgelt
  eristatud
  laadimispunkti käitaja
  küsitava hinna komponendid
  , kohaldatavad e-rändluskulud ja muud liikuvusteenuse osutaja kohaldatavad tasud. Tasud peavad olema mõistlikud, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. Piiriülese e-rändluse eest lisatasu ei võeta. | 6
  .   Hinnad, mida liikuvusteenuse osutajad küsivad lõppkasutajatelt, peavad olema mõistlikud
  ja taskukohased
  , läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. Liikuvusteenuse osutajad teevad enne laadimiskorra algust lõppkasutajatele vabalt kättesaadavate ja laialdaselt kasutatavate elektrooniliste vahendite kaudu kättesaadavaks kogu konkreetse laadimiskorra kohta käiva hinnateabe, milles on selgelt
  näidatud
  laadimispunkti käitaja
  küsitav kilovatt-tunni hind
  , kohaldatavad e-rändluskulud ja muud liikuvusteenuse osutaja kohaldatavad tasud. Tasud peavad olema mõistlikud
  ja taskukohased
  , läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. Piiriülese e-rändluse eest lisatasu ei võeta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6
  .   Hinnad, mida liikuvusteenuse osutajad küsivad lõppkasutajatelt, peavad olema mõistlikud, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. Liikuvusteenuse osutajad teevad enne laadimiskorra algust lõppkasutajatele vabalt kättesaadavate ja laialdaselt kasutatavate elektrooniliste vahendite kaudu kättesaadavaks kogu konkreetse laadimiskorra kohta käiva hinnateabe, milles on selgelt
  eristatud
  laadimispunkti käitaja
  küsitava hinna komponendid
  , kohaldatavad e-rändluskulud ja muud liikuvusteenuse osutaja kohaldatavad tasud. Tasud peavad olema mõistlikud, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. Piiriülese e-rändluse eest lisatasu ei võeta.

6
  .   Hinnad, mida liikuvusteenuse osutajad küsivad lõppkasutajatelt, peavad olema mõistlikud
  ja taskukohased
  , läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. Liikuvusteenuse osutajad teevad enne laadimiskorra algust lõppkasutajatele vabalt kättesaadavate ja laialdaselt kasutatavate elektrooniliste vahendite kaudu kättesaadavaks kogu konkreetse laadimiskorra kohta käiva hinnateabe, milles on selgelt
  näidatud
  laadimispunkti käitaja
  küsitav kilovatt-tunni hind
  , kohaldatavad e-rändluskulud ja muud liikuvusteenuse osutaja kohaldatavad tasud. Tasud peavad olema mõistlikud
  ja taskukohased
  , läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. Piiriülese e-rändluse eest lisatasu ei võeta.

Muudatusettepanek 141

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 6 a (uus)

Artikkel 5 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Nutikate või kahesuunaliste laadimispunktide käitajad teevad kättesaadavaks teabe põhivõrguettevõtjatelt, elektritarnijatelt või oma elektritootmisest saadud taastuvelektri osakaalu kohta ülekandesüsteemis ja sellega seotud kasvuhoonegaaside heite kohta. See teave tehakse kättesaadavaks korrapäraste ajavahemike järel reaalajas koos prognoosidega, kui need on kättesaadavad, ning vajaduse korral kohaldatakse elektritarnijaga sõlmitud lepingu tingimusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Nutikate või kahesuunaliste laadimispunktide käitajad teevad kättesaadavaks teabe põhivõrguettevõtjatelt, elektritarnijatelt või oma elektritootmisest saadud taastuvelektri osakaalu kohta ülekandesüsteemis ja sellega seotud kasvuhoonegaaside heite kohta. See teave tehakse kättesaadavaks korrapäraste ajavahemike järel reaalajas koos prognoosidega, kui need on kättesaadavad, ning vajaduse korral kohaldatakse elektritarnijaga sõlmitud lepingu tingimusi.

Muudatusettepanek 142

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 7

Artikkel 5 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7
  .   Laadimispunktide käitajad tagavad alates
  artiklis 24 osutatud kuupäevast
  , et kõik nende käitatavad üldkasutatavad laadimispunktid on digitaalselt ühendatud
  laadimispunktid
  . | 7
  .   Laadimispunktide käitajad tagavad alates
  [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]
  , et kõik nende käitatavad
  äsjaehitatud või renoveeritud
  üldkasutatavad laadimispunktid on digitaalselt ühendatud
  , neil on e-rändlusfunktsioon ning nende asukoht ja staatus on internetis kergesti nähtav
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7
  .   Laadimispunktide käitajad tagavad alates
  artiklis 24 osutatud kuupäevast
  , et kõik nende käitatavad üldkasutatavad laadimispunktid on digitaalselt ühendatud
  laadimispunktid
  .

7
  .   Laadimispunktide käitajad tagavad alates
  [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]
  , et kõik nende käitatavad
  äsjaehitatud või renoveeritud
  üldkasutatavad laadimispunktid on digitaalselt ühendatud
  , neil on e-rändlusfunktsioon ning nende asukoht ja staatus on internetis kergesti nähtav
  .

Muudatusettepanek 143

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 8

Artikkel 5 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8
  .   Laadimispunktide käitajad tagavad alates
  artiklis 24 osutatud kuupäevast
  , et kõik nende käitatavad üldkasutatavad tavalaadimispunktid võimaldavad nutilaadimist. | 8
  .   Laadimispunktide käitajad tagavad alates
  [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]
  , et kõik nende käitatavad
  äsjaehitatud või renoveeritud
  üldkasutatavad tavalaadimispunktid võimaldavad nutilaadimist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8
  .   Laadimispunktide käitajad tagavad alates
  artiklis 24 osutatud kuupäevast
  , et kõik nende käitatavad üldkasutatavad tavalaadimispunktid võimaldavad nutilaadimist.

8
  .   Laadimispunktide käitajad tagavad alates
  [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]
  , et kõik nende käitatavad
  äsjaehitatud või renoveeritud
  üldkasutatavad tavalaadimispunktid võimaldavad nutilaadimist.

Muudatusettepanek 144

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 8 a (uus)

Artikkel 5 – lõige 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Üldkasutatavate laadimispunktide käitajad tagavad, et: |
| | a) | laadimisjaamad töötavad nõuetekohases seisukorras kogu oma tööea jooksul ja lõigetes 2–5 sätestatud funktsioonid on lõppkasutajatele alati kättesaadavad, kusjuures korrapäraseid hooldus- ja remonditöid tehakse kohe, kui avastatakse mõni rike; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8a.
     
  Üldkasutatavate laadimispunktide käitajad tagavad, et:

a)

a)

laadimisjaamad töötavad nõuetekohases seisukorras kogu oma tööea jooksul ja lõigetes 2–5 sätestatud funktsioonid on lõppkasutajatele alati kättesaadavad, kusjuures korrapäraseid hooldus- ja remonditöid tehakse kohe, kui avastatakse mõni rike;

laadimisjaamad töötavad nõuetekohases seisukorras kogu oma tööea jooksul ja lõigetes 2–5 sätestatud funktsioonid on lõppkasutajatele alati kättesaadavad, kusjuures korrapäraseid hooldus- ja remonditöid tehakse kohe, kui avastatakse mõni rike;

| b) | kõik nende käitatavad üldkasutatavad laadimispunktid vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiivile (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus. |
| --- | --- |

b)

b)

kõik nende käitatavad üldkasutatavad laadimispunktid vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiivile (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus.

kõik nende käitatavad üldkasutatavad laadimispunktid vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiivile (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus.

Muudatusettepanek 145

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 9

Artikkel 5 – lõige 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9
  .   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada asjakohaste viitade kasutamine parkimis- ja puhkealadel TEN-T teedevõrgus, kuhu on paigaldatud alternatiivkütuste taristu, et alternatiivkütuste taristu täpset asukohta oleks lihtne kindlaks teha. | 9
  .   Liikmesriigid võtavad
  alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]
  vajalikud meetmed, et tagada asjakohaste viitade kasutamine parkimis- ja puhkealadel TEN-T teedevõrgus, kuhu on paigaldatud alternatiivkütuste taristu, et alternatiivkütuste taristu täpset asukohta oleks lihtne kindlaks teha.
  Viidad pannakse välja ka sobival kaugusel TEN-T võrgus teedel, mis viivad parkimis- ja puhkealadele, kuhu selline alternatiivkütuste taristu on paigaldatud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9
  .   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada asjakohaste viitade kasutamine parkimis- ja puhkealadel TEN-T teedevõrgus, kuhu on paigaldatud alternatiivkütuste taristu, et alternatiivkütuste taristu täpset asukohta oleks lihtne kindlaks teha.

9
  .   Liikmesriigid võtavad
  alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]
  vajalikud meetmed, et tagada asjakohaste viitade kasutamine parkimis- ja puhkealadel TEN-T teedevõrgus, kuhu on paigaldatud alternatiivkütuste taristu, et alternatiivkütuste taristu täpset asukohta oleks lihtne kindlaks teha.
  Viidad pannakse välja ka sobival kaugusel TEN-T võrgus teedel, mis viivad parkimis- ja puhkealadele, kuhu selline alternatiivkütuste taristu on paigaldatud.

Muudatusettepanek 146

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 9 a (uus)

Artikkel 5 – lõige 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Liikmesriigid julgustavad käitajaid võtma vajalikke meetmeid, et pakkuda standarditud ja täielikult koostalitlevaid infosüsteeme, mis annavad teavet laadimispunktide kättesaadavuse kohta. Sellised süsteemid peavad olema täpsed, kasutusmugavad ning kasutatavad liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes ja inglise keeles. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9a.
     
  Liikmesriigid julgustavad käitajaid võtma vajalikke meetmeid, et pakkuda standarditud ja täielikult koostalitlevaid infosüsteeme, mis annavad teavet laadimispunktide kättesaadavuse kohta. Sellised süsteemid peavad olema täpsed, kasutusmugavad ning kasutatavad liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes ja inglise keeles.

Muudatusettepanek 147

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 11 a (uus)

Artikkel 5 – lõige 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 11a.
     
  Üldkasutatavate laadimispunktide käitajad tagavad, et kohalike hädaabiteenuste vajalik kontaktteave on laadimisjaamades selgelt esitatud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

11a.
     
  Üldkasutatavate laadimispunktide käitajad tagavad, et kohalike hädaabiteenuste vajalik kontaktteave on laadimisjaamades selgelt esitatud.

Muudatusettepanek 148

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 11 b (uus)

Artikkel 5 – lõige 11 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 11b.
     
  Liikmesriigid hõlbustavad järelevalveta laadimisjaamades valvekaamerasüsteemide ja hädaabikõne nupu paigaldamist vahetuks kontaktivõtuks kohalike hädaabiteenistustega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

11b.
     
  Liikmesriigid hõlbustavad järelevalveta laadimisjaamades valvekaamerasüsteemide ja hädaabikõne nupu paigaldamist vahetuks kontaktivõtuks kohalike hädaabiteenistustega.

Muudatusettepanek 149

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 6 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumile paigaldatakse 31. detsembriks
  2030
  minimaalne arv üldkasutatavaid vesinikutanklaid. | Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumile paigaldatakse 31. detsembriks
  2027
  minimaalne arv üldkasutatavaid vesinikutanklaid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumile paigaldatakse 31. detsembriks
  2030
  minimaalne arv üldkasutatavaid vesinikutanklaid.

2030

Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumile paigaldatakse 31. detsembriks
  2027
  minimaalne arv üldkasutatavaid vesinikutanklaid.

2027

Muudatusettepanek 150

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 6 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks tagavad liikmesriigid, et 31. detsembriks
  2030
  võetakse kasutusele üldkasutatavad vesinikutanklad, mille minimaalne võimsus on 2 tonni päevas ja mis on varustatud vähemalt 700-baarise tankuriga ning mille maksimaalne vahekaugus TEN-T põhi- ja üldvõrgus on
  150
   km. Vedel vesinik tehakse kättesaadavaks üldkasutatavates tanklates, mille maksimaalne vahekaugus on
  450
   km. | Selleks tagavad liikmesriigid, et 31. detsembriks
  2027
  võetakse kasutusele üldkasutatavad vesinikutanklad, mille minimaalne võimsus on 2 tonni päevas ja mis on varustatud vähemalt 700-baarise tankuriga ning mille maksimaalne vahekaugus TEN-T põhi- ja üldvõrgus on
  100
   km. Vedel vesinik tehakse kättesaadavaks üldkasutatavates tanklates, mille maksimaalne vahekaugus on
  400
   km. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Selleks tagavad liikmesriigid, et 31. detsembriks
  2030
  võetakse kasutusele üldkasutatavad vesinikutanklad, mille minimaalne võimsus on 2 tonni päevas ja mis on varustatud vähemalt 700-baarise tankuriga ning mille maksimaalne vahekaugus TEN-T põhi- ja üldvõrgus on
  150
   km. Vedel vesinik tehakse kättesaadavaks üldkasutatavates tanklates, mille maksimaalne vahekaugus on
  450
   km.

2030

150

450

Selleks tagavad liikmesriigid, et 31. detsembriks
  2027
  võetakse kasutusele üldkasutatavad vesinikutanklad, mille minimaalne võimsus on 2 tonni päevas ja mis on varustatud vähemalt 700-baarise tankuriga ning mille maksimaalne vahekaugus TEN-T põhi- ja üldvõrgus on
  100
   km. Vedel vesinik tehakse kättesaadavaks üldkasutatavates tanklates, mille maksimaalne vahekaugus on
  400
   km.

2027

100

400

Muudatusettepanek 151

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – lõik 3

Artikkel 6 – lõige 1 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et 31. detsembriks
  2030
  võetakse igas linnatranspordisõlmes kasutusele vähemalt üks üldkasutatav vesinikutankla. Selliste tanklate jaoks tehakse parima asukoha analüüs, milles kaalutakse eelkõige tanklate kasutuselevõttu mitmeliigilise transpordi sõlmpunktides, kus saaks varustada ka muid transpordiliike. | Liikmesriigid tagavad, et 31. detsembriks
  2027
  võetakse igas linnatranspordisõlmes kasutusele vähemalt üks üldkasutatav vesinikutankla. Selliste tanklate jaoks tehakse parima asukoha analüüs, milles kaalutakse eelkõige tanklate kasutuselevõttu mitmeliigilise transpordi sõlmpunktides, kus saaks varustada ka muid transpordiliike. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et 31. detsembriks
  2030
  võetakse igas linnatranspordisõlmes kasutusele vähemalt üks üldkasutatav vesinikutankla. Selliste tanklate jaoks tehakse parima asukoha analüüs, milles kaalutakse eelkõige tanklate kasutuselevõttu mitmeliigilise transpordi sõlmpunktides, kus saaks varustada ka muid transpordiliike.

2030

Liikmesriigid tagavad, et 31. detsembriks
  2027
  võetakse igas linnatranspordisõlmes kasutusele vähemalt üks üldkasutatav vesinikutankla. Selliste tanklate jaoks tehakse parima asukoha analüüs, milles kaalutakse eelkõige tanklate kasutuselevõttu mitmeliigilise transpordi sõlmpunktides, kus saaks varustada ka muid transpordiliike.

2027

Muudatusettepanek 152

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 6 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Liikmesriigid avaldavad vesinikutanklate kasutuselevõtuks sobivate mitmeliigiliste transpordi sõlmpunktide, tööstusklastrite ja sadamate üksikasjaliku loetelu 31. detsembriks 2024. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Liikmesriigid avaldavad vesinikutanklate kasutuselevõtuks sobivate mitmeliigiliste transpordi sõlmpunktide, tööstusklastrite ja sadamate üksikasjaliku loetelu 31. detsembriks 2024.

Muudatusettepanek 153

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2

Artikkel 6 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2
  .   Naaberliikmesriigid
  tagavad
  , et lõike 1 teises lõigus osutatud maksimaalset vahekaugust ei ületata TEN-T põhi- ja üldvõrgu piiriülestel lõikudel. | 2
  .   Naaberliikmesriigid
  võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks
  , et lõike 1 teises lõigus osutatud maksimaalset vahekaugust ei ületata TEN-T põhi- ja üldvõrgu piiriülestel lõikudel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2
  .   Naaberliikmesriigid
  tagavad
  , et lõike 1 teises lõigus osutatud maksimaalset vahekaugust ei ületata TEN-T põhi- ja üldvõrgu piiriülestel lõikudel.

2
  .   Naaberliikmesriigid
  võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks
  , et lõike 1 teises lõigus osutatud maksimaalset vahekaugust ei ületata TEN-T põhi- ja üldvõrgu piiriülestel lõikudel.

Muudatusettepanek 154

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 6 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kui kulud on ebaproportsionaalsed võrreldes kasuga, sealhulgas keskkonnakasuga, võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada käesoleva artikli lõiget 1 a) liidu äärepoolseimatele piirkondadele, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349, või b) saartele, mis ei ole ühendatud maismaa energiavõrkudega ja mis kuuluvad väikeste ühendatud võrkude või eraldatud võrkude määratluse alla vastavalt direktiivile (EL) 2019/944. Sellistel juhtudel põhjendavad liikmesriigid oma otsuseid komisjonile ja teevad kogu asjakohase teabe kättesaadavaks oma riigi poliitikaraamistikes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Kui kulud on ebaproportsionaalsed võrreldes kasuga, sealhulgas keskkonnakasuga, võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada käesoleva artikli lõiget 1 a) liidu äärepoolseimatele piirkondadele, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349, või b) saartele, mis ei ole ühendatud maismaa energiavõrkudega ja mis kuuluvad väikeste ühendatud võrkude või eraldatud võrkude määratluse alla vastavalt direktiivile (EL) 2019/944. Sellistel juhtudel põhjendavad liikmesriigid oma otsuseid komisjonile ja teevad kogu asjakohase teabe kättesaadavaks oma riigi poliitikaraamistikes.

Muudatusettepanek 155

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3 b (uus)

Artikkel 6 – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Komisjon võtab vajalikud meetmed, et tagada koostöö kolmandate riikidega, eelkõige ELi kandidaatriikidega ja nende kolmandate riikidega, kus asuvad liikmesriike ühendavad transiidikoridorid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b.
     
  Komisjon võtab vajalikud meetmed, et tagada koostöö kolmandate riikidega, eelkõige ELi kandidaatriikidega ja nende kolmandate riikidega, kus asuvad liikmesriike ühendavad transiidikoridorid.

Muudatusettepanek 156

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 7 – lõige 1 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõik üldkasutatavate vesinikutanklate käitajad võimaldavad alates
  artiklis 24 osutatud kuupäevast
  lõppkasutajatel tankida nende käitatavates tanklates lepinguvabalt ning tasuda selle eest liidus laialdaselt kasutatava maksevahendiga. Selleks tagavad vesinikutanklate käitajad, et kõik nende käitatavad vesinikutanklad võtavad vastu elektroonilisi makseid, mille tegemiseks kasutatakse makseterminale ja -seadmeid, sealhulgas vähemalt
  üht järgmist seadet: | Kõik üldkasutatavate vesinikutanklate käitajad võimaldavad alates
  [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]
  lõppkasutajatel tankida nende käitatavates tanklates lepinguvabalt ning tasuda selle eest liidus laialdaselt kasutatava maksevahendiga. Selleks tagavad vesinikutanklate käitajad, et kõik nende käitatavad vesinikutanklad võtavad vastu elektroonilisi makseid, mille tegemiseks kasutatakse makseterminale ja -seadmeid, sealhulgas vähemalt
  maksekaardilugejaid või maksekaardi lugemise suutlikkusega kontaktivabu seadmeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kõik üldkasutatavate vesinikutanklate käitajad võimaldavad alates
  artiklis 24 osutatud kuupäevast
  lõppkasutajatel tankida nende käitatavates tanklates lepinguvabalt ning tasuda selle eest liidus laialdaselt kasutatava maksevahendiga. Selleks tagavad vesinikutanklate käitajad, et kõik nende käitatavad vesinikutanklad võtavad vastu elektroonilisi makseid, mille tegemiseks kasutatakse makseterminale ja -seadmeid, sealhulgas vähemalt
  üht järgmist seadet:

artiklis 24 osutatud kuupäevast

üht järgmist seadet:

Kõik üldkasutatavate vesinikutanklate käitajad võimaldavad alates
  [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]
  lõppkasutajatel tankida nende käitatavates tanklates lepinguvabalt ning tasuda selle eest liidus laialdaselt kasutatava maksevahendiga. Selleks tagavad vesinikutanklate käitajad, et kõik nende käitatavad vesinikutanklad võtavad vastu elektroonilisi makseid, mille tegemiseks kasutatakse makseterminale ja -seadmeid, sealhulgas vähemalt
  maksekaardilugejaid või maksekaardi lugemise suutlikkusega kontaktivabu seadmeid.

[käesoleva määruse jõustumise kuupäev]

maksekaardilugejaid või maksekaardi lugemise suutlikkusega kontaktivabu seadmeid.

Muudatusettepanek 157

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 7 – lõige 1 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | maksekaardilugejad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

(a)

maksekaardilugejad;

maksekaardilugejad;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 158

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 7 – lõige 1 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kontaktivaba funktsiooniga seadmed, mis on võimelised lugema vähemalt maksekaarte. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

(b)

kontaktivaba funktsiooniga seadmed, mis on võimelised lugema vähemalt maksekaarte.

kontaktivaba funktsiooniga seadmed, mis on võimelised lugema vähemalt maksekaarte.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 159

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 7 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Liikmesriigid julgustavad käitajaid pakkuma standarditud ja täielikult koostalitlevaid infosüsteeme, mis annavad teavet tankimispunktide kättesaadavuse kohta. Sellised süsteemid peavad olema täpsed, kasutusmugavad ning kasutatavad liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes ja inglise keeles. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Liikmesriigid julgustavad käitajaid pakkuma standarditud ja täielikult koostalitlevaid infosüsteeme, mis annavad teavet tankimispunktide kättesaadavuse kohta. Sellised süsteemid peavad olema täpsed, kasutusmugavad ning kasutatavad liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes ja inglise keeles.

Muudatusettepanek 160

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3

Artikkel 7 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     Vesinikutankimispunktide käitajad teevad nende käitatavates tanklates hinnateabe kättesaadavaks enne tankimiskorra algust. | 3.
     Vesinikutankimispunktide käitajad teevad nende käitatavates tanklates hinnateabe kättesaadavaks enne tankimiskorra algust.
  Nad näitavad selgelt lepinguvaba hinda ja kõiki selle komponente kõigis nende käitatavates üldkasutatavates tanklates, nii et need on lõppkasutajatele teada enne tankimiskorra algust. Selgelt peab olema näidatud kilogrammi hind. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.
     Vesinikutankimispunktide käitajad teevad nende käitatavates tanklates hinnateabe kättesaadavaks enne tankimiskorra algust.

3.
     Vesinikutankimispunktide käitajad teevad nende käitatavates tanklates hinnateabe kättesaadavaks enne tankimiskorra algust.
  Nad näitavad selgelt lepinguvaba hinda ja kõiki selle komponente kõigis nende käitatavates üldkasutatavates tanklates, nii et need on lõppkasutajatele teada enne tankimiskorra algust. Selgelt peab olema näidatud kilogrammi hind.

Muudatusettepanek 161

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 4

Artikkel 7 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4
  .   Üldkasutatavate tanklate käitajad võivad pakkuda klientidele vesiniku tankimise teenuseid lepingu alusel, sealhulgas teiste liikuvusteenuse osutajate nimel ja eest. Liikuvusteenuse osutajad kehtestavad lõppkasutajatele mõistlikud, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad hinnad. Liikuvusteenuse osutajad teevad enne tankimiskorra algust lõppkasutajatele vabalt kättesaadavate ja laialdaselt kasutatavate elektrooniliste vahendite kaudu kättesaadavaks kogu konkreetse tankimiskorra kohta käiva hinnateabe, milles on selgelt eristatud vesinikutankimispunkti käitaja küsitava hinna komponendid, kohaldatavad e-rändluskulud ja muud liikuvusteenuse osutaja kohaldatavad tasud. | 4
  .   Üldkasutatavate tanklate käitajad võivad pakkuda klientidele vesiniku tankimise teenuseid lepingu alusel, sealhulgas teiste liikuvusteenuse osutajate nimel ja eest. Liikuvusteenuse osutajad kehtestavad lõppkasutajatele mõistlikud, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad hinnad. Liikuvusteenuse osutajad teevad enne tankimiskorra algust lõppkasutajatele vabalt kättesaadavate ja laialdaselt kasutatavate elektrooniliste vahendite kaudu kättesaadavaks kogu konkreetse tankimiskorra kohta käiva hinnateabe, milles on selgelt eristatud vesinikutankimispunkti käitaja küsitava hinna komponendid, kohaldatavad e-rändluskulud ja muud liikuvusteenuse osutaja kohaldatavad tasud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4
  .   Üldkasutatavate tanklate käitajad võivad pakkuda klientidele vesiniku tankimise teenuseid lepingu alusel, sealhulgas teiste liikuvusteenuse osutajate nimel ja eest. Liikuvusteenuse osutajad kehtestavad lõppkasutajatele mõistlikud, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad hinnad. Liikuvusteenuse osutajad teevad enne tankimiskorra algust lõppkasutajatele vabalt kättesaadavate ja laialdaselt kasutatavate elektrooniliste vahendite kaudu kättesaadavaks kogu konkreetse tankimiskorra kohta käiva hinnateabe, milles on selgelt eristatud vesinikutankimispunkti käitaja küsitava hinna komponendid, kohaldatavad e-rändluskulud ja muud liikuvusteenuse osutaja kohaldatavad tasud.

4
  .   Üldkasutatavate tanklate käitajad võivad pakkuda klientidele vesiniku tankimise teenuseid lepingu alusel, sealhulgas teiste liikuvusteenuse osutajate nimel ja eest. Liikuvusteenuse osutajad kehtestavad lõppkasutajatele mõistlikud, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad hinnad. Liikuvusteenuse osutajad teevad enne tankimiskorra algust lõppkasutajatele vabalt kättesaadavate ja laialdaselt kasutatavate elektrooniliste vahendite kaudu kättesaadavaks kogu konkreetse tankimiskorra kohta käiva hinnateabe, milles on selgelt eristatud vesinikutankimispunkti käitaja küsitava hinna komponendid, kohaldatavad e-rändluskulud ja muud liikuvusteenuse osutaja kohaldatavad tasud.

Muudatusettepanek 162

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 9 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1
  .   Liikmesriigid tagavad, et merekonteineri- ja -reisilaevadele tagatakse meresadamates minimaalne kaldaäärne elektritoide.
  Selleks
  võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, millega tagatakse 1. jaanuariks 2030, et: | 1
  .   Liikmesriigid tagavad, et merekonteineri- ja -reisilaevadele tagatakse
  TEN-T põhi- ja üldvõrgu
  meresadamates minimaalne kaldaäärne elektritoide.
  Sel eesmärgil ja täielikus kooskõlas määruse XXXX-XXX [algatus „FuelEU Maritime“] artikli 5 lõigetega 1 ja 2
  võtavad liikmesriigid
  koostöös juhtorgani või pädeva asutusega
  vajalikud meetmed, millega tagatakse 1. jaanuariks 2030, et: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1
  .   Liikmesriigid tagavad, et merekonteineri- ja -reisilaevadele tagatakse meresadamates minimaalne kaldaäärne elektritoide.
  Selleks
  võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, millega tagatakse 1. jaanuariks 2030, et:

1
  .   Liikmesriigid tagavad, et merekonteineri- ja -reisilaevadele tagatakse
  TEN-T põhi- ja üldvõrgu
  meresadamates minimaalne kaldaäärne elektritoide.
  Sel eesmärgil ja täielikus kooskõlas määruse XXXX-XXX [algatus „FuelEU Maritime“] artikli 5 lõigetega 1 ja 2
  võtavad liikmesriigid
  koostöös juhtorgani või pädeva asutusega
  vajalikud meetmed, millega tagatakse 1. jaanuariks 2030, et:

Muudatusettepanek 163

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 9 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud nõuete täitmiseks tehakse kättesaadavaks piisav võrgutaristu ja võimsus, võimsusreserv ja sageduse muundamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud nõuete täitmiseks tehakse kättesaadavaks piisav võrgutaristu ja võimsus, võimsusreserv ja sageduse muundamine.

Muudatusettepanek 164

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 – sissejuhatav osa

Artikkel 9 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2
  .   Sadamakülastuste arvu kindlakstegemisel ei võeta arvesse järgmisi sadamakülastusi: | 2
  .   Sadamakülastuste arvu kindlakstegemisel
  ja täielikus kooskõlas määruse XXXX-XXXX [algatus „FuelEU Maritime“] artikli 5 lõikega 3
  ei võeta arvesse järgmisi sadamakülastusi: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2
  .   Sadamakülastuste arvu kindlakstegemisel ei võeta arvesse järgmisi sadamakülastusi:

2
  .   Sadamakülastuste arvu kindlakstegemisel
  ja täielikus kooskõlas määruse XXXX-XXXX [algatus „FuelEU Maritime“] artikli 5 lõikega 3
  ei võeta arvesse järgmisi sadamakülastusi:

Muudatusettepanek 165

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt a a (uus)

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | sadamakülastused loetakse kai ääres viibinuks alla kahe tunni, kui selle aja jooksul ei saadud väljuda sündmuste tõttu, mida ei olnud võimalik sadamasse sisenemisel ette näha ja mis olid selgelt käitaja kontrolli või vastutuse alt väljas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

sadamakülastused loetakse kai ääres viibinuks alla kahe tunni, kui selle aja jooksul ei saadud väljuda sündmuste tõttu, mida ei olnud võimalik sadamasse sisenemisel ette näha ja mis olid selgelt käitaja kontrolli või vastutuse alt väljas;

sadamakülastused loetakse kai ääres viibinuks alla kahe tunni, kui selle aja jooksul ei saadud väljuda sündmuste tõttu, mida ei olnud võimalik sadamasse sisenemisel ette näha ja mis olid selgelt käitaja kontrolli või vastutuse alt väljas;

Muudatusettepanek 166

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt c a (uus)

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | mitu lühikest sadamakülastust, et laadida ja lossida sama sadama eri kaide ääres, ületamata punktis a nimetatud ajapiirangut; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

mitu lühikest sadamakülastust, et laadida ja lossida sama sadama eri kaide ääres, ületamata punktis a nimetatud ajapiirangut;

mitu lühikest sadamakülastust, et laadida ja lossida sama sadama eri kaide ääres, ületamata punktis a nimetatud ajapiirangut;

Muudatusettepanek 167

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3

Artikkel 9 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3
  .   Kui TEN-T põhi- või üldvõrgu meresadam asub saarel, mis ei ole elektrivõrguga otse ühendatud, ei kohaldata lõiget 1 seni, kuni selline ühendus on loodud või kui on olemas piisav kohapeal puhastest energiaallikatest toodetud võimsus. | 3
  .   Kui TEN-T põhi- või üldvõrgu meresadam asub saarel
  või ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud liidu äärepoolseimas piirkonnas
  , mis ei ole elektrivõrguga otse ühendatud, ei kohaldata lõiget 1 seni, kuni selline ühendus on loodud või kui on olemas piisav kohapeal puhastest energiaallikatest toodetud võimsus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3
  .   Kui TEN-T põhi- või üldvõrgu meresadam asub saarel, mis ei ole elektrivõrguga otse ühendatud, ei kohaldata lõiget 1 seni, kuni selline ühendus on loodud või kui on olemas piisav kohapeal puhastest energiaallikatest toodetud võimsus.

3
  .   Kui TEN-T põhi- või üldvõrgu meresadam asub saarel
  või ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud liidu äärepoolseimas piirkonnas
  , mis ei ole elektrivõrguga otse ühendatud, ei kohaldata lõiget 1 seni, kuni selline ühendus on loodud või kui on olemas piisav kohapeal puhastest energiaallikatest toodetud võimsus.

Muudatusettepanek 168

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 9 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, ei kohaldata lõiget 1 Ceuta ja Melilla territooriumi suhtes enne, kui otseühendus mandri või naaberriigi elektrivõrguga on loodud või kui on olemas piisav puhastest energiaallikatest kohapeal toodetud võimsus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, ei kohaldata lõiget 1 Ceuta ja Melilla territooriumi suhtes enne, kui otseühendus mandri või naaberriigi elektrivõrguga on loodud või kui on olemas piisav puhastest energiaallikatest kohapeal toodetud võimsus.

Muudatusettepanek 169

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1 – punkt b a (uus)

Artikkel 10 – lõik 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | sadamates on saadaval piisav võrguvõimsus ja -ühendus, võimsusreserv ja sageduse muundamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

sadamates on saadaval piisav võrguvõimsus ja -ühendus, võimsusreserv ja sageduse muundamine.

sadamates on saadaval piisav võrguvõimsus ja -ühendus, võimsusreserv ja sageduse muundamine.

Muudatusettepanek 170

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – pealkiri

Artikkel 11 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Meresadamates veeldatud
  maagaasiga
  varustamise eesmärgid | Meresadamates veeldatud
  maagaasi, ammoniaagi ja vesinikuga
  varustamise eesmärgid |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Meresadamates veeldatud
  maagaasiga
  varustamise eesmärgid

maagaasiga

Meresadamates veeldatud
  maagaasi, ammoniaagi ja vesinikuga
  varustamise eesmärgid

maagaasi, ammoniaagi ja vesinikuga

Muudatusettepanek 171

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1

Artikkel 11 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1
  .   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 2 osutatud TEN-T põhivõrgu meresadamatesse paigaldatakse piisav arv veeldatud maagaasi tankimise punkte, et merelaevad saaksid 1. jaanuariks 2025 liikuda kogu TEN-T põhivõrgus. Liikmesriigid teevad vajaduse korral koostööd naaberliikmesriikidega, et tagada piisav katvus TEN-T põhivõrgus. | 1
  .   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 2 osutatud TEN-T põhivõrgu meresadamatesse paigaldatakse piisav arv veeldatud maagaasi
  , ammoniaagi ja vesiniku
  tankimise punkte, et
  rahuldada selliste kütuste turunõudlust nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis ja tagada, et
  merelaevad saaksid 1. jaanuariks 2025 liikuda kogu TEN-T põhivõrgus. Liikmesriigid teevad vajaduse korral koostööd naaberliikmesriikidega, et tagada piisav katvus TEN-T põhivõrgus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1
  .   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 2 osutatud TEN-T põhivõrgu meresadamatesse paigaldatakse piisav arv veeldatud maagaasi tankimise punkte, et merelaevad saaksid 1. jaanuariks 2025 liikuda kogu TEN-T põhivõrgus. Liikmesriigid teevad vajaduse korral koostööd naaberliikmesriikidega, et tagada piisav katvus TEN-T põhivõrgus.

1
  .   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 2 osutatud TEN-T põhivõrgu meresadamatesse paigaldatakse piisav arv veeldatud maagaasi
  , ammoniaagi ja vesiniku
  tankimise punkte, et
  rahuldada selliste kütuste turunõudlust nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis ja tagada, et
  merelaevad saaksid 1. jaanuariks 2025 liikuda kogu TEN-T põhivõrgus. Liikmesriigid teevad vajaduse korral koostööd naaberliikmesriikidega, et tagada piisav katvus TEN-T põhivõrgus.

Muudatusettepanek 172

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2

Artikkel 11 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2
  .   Liikmesriigid määravad oma riiklikes poliitikaraamistikes TEN-T põhivõrgu meresadamad, mis võimaldavad juurdepääsu lõikes 1 osutatud
  veeldatud maagaasi tankimise punktidele
  , võttes arvesse ka turu tegelikke vajadusi ja arengut. | 2
  .   Liikmesriigid määravad oma riiklikes poliitikaraamistikes TEN-T põhivõrgu meresadamad, mis võimaldavad juurdepääsu lõikes 1 osutatud
  tankimispunktidele
  , võttes arvesse ka
  sadamate arengut, olemasolevaid veeldatud maagaasiga varustamise punkte ning
  turu tegelikke vajadusi ja arengut
  , samuti oma kohustusi seoses liidu kliimaneutraalsuse eesmärgiga
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2
  .   Liikmesriigid määravad oma riiklikes poliitikaraamistikes TEN-T põhivõrgu meresadamad, mis võimaldavad juurdepääsu lõikes 1 osutatud
  veeldatud maagaasi tankimise punktidele
  , võttes arvesse ka turu tegelikke vajadusi ja arengut.

2
  .   Liikmesriigid määravad oma riiklikes poliitikaraamistikes TEN-T põhivõrgu meresadamad, mis võimaldavad juurdepääsu lõikes 1 osutatud
  tankimispunktidele
  , võttes arvesse ka
  sadamate arengut, olemasolevaid veeldatud maagaasiga varustamise punkte ning
  turu tegelikke vajadusi ja arengut
  , samuti oma kohustusi seoses liidu kliimaneutraalsuse eesmärgiga
  .

Muudatusettepanek 173

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 12 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1
  .   Liikmesriigid tagavad, et kõikide TEN-T põhi- ja üldvõrgu lennujaamade juhtorganid tagavad elektritoite seisvatele õhusõidukitele: | 1
  .   Liikmesriigid tagavad, et kõikide TEN-T põhi- ja üldvõrgu lennujaamade juhtorganid
  ja maapealse teeninduse teenuste osutajad
  tagavad elektritoite seisvatele õhusõidukitele: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1
  .   Liikmesriigid tagavad, et kõikide TEN-T põhi- ja üldvõrgu lennujaamade juhtorganid tagavad elektritoite seisvatele õhusõidukitele:

1
  .   Liikmesriigid tagavad, et kõikide TEN-T põhi- ja üldvõrgu lennujaamade juhtorganid
  ja maapealse teeninduse teenuste osutajad
  tagavad elektritoite seisvatele õhusõidukitele:

Muudatusettepanek 174

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 12 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Lõike 1 punkte a ja b ei kohaldata siiski lühiajaliste parkimiskohtade, õhusõidukite jäätõrje kohtade, sõjaväealade parkimiskohtade ja üldise lennuliikluse (maksimaalne stardimass alla 5,7  tonni) parkimiskohtade suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lõike 1 punkte a ja b ei kohaldata siiski lühiajaliste parkimiskohtade, õhusõidukite jäätõrje kohtade, sõjaväealade parkimiskohtade ja üldise lennuliikluse (maksimaalne stardimass alla 5,7  tonni) parkimiskohtade suhtes.

Lõike 1 punkte a ja b ei kohaldata siiski lühiajaliste parkimiskohtade, õhusõidukite jäätõrje kohtade, sõjaväealade parkimiskohtade ja üldise lennuliikluse (maksimaalne stardimass alla 5,7  tonni) parkimiskohtade suhtes.

Muudatusettepanek 175

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 12 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Erandina lõike 1 punktidest a ja b ei kohaldata juhul, kui TEN-T põhi- või üldvõrgu lennujaam asub saarel, mis ei ole elektrivõrguga otse ühendatud, või äärepoolseimas piirkonnas, seda lõiget seni, kuni selline ühendus on loodud või kui on olemas piisav kohapeal puhastest energiaallikatest toodetud võimsus või kui kulud on saadava kasuga, sealhulgas keskkonnakasuga võrreldes ebaproportsionaalsed. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Erandina lõike 1 punktidest a ja b ei kohaldata juhul, kui TEN-T põhi- või üldvõrgu lennujaam asub saarel, mis ei ole elektrivõrguga otse ühendatud, või äärepoolseimas piirkonnas, seda lõiget seni, kuni selline ühendus on loodud või kui on olemas piisav kohapeal puhastest energiaallikatest toodetud võimsus või kui kulud on saadava kasuga, sealhulgas keskkonnakasuga võrreldes ebaproportsionaalsed.

Muudatusettepanek 176

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2 b (uus)

Artikkel 12 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Liikmesriigid tagavad, et TEN-T põhivõrgu lennujaamade juhtorganid või maapealse teeninduse teenuste osutajad pakuvad eelkonditsioneeritud õhu süsteeme. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Liikmesriigid tagavad, et TEN-T põhivõrgu lennujaamade juhtorganid või maapealse teeninduse teenuste osutajad pakuvad eelkonditsioneeritud õhu süsteeme.

Muudatusettepanek 177

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 a (uus)

Artikkel 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 12a |
| | Raudteeliinide taristuga seotud eesmärgid |
| | 1.
     
  Liikmesriigid tagavad piisava taristu pakkumise, et võimaldada raudteeliinide elektrifitseerimist kogu liidus vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 [TEN-T määrus] eesmärkidele. |
| | 2.
     
  Kui raudteeliinide otsene elektrifitseerimine ei ole võimalik, sealhulgas teenuse kulutõhususega seotud põhjustel, tagavad liikmesriigid piisava arvu akutoitega rongide laadimisjaamade ja raudtee-vesinikutanklate paigaldamise. Selleks tagavad liikmesriigid, et TEN-T põhi- ja üldvõrgus võetakse akutoitega rongide laadimisjaamad ja vesinikurongide tanklad kasutusele igas sõidusuunas lõikudel, mille elektrifitseerimine ei ole määruses (EL) nr 1315/2013 [TEN-T määrus] ette nähtud. |
| | 3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et lõike 2 järgimiseks vajaliku taristu kasutuselevõtu kohta otsuste tegemisel võetakse täielikult arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet. |
| | 4.
     
  Enne selliste laadimisjaamade ja tanklate kasutuselevõttu teevad liikmesriigid nende parima asukoha analüüsi. Seda tehes kaaluvad liikmesriigid eelkõige laadimisjaamade ja tanklate kasutuselevõttu linnatranspordisõlmedes ja mitmeliigilise transpordi sõlmpunktides, kuhu saaks integreerida ka muid transpordiliike. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 12a

Artikkel 12a

Raudteeliinide taristuga seotud eesmärgid

Raudteeliinide taristuga seotud eesmärgid

1.
     
  Liikmesriigid tagavad piisava taristu pakkumise, et võimaldada raudteeliinide elektrifitseerimist kogu liidus vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 [TEN-T määrus] eesmärkidele.

2.
     
  Kui raudteeliinide otsene elektrifitseerimine ei ole võimalik, sealhulgas teenuse kulutõhususega seotud põhjustel, tagavad liikmesriigid piisava arvu akutoitega rongide laadimisjaamade ja raudtee-vesinikutanklate paigaldamise. Selleks tagavad liikmesriigid, et TEN-T põhi- ja üldvõrgus võetakse akutoitega rongide laadimisjaamad ja vesinikurongide tanklad kasutusele igas sõidusuunas lõikudel, mille elektrifitseerimine ei ole määruses (EL) nr 1315/2013 [TEN-T määrus] ette nähtud.

3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et lõike 2 järgimiseks vajaliku taristu kasutuselevõtu kohta otsuste tegemisel võetakse täielikult arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet.

4.
     
  Enne selliste laadimisjaamade ja tanklate kasutuselevõttu teevad liikmesriigid nende parima asukoha analüüsi. Seda tehes kaaluvad liikmesriigid eelkõige laadimisjaamade ja tanklate kasutuselevõttu linnatranspordisõlmedes ja mitmeliigilise transpordi sõlmpunktides, kuhu saaks integreerida ka muid transpordiliike.

Muudatusettepanek 178

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Iga liikmesriik
  koostab ja saadab komisjonile 1. jaanuariks 2024 transpordisektori alternatiivkütuste turu arengut ja asjaomase taristu kasutuselevõttu käsitleva riikliku poliitikaraamistiku kavandi. | Riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega kooskõlastatult
  koostab ja saadab
  iga liikmesriik
  komisjonile 1. jaanuariks 2024 transpordisektori alternatiivkütuste turu arengut ja asjaomase taristu kasutuselevõttu käsitleva riikliku poliitikaraamistiku kavandi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Iga liikmesriik
  koostab ja saadab komisjonile 1. jaanuariks 2024 transpordisektori alternatiivkütuste turu arengut ja asjaomase taristu kasutuselevõttu käsitleva riikliku poliitikaraamistiku kavandi.

Iga liikmesriik

Riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega kooskõlastatult
  koostab ja saadab
  iga liikmesriik
  komisjonile 1. jaanuariks 2024 transpordisektori alternatiivkütuste turu arengut ja asjaomase taristu kasutuselevõttu käsitleva riikliku poliitikaraamistiku kavandi.

Riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega kooskõlastatult

iga liikmesriik

Muudatusettepanek 179

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a
  ) | hinnang transpordisektori alternatiivkütuste turu praegusele olukorrale ja tulevasele arengule ning alternatiivkütuste taristu arendamisele, võttes arvesse eri transpordiliikide juurdepääsu alternatiivkütuste taristule ja asjakohasel juhul piiriülest pidevust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a
  )

a

hinnang transpordisektori alternatiivkütuste turu praegusele olukorrale ja tulevasele arengule ning alternatiivkütuste taristu arendamisele, võttes arvesse eri transpordiliikide juurdepääsu alternatiivkütuste taristule ja asjakohasel juhul piiriülest pidevust;

| a
  ) | hinnang transpordisektori alternatiivkütuste turu praegusele olukorrale ja tulevasele arengule ning alternatiivkütuste taristu arendamisele, võttes arvesse eri transpordiliikide juurdepääsu alternatiivkütuste taristule ja asjakohasel juhul piiriülest pidevust
  ning liikuvust ja juurdepääsetavust saarte ja äärepoolseimate piirkondade vahel ning nende ja mandri vahel
  ; |
| --- | --- |

a
  )

a

hinnang transpordisektori alternatiivkütuste turu praegusele olukorrale ja tulevasele arengule ning alternatiivkütuste taristu arendamisele, võttes arvesse eri transpordiliikide juurdepääsu alternatiivkütuste taristule ja asjakohasel juhul piiriülest pidevust
  ning liikuvust ja juurdepääsetavust saarte ja äärepoolseimate piirkondade vahel ning nende ja mandri vahel
  ;

ning liikuvust ja juurdepääsetavust saarte ja äärepoolseimate piirkondade vahel ning nende ja mandri vahel

Muudatusettepanek 180

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a a (uus)

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | hinnang selle kohta, kuidas meetmeid täielikus kooskõlas energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega rakendatakse; liikmesriigid esitavad ülevaate selle kohta, kuidas alternatiivkütuste laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtuga seotud planeerimis- ja investeerimisotsuste tegemisel on kohaldatud energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

hinnang selle kohta, kuidas meetmeid täielikus kooskõlas energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega rakendatakse; liikmesriigid esitavad ülevaate selle kohta, kuidas alternatiivkütuste laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtuga seotud planeerimis- ja investeerimisotsuste tegemisel on kohaldatud energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet;

hinnang selle kohta, kuidas meetmeid täielikus kooskõlas energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega rakendatakse; liikmesriigid esitavad ülevaate selle kohta, kuidas alternatiivkütuste laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtuga seotud planeerimis- ja investeerimisotsuste tegemisel on kohaldatud energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet;

Muudatusettepanek 181

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a b (uus)

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ab) | hinnang võrguühenduste ja võimsuse hetkeolukorrale ja tulevasele arengule, sealhulgas parandus- ja vastupidavusmeetmetele ning vajalikule rahastamisele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ab)

ab)

hinnang võrguühenduste ja võimsuse hetkeolukorrale ja tulevasele arengule, sealhulgas parandus- ja vastupidavusmeetmetele ning vajalikule rahastamisele;

hinnang võrguühenduste ja võimsuse hetkeolukorrale ja tulevasele arengule, sealhulgas parandus- ja vastupidavusmeetmetele ning vajalikule rahastamisele;

Muudatusettepanek 182

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a c (uus)

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ac) | hinnang transpordisektorile kättesaadava elektrikoguse ja selle allikate muutumise väljavaadete kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ac)

ac)

hinnang transpordisektorile kättesaadava elektrikoguse ja selle allikate muutumise väljavaadete kohta;

hinnang transpordisektorile kättesaadava elektrikoguse ja selle allikate muutumise väljavaadete kohta;

Muudatusettepanek 183

Muudatusettepanek 183

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b
  ) | artiklite 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11 ja 12 kohased riiklikud eesmärgid, mille puhul on käesolevas määruses sätestatud kohustuslikud riiklikud eesmärgid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b
  )

b

artiklite 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11 ja 12 kohased riiklikud eesmärgid, mille puhul on käesolevas määruses sätestatud kohustuslikud riiklikud eesmärgid;

| b
  ) | artiklite 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11
  , 12
  ja 12
  a
  kohased riiklikud eesmärgid, mille puhul on käesolevas määruses sätestatud kohustuslikud riiklikud eesmärgid; |
| --- | --- |

b
  )

b

artiklite 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11
  , 12
  ja 12
  a
  kohased riiklikud eesmärgid, mille puhul on käesolevas määruses sätestatud kohustuslikud riiklikud eesmärgid;

, 12

a

Muudatusettepanek 184

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt c

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c
  ) | käesoleva lõike punktidega l, m, n, o ja p seotud riiklikud alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu eesmärgid, mille puhul ei ole käesolevas määruses sätestatud kohustuslikke eesmärke; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c
  )

c

käesoleva lõike punktidega l, m, n, o ja p seotud riiklikud alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu eesmärgid, mille puhul ei ole käesolevas määruses sätestatud kohustuslikke eesmärke;

| c
  ) | käesoleva lõike punktidega l, 
  la,
   m, n, o
  , p, pa
  ja p
  b
  seotud riiklikud alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu eesmärgid, mille puhul ei ole käesolevas määruses sätestatud kohustuslikke eesmärke; |
| --- | --- |

c
  )

c

käesoleva lõike punktidega l, 
  la,
   m, n, o
  , p, pa
  ja p
  b
  seotud riiklikud alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu eesmärgid, mille puhul ei ole käesolevas määruses sätestatud kohustuslikke eesmärke;

la,

, p, pa

b

Muudatusettepanek 185

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt e

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e
  ) | meetmed, millega edendatakse erisõidukiparkide jaoks ette nähtud alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu, eelkõige ühistransporditeenuste jaoks ette nähtud laadimisjaamade ja vesinikutanklate ning autode ühiskasutuseks ette nähtud laadimisjaamade kasutuselevõttu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

e
  )

e

meetmed, millega edendatakse erisõidukiparkide jaoks ette nähtud alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu, eelkõige ühistransporditeenuste jaoks ette nähtud laadimisjaamade ja vesinikutanklate ning autode ühiskasutuseks ette nähtud laadimisjaamade kasutuselevõttu;

| e
  ) | meetmed, millega edendatakse erisõidukiparkide jaoks ette nähtud alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu, eelkõige ühistransporditeenuste jaoks ette nähtud laadimisjaamade ja vesinikutanklate ning autode ühiskasutuseks
  ja taksode jaoks
  ette nähtud laadimisjaamade kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

e
  )

e

meetmed, millega edendatakse erisõidukiparkide jaoks ette nähtud alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu, eelkõige ühistransporditeenuste jaoks ette nähtud laadimisjaamade ja vesinikutanklate ning autode ühiskasutuseks
  ja taksode jaoks
  ette nähtud laadimisjaamade kasutuselevõttu;

ja taksode jaoks

Muudatusettepanek 186

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt g a (uus)

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt g a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ga) | riiklikud eesmärgid ja meetmed alternatiivkütuste taristu edendamiseks teedevõrkudes, mis ei kuulu TEN-T põhi- ja üldvõrku, pidades eelkõige silmas üldkasutatavaid laadimispunkte; eelkõige tagavad liikmesriigid, et laadimistaristuga on piisavalt kaetud kõrge ja keskmise tasemega teedevõrgud nii kergsõidukite kui ka raskeveokite jaoks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ga)

ga)

riiklikud eesmärgid ja meetmed alternatiivkütuste taristu edendamiseks teedevõrkudes, mis ei kuulu TEN-T põhi- ja üldvõrku, pidades eelkõige silmas üldkasutatavaid laadimispunkte; eelkõige tagavad liikmesriigid, et laadimistaristuga on piisavalt kaetud kõrge ja keskmise tasemega teedevõrgud nii kergsõidukite kui ka raskeveokite jaoks;

riiklikud eesmärgid ja meetmed alternatiivkütuste taristu edendamiseks teedevõrkudes, mis ei kuulu TEN-T põhi- ja üldvõrku, pidades eelkõige silmas üldkasutatavaid laadimispunkte; eelkõige tagavad liikmesriigid, et laadimistaristuga on piisavalt kaetud kõrge ja keskmise tasemega teedevõrgud nii kergsõidukite kui ka raskeveokite jaoks;

Muudatusettepanek 187

Muudatusettepanek 187

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt h

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| h
  ) | meetmed piisava arvu üldkasutatavate kiirlaadimispunktide kasutuselevõtu edendamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

h
  )

h

meetmed piisava arvu üldkasutatavate kiirlaadimispunktide kasutuselevõtu edendamiseks;

| h
  ) | meetmed piisava arvu
  selliste
  üldkasutatavate kiirlaadimispunktide kasutuselevõtu edendamiseks
  , millel on piisav väljundvõimsus, et suurendada tarbijate mugavust ja tagada elektrisõidukite sujuv liikumine oma territooriumil ning, kui see on asjakohane, piiriüleselt
  ; |
| --- | --- |

h
  )

h

meetmed piisava arvu
  selliste
  üldkasutatavate kiirlaadimispunktide kasutuselevõtu edendamiseks
  , millel on piisav väljundvõimsus, et suurendada tarbijate mugavust ja tagada elektrisõidukite sujuv liikumine oma territooriumil ning, kui see on asjakohane, piiriüleselt
  ;

selliste

, millel on piisav väljundvõimsus, et suurendada tarbijate mugavust ja tagada elektrisõidukite sujuv liikumine oma territooriumil ning, kui see on asjakohane, piiriüleselt

Muudatusettepanek 188

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt i a (uus)

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt i a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ia) | meetmed, millega tagatakse juurdepääs laadimis- ja tankimistaristule kõikidel territooriumidel, pöörates erilist tähelepanu maapiirkondadele, et tagada nende juurdepääsetavus ja territoriaalne ühtekuuluvus; liikmesriigid peaksid nende territooriumide puhul kaaluma ja rakendama sihipäraseid poliitikasuundi ja meetmeid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ia)

ia)

meetmed, millega tagatakse juurdepääs laadimis- ja tankimistaristule kõikidel territooriumidel, pöörates erilist tähelepanu maapiirkondadele, et tagada nende juurdepääsetavus ja territoriaalne ühtekuuluvus; liikmesriigid peaksid nende territooriumide puhul kaaluma ja rakendama sihipäraseid poliitikasuundi ja meetmeid;

meetmed, millega tagatakse juurdepääs laadimis- ja tankimistaristule kõikidel territooriumidel, pöörates erilist tähelepanu maapiirkondadele, et tagada nende juurdepääsetavus ja territoriaalne ühtekuuluvus; liikmesriigid peaksid nende territooriumide puhul kaaluma ja rakendama sihipäraseid poliitikasuundi ja meetmeid;

Muudatusettepanek 189

Muudatusettepanek 189

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt j

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt j

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| j
  ) | meetmed, millega tagatakse, et üldkasutatavad laadimis- ja tankimispunktid on ligipääsetavad eakatele, piiratud liikumisvõimega isikutele ja puuetega inimestele, ja mis peavad olema kooskõlas direktiivi (EL) 2019/882 I ja III lisas sätestatud ligipääsetavusnõuetega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

j
  )

j

meetmed, millega tagatakse, et üldkasutatavad laadimis- ja tankimispunktid on ligipääsetavad eakatele, piiratud liikumisvõimega isikutele ja puuetega inimestele, ja mis peavad olema kooskõlas direktiivi (EL) 2019/882 I ja III lisas sätestatud ligipääsetavusnõuetega;

| j
  ) | meetmed, millega tagatakse, et
  kõik
  üldkasutatavad laadimis- ja tankimispunktid on ligipääsetavad eakatele, piiratud liikumisvõimega isikutele ja puuetega inimestele, ja mis peavad olema kooskõlas direktiivi (EL) 2019/882 I ja III lisas sätestatud ligipääsetavusnõuetega; |
| --- | --- |

j
  )

j

meetmed, millega tagatakse, et
  kõik
  üldkasutatavad laadimis- ja tankimispunktid on ligipääsetavad eakatele, piiratud liikumisvõimega isikutele ja puuetega inimestele, ja mis peavad olema kooskõlas direktiivi (EL) 2019/882 I ja III lisas sätestatud ligipääsetavusnõuetega;

kõik

Muudatusettepanek 190

Muudatusettepanek 190

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt j a (uus)

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt j a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ja) | äärepoolseimate piirkondade erivajadustele suunatud meetmed, kui see on asjakohane; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ja)

ja)

äärepoolseimate piirkondade erivajadustele suunatud meetmed, kui see on asjakohane;

äärepoolseimate piirkondade erivajadustele suunatud meetmed, kui see on asjakohane;

Muudatusettepanek 191

Muudatusettepanek 191

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt k

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt k

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| k
  ) | meetmed, millega kõrvaldatakse alternatiivkütuste taristu planeerimise, lubade andmise ja hangetega seotud võimalikud takistused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

k
  )

k

meetmed, millega kõrvaldatakse alternatiivkütuste taristu planeerimise, lubade andmise ja hangetega seotud võimalikud takistused;

| k
  ) | meetmed, millega kõrvaldatakse alternatiivkütuste taristu planeerimise, lubade andmise ja hangetega seotud võimalikud takistused
  ning piiratakse esialgse kohaldamise ja tegeliku kasutuselevõtu vahelist aega kuue kuuni, võttes nõuetekohaselt arvesse sidusrühmadega peetud konsultatsioone ja keskkonnamõju hindamise menetlusi; loa andmise menetlus peab olema täielikult digitaliseeritud
  ; |
| --- | --- |

k
  )

k

meetmed, millega kõrvaldatakse alternatiivkütuste taristu planeerimise, lubade andmise ja hangetega seotud võimalikud takistused
  ning piiratakse esialgse kohaldamise ja tegeliku kasutuselevõtu vahelist aega kuue kuuni, võttes nõuetekohaselt arvesse sidusrühmadega peetud konsultatsioone ja keskkonnamõju hindamise menetlusi; loa andmise menetlus peab olema täielikult digitaliseeritud
  ;

ning piiratakse esialgse kohaldamise ja tegeliku kasutuselevõtu vahelist aega kuue kuuni, võttes nõuetekohaselt arvesse sidusrühmadega peetud konsultatsioone ja keskkonnamõju hindamise menetlusi; loa andmise menetlus peab olema täielikult digitaliseeritud

Muudatusettepanek 192

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt k a (uus)

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt k a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ka) | meetmed, millega tagatakse, et riigi tasandil kättesaadava üldkasutatava alternatiivkütuste taristu tiheduse puhul võetakse arvesse rahvastikutihedust ja alternatiivkütustel töötavate sõidukite registreerimiste arvu kohalikus piirkonnas NUTS 3 tasandil vastavalt viimasele NUTS liigitusele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ka)

ka)

meetmed, millega tagatakse, et riigi tasandil kättesaadava üldkasutatava alternatiivkütuste taristu tiheduse puhul võetakse arvesse rahvastikutihedust ja alternatiivkütustel töötavate sõidukite registreerimiste arvu kohalikus piirkonnas NUTS 3 tasandil vastavalt viimasele NUTS liigitusele;

meetmed, millega tagatakse, et riigi tasandil kättesaadava üldkasutatava alternatiivkütuste taristu tiheduse puhul võetakse arvesse rahvastikutihedust ja alternatiivkütustel töötavate sõidukite registreerimiste arvu kohalikus piirkonnas NUTS 3 tasandil vastavalt viimasele NUTS liigitusele;

Muudatusettepanek 193

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt k b (uus)

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt k b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | kb) | meetmed, millega edendatakse elektriajamiga jalgrataste ning L-kategooria sõidukite, nagu elektrijalgrataste ja e-mopeedide kasutamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

kb)

kb)

meetmed, millega edendatakse elektriajamiga jalgrataste ning L-kategooria sõidukite, nagu elektrijalgrataste ja e-mopeedide kasutamist;

meetmed, millega edendatakse elektriajamiga jalgrataste ning L-kategooria sõidukite, nagu elektrijalgrataste ja e-mopeedide kasutamist;

Muudatusettepanek 194

Muudatusettepanek 194

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt k c (uus)

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt k c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | kc) | meetmed, millega toetatakse taastuvenergiakogukondi, kodanike energiakogukondi ja mitteärilisel eesmärgil tegutsevaid käitajaid laadimispunktide rajamisel, eelkõige hõredalt asustatud piirkondades; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

kc)

kc)

meetmed, millega toetatakse taastuvenergiakogukondi, kodanike energiakogukondi ja mitteärilisel eesmärgil tegutsevaid käitajaid laadimispunktide rajamisel, eelkõige hõredalt asustatud piirkondades;

meetmed, millega toetatakse taastuvenergiakogukondi, kodanike energiakogukondi ja mitteärilisel eesmärgil tegutsevaid käitajaid laadimispunktide rajamisel, eelkõige hõredalt asustatud piirkondades;

Muudatusettepanek 195

Muudatusettepanek 195

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt l

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt l

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| l
  ) | kava alternatiivkütuste
  taristu
  kasutuselevõtuks lennujaamades peale elektritoite seisvatele õhusõidukitele
  , eelkõige õhusõidukite varustamiseks vesiniku ja elektriga; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

l
  )

l

kava alternatiivkütuste
  taristu
  kasutuselevõtuks lennujaamades peale elektritoite seisvatele õhusõidukitele
  , eelkõige õhusõidukite varustamiseks vesiniku ja elektriga;

kava alternatiivkütuste

kasutuselevõtuks lennujaamades peale elektritoite seisvatele õhusõidukitele

| l
  ) | hinnang vesinik- ja elektriajamiga lennunduse turu praegusele olukorrale ja tulevasele arengule ning teostatavusuuring asjaomase
  taristu
  kasutuselevõtu kohta, sealhulgas vajaduse korral kava alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuks lennujaamades
  , eelkõige õhusõidukite varustamiseks vesiniku ja elektriga; |
| --- | --- |

l
  )

l

hinnang vesinik- ja elektriajamiga lennunduse turu praegusele olukorrale ja tulevasele arengule ning teostatavusuuring asjaomase
  taristu
  kasutuselevõtu kohta, sealhulgas vajaduse korral kava alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuks lennujaamades
  , eelkõige õhusõidukite varustamiseks vesiniku ja elektriga;

hinnang vesinik- ja elektriajamiga lennunduse turu praegusele olukorrale ja tulevasele arengule ning teostatavusuuring asjaomase

kasutuselevõtu kohta, sealhulgas vajaduse korral kava alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuks lennujaamades

Muudatusettepanek 196

Muudatusettepanek 196

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt l a (uus)

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt l a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | la) | kasutuselevõtukava, mis sisaldab eelkonditsioneeritud õhu süsteemide jaoks vajalikke eesmärke ja rahastamist TEN-T põhivõrgu lennujaamades, samuti teostatavusuuring asjaomase paikse või teisaldatava taristu kasutuselevõtu kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

la)

la)

kasutuselevõtukava, mis sisaldab eelkonditsioneeritud õhu süsteemide jaoks vajalikke eesmärke ja rahastamist TEN-T põhivõrgu lennujaamades, samuti teostatavusuuring asjaomase paikse või teisaldatava taristu kasutuselevõtu kohta;

kasutuselevõtukava, mis sisaldab eelkonditsioneeritud õhu süsteemide jaoks vajalikke eesmärke ja rahastamist TEN-T põhivõrgu lennujaamades, samuti teostatavusuuring asjaomase paikse või teisaldatava taristu kasutuselevõtu kohta;

Muudatusettepanek 197

Muudatusettepanek 197

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt p

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt p

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| p
  ) | kava vesinikurongide või akutoitega elektrirongide kasutuselevõtuks võrgusegmentides, mida ei
  elektrifitseerita
  , sh eesmärgid, peamised vahe-eesmärgid ja rahastamisvajadused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

p
  )

p

kava vesinikurongide või akutoitega elektrirongide kasutuselevõtuks võrgusegmentides, mida ei
  elektrifitseerita
  , sh eesmärgid, peamised vahe-eesmärgid ja rahastamisvajadused.

elektrifitseerita

| p
  ) | asjakohasel juhul
  kava vesinikurongide või akutoitega elektrirongide kasutuselevõtuks võrgusegmentides, mida ei
  saa elektrifitseerida
  , sh eesmärgid, peamised vahe-eesmärgid ja rahastamisvajadused. |
| --- | --- |

p
  )

p

asjakohasel juhul
  kava vesinikurongide või akutoitega elektrirongide kasutuselevõtuks võrgusegmentides, mida ei
  saa elektrifitseerida
  , sh eesmärgid, peamised vahe-eesmärgid ja rahastamisvajadused.

asjakohasel juhul

saa elektrifitseerida

Muudatusettepanek 198

Muudatusettepanek 198

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt p a (uus)

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt p a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | pa) | sotsiaal-majanduslikul, keskkonna- ja kulude-tulude analüüsil põhinev terviklik investeerimiskava, milles sätestatakse riiklikus poliitikaraamistikus seatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud investeeringud ja mis hõlmab ka väljaspool TEN-T võrku asuvat taristut; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

pa)

pa)

sotsiaal-majanduslikul, keskkonna- ja kulude-tulude analüüsil põhinev terviklik investeerimiskava, milles sätestatakse riiklikus poliitikaraamistikus seatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud investeeringud ja mis hõlmab ka väljaspool TEN-T võrku asuvat taristut;

sotsiaal-majanduslikul, keskkonna- ja kulude-tulude analüüsil põhinev terviklik investeerimiskava, milles sätestatakse riiklikus poliitikaraamistikus seatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud investeeringud ja mis hõlmab ka väljaspool TEN-T võrku asuvat taristut;

Muudatusettepanek 199

Muudatusettepanek 199

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt p b (uus)

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt p b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | pb) | kõigi alternatiivkütuste taristu arendamiseks sobivate tulevaste asukohtade kaart, sealhulgas nõudlusel põhinev teave võrgu piisava võimsuse kohta, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

pb)

pb)

kõigi alternatiivkütuste taristu arendamiseks sobivate tulevaste asukohtade kaart, sealhulgas nõudlusel põhinev teave võrgu piisava võimsuse kohta, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks;

kõigi alternatiivkütuste taristu arendamiseks sobivate tulevaste asukohtade kaart, sealhulgas nõudlusel põhinev teave võrgu piisava võimsuse kohta, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks;

Muudatusettepanek 200

Muudatusettepanek 200

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 13 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist ja enne selles sätestatud tähtaega kutsutakse liikmesriike üles esitama esialgsed riiklikud poliitikaraamistikud, et tagada taristu sujuv ja kiire arendamine ja kasutuselevõtt. Kui liikmesriik otsustab esitada esialgse riikliku poliitikaraamistiku, hindab komisjon seda ja esitab hiljemalt kuus kuud pärast raamistiku esitamist soovitused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist ja enne selles sätestatud tähtaega kutsutakse liikmesriike üles esitama esialgsed riiklikud poliitikaraamistikud, et tagada taristu sujuv ja kiire arendamine ja kasutuselevõtt. Kui liikmesriik otsustab esitada esialgse riikliku poliitikaraamistiku, hindab komisjon seda ja esitab hiljemalt kuus kuud pärast raamistiku esitamist soovitused.

Muudatusettepanek 201

Muudatusettepanek 201

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2

Artikkel 13 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2
  .   Liikmesriigid tagavad, et riiklikes poliitikaraamistikes võetakse arvesse nende territooriumil juba kasutatavate eri transpordiliikide vajadusi, sealhulgas selliste transpordiliikide vajadusi, mille puhul fossiilkütuste alternatiivid on piiratud. | 2
  .   Liikmesriigid tagavad, et riiklikes poliitikaraamistikes võetakse arvesse
  eri piirkondade ja
  nende territooriumil juba kasutatavate transpordiliikide vajadusi, sealhulgas selliste transpordiliikide vajadusi, mille puhul fossiilkütuste alternatiivid on piiratud
  , ning et tankimis- ja laadimistaristu edendab transpordiliikide üleminekut ja hõlbustab mitmeliigilist transporti
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2
  .   Liikmesriigid tagavad, et riiklikes poliitikaraamistikes võetakse arvesse nende territooriumil juba kasutatavate eri transpordiliikide vajadusi, sealhulgas selliste transpordiliikide vajadusi, mille puhul fossiilkütuste alternatiivid on piiratud.

2
  .   Liikmesriigid tagavad, et riiklikes poliitikaraamistikes võetakse arvesse
  eri piirkondade ja
  nende territooriumil juba kasutatavate transpordiliikide vajadusi, sealhulgas selliste transpordiliikide vajadusi, mille puhul fossiilkütuste alternatiivid on piiratud
  , ning et tankimis- ja laadimistaristu edendab transpordiliikide üleminekut ja hõlbustab mitmeliigilist transporti
  .

Muudatusettepanek 202

Muudatusettepanek 202

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 13 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Liikmesriigid hindavad lõike 1 sätete kumulatiivset panust liidu 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamisse ja eesmärki saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/1119. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Liikmesriigid hindavad lõike 1 sätete kumulatiivset panust liidu 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamisse ja eesmärki saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/1119.

Muudatusettepanek 203

Muudatusettepanek 203

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2 b (uus)

Artikkel 13 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Liikmesriigid tagavad käesoleva määruse alusel kasutusele võetud alternatiivkütuseid käitlevate töötajate täiendus- ja ümberõppe ning asjakohased investeeringud töötervishoidu ja -ohutusse, et tagada sotsiaalselt õiglane üleminek. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Liikmesriigid tagavad käesoleva määruse alusel kasutusele võetud alternatiivkütuseid käitlevate töötajate täiendus- ja ümberõppe ning asjakohased investeeringud töötervishoidu ja -ohutusse, et tagada sotsiaalselt õiglane üleminek.

Muudatusettepanek 204

Muudatusettepanek 204

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 3

Artikkel 13 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3
  .   Liikmesriigid tagavad, et riiklikes poliitikaraamistikes võetakse
  vajaduse korral
  arvesse piirkondlike ja kohalike ametiasutuste huve, eelkõige ühistranspordi jaoks ette nähtud laadimis- ja tankimistaristu puhul, ning asjaomaste sidusrühmade huve. | 3
  .   Liikmesriigid tagavad, et riiklikes poliitikaraamistikes võetakse arvesse piirkondlike ja kohalike ametiasutuste huve, eelkõige ühistranspordi jaoks ette nähtud laadimis- ja tankimistaristu puhul, ning
  kõigi
  asjaomaste sidusrühmade huve.
  Liikmesriigid konsulteerivad korrapäraselt piirkondlike ja kohalike ametiasutustega ning julgustavad neid looma asjakohaseid poliitikaraamistikke, mis võivad sisaldada tegevuskava, milles määratakse kindlaks taristu kasutuselevõtu piirkonnad, kiire laadimise võimalused, asjakohased finantsraamistikud ja konkreetsed meetmed eri osalejate jaoks, et hõlbustada alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3
  .   Liikmesriigid tagavad, et riiklikes poliitikaraamistikes võetakse
  vajaduse korral
  arvesse piirkondlike ja kohalike ametiasutuste huve, eelkõige ühistranspordi jaoks ette nähtud laadimis- ja tankimistaristu puhul, ning asjaomaste sidusrühmade huve.

3
  .   Liikmesriigid tagavad, et riiklikes poliitikaraamistikes võetakse arvesse piirkondlike ja kohalike ametiasutuste huve, eelkõige ühistranspordi jaoks ette nähtud laadimis- ja tankimistaristu puhul, ning
  kõigi
  asjaomaste sidusrühmade huve.
  Liikmesriigid konsulteerivad korrapäraselt piirkondlike ja kohalike ametiasutustega ning julgustavad neid looma asjakohaseid poliitikaraamistikke, mis võivad sisaldada tegevuskava, milles määratakse kindlaks taristu kasutuselevõtu piirkonnad, kiire laadimise võimalused, asjakohased finantsraamistikud ja konkreetsed meetmed eri osalejate jaoks, et hõlbustada alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu.

Muudatusettepanek 205

Muudatusettepanek 205

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 13 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Liikmesriigid hindavad ja teatavad oma riikliku poliitikaraamistiku raames, kuidas laadimis- ja tankimispunktide käitajad on artiklite 5 ja 7 sätteid rakendanud. Hindamise tulemuste põhjal võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed tagamaks, et laadimis- ja tankimispunktide käitajad järgiksid artikleid 5 ja 7. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Liikmesriigid hindavad ja teatavad oma riikliku poliitikaraamistiku raames, kuidas laadimis- ja tankimispunktide käitajad on artiklite 5 ja 7 sätteid rakendanud. Hindamise tulemuste põhjal võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed tagamaks, et laadimis- ja tankimispunktide käitajad järgiksid artikleid 5 ja 7.

Muudatusettepanek 206

Muudatusettepanek 206

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 3 b (uus)

Artikkel 13 – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Iga liikmesriik määrab, eelistatult ilma lisaametikohta loomata, alternatiivkütuste taristu riikliku koordinaatori, kes jälgib riiklikku (ministeeriumidevahelist) koordineerimist ja riikliku poliitikaraamistiku rakendamist. Riiklik koordinaator teeb koostööd komisjoni, vastutava TEN-T koordinaatori ja vajaduse korral teiste riiklike koordinaatoritega ning abistab piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi, näiteks pakkudes eksperditeadmisi, töövahendeid ja ELi standarditel põhinevaid suuniseid, ning nõustab asjaomaste kohalike liikuvuskavade piirkondlikku koordineerimist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b.
     
  Iga liikmesriik määrab, eelistatult ilma lisaametikohta loomata, alternatiivkütuste taristu riikliku koordinaatori, kes jälgib riiklikku (ministeeriumidevahelist) koordineerimist ja riikliku poliitikaraamistiku rakendamist. Riiklik koordinaator teeb koostööd komisjoni, vastutava TEN-T koordinaatori ja vajaduse korral teiste riiklike koordinaatoritega ning abistab piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi, näiteks pakkudes eksperditeadmisi, töövahendeid ja ELi standarditel põhinevaid suuniseid, ning nõustab asjaomaste kohalike liikuvuskavade piirkondlikku koordineerimist.

Muudatusettepanek 207

Muudatusettepanek 207

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 4

Artikkel 13 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4
  .   Vajaduse korral teevad liikmesriigid koostööd, korraldades konsultatsioone või kasutades ühiseid poliitikaraamistikke, et tagada käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete sidusus ja kooskõlastatus. Eelkõige teevad liikmesriigid koostööd veetranspordis alternatiivkütuste kasutamist käsitlevate strateegiate ja asjaomase taristu kasutuselevõtu osas. Komisjon abistab liikmesriike koostööprotsessis. | 4
  .   Vajaduse korral teevad liikmesriigid koostööd, korraldades konsultatsioone või kasutades ühiseid poliitikaraamistikke, et tagada käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete sidusus ja kooskõlastatus. Eelkõige teevad liikmesriigid koostööd veetranspordis alternatiivkütuste kasutamist käsitlevate strateegiate ja asjaomase taristu kasutuselevõtu osas. Komisjon abistab liikmesriike koostööprotsessis.
  Kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 artikliga 45 konsulteeritakse üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) põhivõrgukoridoride Euroopa koordinaatoritega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4
  .   Vajaduse korral teevad liikmesriigid koostööd, korraldades konsultatsioone või kasutades ühiseid poliitikaraamistikke, et tagada käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete sidusus ja kooskõlastatus. Eelkõige teevad liikmesriigid koostööd veetranspordis alternatiivkütuste kasutamist käsitlevate strateegiate ja asjaomase taristu kasutuselevõtu osas. Komisjon abistab liikmesriike koostööprotsessis.

4
  .   Vajaduse korral teevad liikmesriigid koostööd, korraldades konsultatsioone või kasutades ühiseid poliitikaraamistikke, et tagada käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete sidusus ja kooskõlastatus. Eelkõige teevad liikmesriigid koostööd veetranspordis alternatiivkütuste kasutamist käsitlevate strateegiate ja asjaomase taristu kasutuselevõtu osas. Komisjon abistab liikmesriike koostööprotsessis.
  Kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 artikliga 45 konsulteeritakse üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) põhivõrgukoridoride Euroopa koordinaatoritega.

Muudatusettepanek 208

Muudatusettepanek 208

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 13 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Vajaduse korral teevad liikmesriigid koostööd kolmandate riikidega, eelkõige kandidaatriikide ja nende kolmandate riikidega, kus asuvad liikmesriike ühendavad transiidikoridorid. Komisjon abistab liikmesriike selles koostööprotsessis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Vajaduse korral teevad liikmesriigid koostööd kolmandate riikidega, eelkõige kandidaatriikide ja nende kolmandate riikidega, kus asuvad liikmesriike ühendavad transiidikoridorid. Komisjon abistab liikmesriike selles koostööprotsessis.

Muudatusettepanek 209

Muudatusettepanek 209

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 5

Artikkel 13 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5
  .   Alternatiivkütuste taristu toetusmeetmed peavad olema kooskõlas ELi toimimise lepingu asjakohaste riigiabi eeskirjadega. | 5
  .   Alternatiivkütuste taristu toetusmeetmed peavad
  varade kasutuskõlbmatuks muutumise vältimiseks
  olema kooskõlas
  kliimaeesmärkide ja
  ELi toimimise lepingu asjakohaste riigiabi eeskirjadega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5
  .   Alternatiivkütuste taristu toetusmeetmed peavad olema kooskõlas ELi toimimise lepingu asjakohaste riigiabi eeskirjadega.

5
  .   Alternatiivkütuste taristu toetusmeetmed peavad
  varade kasutuskõlbmatuks muutumise vältimiseks
  olema kooskõlas
  kliimaeesmärkide ja
  ELi toimimise lepingu asjakohaste riigiabi eeskirjadega.

Muudatusettepanek 210

Muudatusettepanek 210

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 6

Artikkel 13 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6
  .   Iga liikmesriik teeb oma riikliku poliitikaraamistiku kavandi üldsusele kättesaadavaks ning tagab, et üldsusele antakse varajased ja tõhusad võimalused osaleda riikliku poliitikaraamistiku kavandi ettevalmistamises. | 6
  .   Iga liikmesriik teeb oma riikliku poliitikaraamistiku kavandi
  , sealhulgas tervikliku investeerimiskava,
  üldsusele kättesaadavaks ning tagab, et üldsusele antakse varajased ja tõhusad võimalused osaleda riikliku poliitikaraamistiku kavandi ettevalmistamises. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6
  .   Iga liikmesriik teeb oma riikliku poliitikaraamistiku kavandi üldsusele kättesaadavaks ning tagab, et üldsusele antakse varajased ja tõhusad võimalused osaleda riikliku poliitikaraamistiku kavandi ettevalmistamises.

6
  .   Iga liikmesriik teeb oma riikliku poliitikaraamistiku kavandi
  , sealhulgas tervikliku investeerimiskava,
  üldsusele kättesaadavaks ning tagab, et üldsusele antakse varajased ja tõhusad võimalused osaleda riikliku poliitikaraamistiku kavandi ettevalmistamises.

Muudatusettepanek 211

Muudatusettepanek 211

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 7 – sissejuhatav osa

Artikkel 13 – lõige 7 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7
  .   Komisjon hindab riiklike poliitikaraamistike kavandeid ja võib esitada liikmesriigile soovitusi hiljemalt kuue kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud riiklike poliitikaraamistike kavandite esitamist.
  Nendes soovitustes
  võidakse käsitleda eelkõige järgmist: | 7
  .   Komisjon hindab riiklike poliitikaraamistike kavandeid
  . Komisjon võib küsida poliitikaraamistiku hindamisel vastutava Euroopa TEN-T koordinaatori arvamust, et tagada iga koridori järjepidevus ja areng,
  ja võib esitada liikmesriigile soovitusi hiljemalt kuue kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud riiklike poliitikaraamistike kavandite esitamist.
  Need soovitused tehakse üldsusele kergesti loetaval ja arusaadaval kujul kättesaadavaks ning neis
  võidakse käsitleda eelkõige järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7
  .   Komisjon hindab riiklike poliitikaraamistike kavandeid ja võib esitada liikmesriigile soovitusi hiljemalt kuue kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud riiklike poliitikaraamistike kavandite esitamist.
  Nendes soovitustes
  võidakse käsitleda eelkõige järgmist:

7
  .   Komisjon hindab riiklike poliitikaraamistike kavandeid
  . Komisjon võib küsida poliitikaraamistiku hindamisel vastutava Euroopa TEN-T koordinaatori arvamust, et tagada iga koridori järjepidevus ja areng,
  ja võib esitada liikmesriigile soovitusi hiljemalt kuue kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud riiklike poliitikaraamistike kavandite esitamist.
  Need soovitused tehakse üldsusele kergesti loetaval ja arusaadaval kujul kättesaadavaks ning neis
  võidakse käsitleda eelkõige järgmist:

Muudatusettepanek 212

Muudatusettepanek 212

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 7 – punkt a

Artikkel 13 – lõige 7 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | eesmärkide ambitsioonikuse tase, pidades silmas artiklites 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11 ja 12 sätestatud kohustuste täitmist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

eesmärkide ambitsioonikuse tase, pidades silmas artiklites 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11 ja 12 sätestatud kohustuste täitmist;

| a) | eesmärkide ambitsioonikuse tase, pidades silmas artiklites 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11
  , 12
  ja 12
  a
  sätestatud kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

a)

eesmärkide ambitsioonikuse tase, pidades silmas artiklites 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11
  , 12
  ja 12
  a
  sätestatud kohustuste täitmist;

, 12

a

Muudatusettepanek 213

Muudatusettepanek 213

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 7 – punkt b a (uus)

Artikkel 13 – lõige 7 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | kas poliitika ja meetmed on geograafiliselt jaotatud liikmesriigi eri piirkondade vahel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

kas poliitika ja meetmed on geograafiliselt jaotatud liikmesriigi eri piirkondade vahel.

kas poliitika ja meetmed on geograafiliselt jaotatud liikmesriigi eri piirkondade vahel.

Muudatusettepanek 214

Muudatusettepanek 214

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 9

Artikkel 13 – lõige 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9
  .   Iga liikmesriik teavitab komisjoni 1. jaanuariks 2025 oma lõplikust riiklikust poliitikaraamistikust. | 9
  .   Iga liikmesriik teavitab komisjoni 1. jaanuariks 2025 oma lõplikust riiklikust poliitikaraamistikust.
  See raamistik tehakse üldsusele kergesti loetaval ja arusaadaval kujul kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9
  .   Iga liikmesriik teavitab komisjoni 1. jaanuariks 2025 oma lõplikust riiklikust poliitikaraamistikust.

9
  .   Iga liikmesriik teavitab komisjoni 1. jaanuariks 2025 oma lõplikust riiklikust poliitikaraamistikust.
  See raamistik tehakse üldsusele kergesti loetaval ja arusaadaval kujul kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 215

Muudatusettepanek 215

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1

Artikkel 14 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1
  .   Iga liikmesriik esitab komisjonile eraldi eduaruande oma riikliku poliitikaraamistiku rakendamise kohta esimest korda 1. jaanuariks
  2027
  ja seejärel
  iga kahe aasta tagant
  . | 1
  .   Iga liikmesriik esitab komisjonile eraldi eduaruande oma riikliku poliitikaraamistiku rakendamise kohta esimest korda 1. jaanuariks
  2026
  ja seejärel
  igal aastal. Aruanne tehakse üldsusele kergesti loetaval ja arusaadaval kujul kättesaadavaks ning kuvatakse Euroopa alternatiivkütuste vaatluskeskuses. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1
  .   Iga liikmesriik esitab komisjonile eraldi eduaruande oma riikliku poliitikaraamistiku rakendamise kohta esimest korda 1. jaanuariks
  2027
  ja seejärel
  iga kahe aasta tagant
  .

1
  .   Iga liikmesriik esitab komisjonile eraldi eduaruande oma riikliku poliitikaraamistiku rakendamise kohta esimest korda 1. jaanuariks
  2026
  ja seejärel
  igal aastal. Aruanne tehakse üldsusele kergesti loetaval ja arusaadaval kujul kättesaadavaks ning kuvatakse Euroopa alternatiivkütuste vaatluskeskuses.

Muudatusettepanek 216

Muudatusettepanek 216

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 3

Artikkel 14 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3
  .   Liikmesriigi reguleeriv asutus hindab hiljemalt 30. juuniks 2024 ja seejärel korrapäraselt
  iga kolme aasta tagant
  , kuidas laadimispunktide kasutuselevõtt ja käitamine saaks kaasa aidata sellele, et elektrisõidukid, sh nende osalemine tasakaalustamisturul, suurendaksid energiasüsteemi paindlikkust ja võimaldaksid süsteemi veelgi rohkem taastuvelektrit kaasata. Hindamisel võetakse arvesse
  kõiki
  laadimispunktide liike,
  olgu tegemist avalike või eraomandis laadimispunktidega
  , ning antakse soovitusi tüübi, kasutamist võimaldava tehnoloogia ja geograafilise jaotuse kohta, et kasutajatel oleks hõlpsam oma elektrisõidukit süsteemi lõimida.
  Hinnang
  tehakse avalikult kättesaadavaks. Hindamistulemuste põhjal võtavad liikmesriigid vajaduse korral asjakohased meetmed täiendavate laadimispunktide kasutuselevõtuks ja lisavad need lõikes 1 osutatud eduaruandesse. Võrguettevõtjad võtavad hindamist ja meetmeid arvesse direktiivi (EL) 2019/944 artikli 32 lõikes 3 ja artiklis 51 osutatud võrgu arengukavades. | 3
  .   Liikmesriigi reguleeriv asutus hindab hiljemalt 30. juuniks 2024 ja seejärel korrapäraselt
  igal aastal
  , kuidas laadimispunktide kasutuselevõtt ja käitamine saaks kaasa aidata sellele, et elektrisõidukid, sh nende osalemine tasakaalustamisturul, suurendaksid energiasüsteemi paindlikkust ja võimaldaksid süsteemi veelgi rohkem taastuvelektrit kaasata. Hindamisel võetakse arvesse
  nii avalike kui ka eraomandis
  laadimispunktide
  kõiki
  liike
  – nutilaadimine
  ,
  kahesuunaline laadimine ja kõik väljundvõimsused –
  , ning antakse soovitusi tüübi, kasutamist võimaldava tehnoloogia ja geograafilise jaotuse kohta, et kasutajatel oleks hõlpsam oma elektrisõidukit süsteemi lõimida.
  Hindamisel võetakse arvesse kõigi asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas laadimispunktide käitajate, põhi- ja jaotusvõrguettevõtjate, tarbijaorganisatsioonide ja lahenduste pakkujate sisendeid ning hindamine
  tehakse avalikult kättesaadavaks. Hindamistulemuste põhjal võtavad liikmesriigid vajaduse korral asjakohased meetmed täiendavate laadimispunktide kasutuselevõtuks ja lisavad need lõikes 1 osutatud eduaruandesse
  . Liikmesriigid võtavad ka asjakohased meetmed, et tagada kooskõla laadimistaristu kavandamise ja vastava võrgu kavandamise vahel
  . Võrguettevõtjad võtavad hindamist ja meetmeid arvesse direktiivi (EL) 2019/944 artikli 32 lõikes 3 ja artiklis 51 osutatud võrgu arengukavades. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3
  .   Liikmesriigi reguleeriv asutus hindab hiljemalt 30. juuniks 2024 ja seejärel korrapäraselt
  iga kolme aasta tagant
  , kuidas laadimispunktide kasutuselevõtt ja käitamine saaks kaasa aidata sellele, et elektrisõidukid, sh nende osalemine tasakaalustamisturul, suurendaksid energiasüsteemi paindlikkust ja võimaldaksid süsteemi veelgi rohkem taastuvelektrit kaasata. Hindamisel võetakse arvesse
  kõiki
  laadimispunktide liike,
  olgu tegemist avalike või eraomandis laadimispunktidega
  , ning antakse soovitusi tüübi, kasutamist võimaldava tehnoloogia ja geograafilise jaotuse kohta, et kasutajatel oleks hõlpsam oma elektrisõidukit süsteemi lõimida.
  Hinnang
  tehakse avalikult kättesaadavaks. Hindamistulemuste põhjal võtavad liikmesriigid vajaduse korral asjakohased meetmed täiendavate laadimispunktide kasutuselevõtuks ja lisavad need lõikes 1 osutatud eduaruandesse. Võrguettevõtjad võtavad hindamist ja meetmeid arvesse direktiivi (EL) 2019/944 artikli 32 lõikes 3 ja artiklis 51 osutatud võrgu arengukavades.

3
  .   Liikmesriigi reguleeriv asutus hindab hiljemalt 30. juuniks 2024 ja seejärel korrapäraselt
  igal aastal
  , kuidas laadimispunktide kasutuselevõtt ja käitamine saaks kaasa aidata sellele, et elektrisõidukid, sh nende osalemine tasakaalustamisturul, suurendaksid energiasüsteemi paindlikkust ja võimaldaksid süsteemi veelgi rohkem taastuvelektrit kaasata. Hindamisel võetakse arvesse
  nii avalike kui ka eraomandis
  laadimispunktide
  kõiki
  liike
  – nutilaadimine
  ,
  kahesuunaline laadimine ja kõik väljundvõimsused –
  , ning antakse soovitusi tüübi, kasutamist võimaldava tehnoloogia ja geograafilise jaotuse kohta, et kasutajatel oleks hõlpsam oma elektrisõidukit süsteemi lõimida.
  Hindamisel võetakse arvesse kõigi asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas laadimispunktide käitajate, põhi- ja jaotusvõrguettevõtjate, tarbijaorganisatsioonide ja lahenduste pakkujate sisendeid ning hindamine
  tehakse avalikult kättesaadavaks. Hindamistulemuste põhjal võtavad liikmesriigid vajaduse korral asjakohased meetmed täiendavate laadimispunktide kasutuselevõtuks ja lisavad need lõikes 1 osutatud eduaruandesse
  . Liikmesriigid võtavad ka asjakohased meetmed, et tagada kooskõla laadimistaristu kavandamise ja vastava võrgu kavandamise vahel
  . Võrguettevõtjad võtavad hindamist ja meetmeid arvesse direktiivi (EL) 2019/944 artikli 32 lõikes 3 ja artiklis 51 osutatud võrgu arengukavades.

Muudatusettepanek 217

Muudatusettepanek 217

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 4

Artikkel 14 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4
  .   Liikmesriigi reguleeriv asutus hindab põhi- ja jaotusvõrguettevõtjate sisendite põhjal hiljemalt 30. juuniks 2024 ja seejärel korrapäraselt
  iga kolme aasta tagant
  kahesuunalise laadimise võimalikku rolli taastuvelektri elektrisüsteemi lõimimisel. See hinnang tehakse avalikult kättesaadavaks. Hindamistulemuste põhjal võtavad liikmesriigid
  vajaduse korral
  asjakohaseid meetmeid nii avalikes kohtades kui ka eravaldustes asuvate kahesuunaliste laadimispunktide kättesaadavuse ja geograafilise jaotuse kohandamiseks ning lisavad need lõikes 1 osutatud eduaruandesse. | 4
  .   Liikmesriigi reguleeriv asutus hindab põhi- ja jaotusvõrguettevõtjate sisendite põhjal hiljemalt 30. juuniks 2024 ja seejärel korrapäraselt
  igal aastal
  kahesuunalise laadimise võimalikku rolli
  tippkoormuse vähendamisel ja
  taastuvelektri elektrisüsteemi lõimimisel. See hinnang tehakse avalikult kättesaadavaks. Hindamistulemuste põhjal võtavad liikmesriigid asjakohaseid meetmeid nii avalikes kohtades kui ka eravaldustes asuvate kahesuunaliste laadimispunktide kättesaadavuse ja geograafilise jaotuse kohandamiseks ning lisavad need lõikes 1 osutatud eduaruandesse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4
  .   Liikmesriigi reguleeriv asutus hindab põhi- ja jaotusvõrguettevõtjate sisendite põhjal hiljemalt 30. juuniks 2024 ja seejärel korrapäraselt
  iga kolme aasta tagant
  kahesuunalise laadimise võimalikku rolli taastuvelektri elektrisüsteemi lõimimisel. See hinnang tehakse avalikult kättesaadavaks. Hindamistulemuste põhjal võtavad liikmesriigid
  vajaduse korral
  asjakohaseid meetmeid nii avalikes kohtades kui ka eravaldustes asuvate kahesuunaliste laadimispunktide kättesaadavuse ja geograafilise jaotuse kohandamiseks ning lisavad need lõikes 1 osutatud eduaruandesse.

4
  .   Liikmesriigi reguleeriv asutus hindab põhi- ja jaotusvõrguettevõtjate sisendite põhjal hiljemalt 30. juuniks 2024 ja seejärel korrapäraselt
  igal aastal
  kahesuunalise laadimise võimalikku rolli
  tippkoormuse vähendamisel ja
  taastuvelektri elektrisüsteemi lõimimisel. See hinnang tehakse avalikult kättesaadavaks. Hindamistulemuste põhjal võtavad liikmesriigid asjakohaseid meetmeid nii avalikes kohtades kui ka eravaldustes asuvate kahesuunaliste laadimispunktide kättesaadavuse ja geograafilise jaotuse kohandamiseks ning lisavad need lõikes 1 osutatud eduaruandesse.

Muudatusettepanek 218

Muudatusettepanek 218

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 5

Artikkel 14 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5
  .   Komisjon võtab vastu suunised ja vormid liikmesriikide poolt artikli 13 lõike 1 kohaselt esitatavate riiklike poliitikaraamistike sisu, ülesehituse ja vormi ning riiklike eduaruannete sisu kohta kuus kuud pärast artiklis 24 osutatud kuupäeva. Komisjon võib võtta vastu suunised ja vormid, et hõlbustada käesoleva määruse muude sätete tõhusat kohaldamist kogu liidus. | 5
  .   Komisjon
  annab tehnilist abi ja nõu asjaomastele siseriiklikele asutustele ning
  võtab vastu suunised ja vormid liikmesriikide poolt artikli 13 lõike 1 kohaselt esitatavate riiklike poliitikaraamistike sisu, ülesehituse ja vormi ning riiklike eduaruannete sisu kohta kuus kuud pärast artiklis 24 osutatud kuupäeva. Komisjon võib võtta vastu suunised ja vormid, et hõlbustada käesoleva määruse muude sätete tõhusat kohaldamist kogu liidus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5
  .   Komisjon võtab vastu suunised ja vormid liikmesriikide poolt artikli 13 lõike 1 kohaselt esitatavate riiklike poliitikaraamistike sisu, ülesehituse ja vormi ning riiklike eduaruannete sisu kohta kuus kuud pärast artiklis 24 osutatud kuupäeva. Komisjon võib võtta vastu suunised ja vormid, et hõlbustada käesoleva määruse muude sätete tõhusat kohaldamist kogu liidus.

5
  .   Komisjon
  annab tehnilist abi ja nõu asjaomastele siseriiklikele asutustele ning
  võtab vastu suunised ja vormid liikmesriikide poolt artikli 13 lõike 1 kohaselt esitatavate riiklike poliitikaraamistike sisu, ülesehituse ja vormi ning riiklike eduaruannete sisu kohta kuus kuud pärast artiklis 24 osutatud kuupäeva. Komisjon võib võtta vastu suunised ja vormid, et hõlbustada käesoleva määruse muude sätete tõhusat kohaldamist kogu liidus.

Muudatusettepanek 219

Muudatusettepanek 219

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 2

Artikkel 15 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2
  .   Komisjon hindab liikmesriikide poolt artikli 14 lõike 1 kohaselt esitatud eduaruandeid ja annab vajaduse korral liikmesriikidele soovitusi, et tagada käesolevas määruses sätestatud eesmärkide ja kohustuste täitmine. Kooskõlas nende soovitustega esitavad liikmesriigid ajakohastatud eduaruande kuue kuu jooksul pärast komisjonilt soovituste saamist. | 2
  .   Komisjon hindab liikmesriikide poolt artikli 14 lõike 1 kohaselt esitatud eduaruandeid
  . Komisjon tagab, et need eduaruanded tehakse üldsusele kergesti loetaval
  ja
  arusaadaval kujul kättesaadavaks ning kuvatakse Euroopa alternatiivkütuste vaatluskeskuses. Komisjon
  annab vajaduse korral liikmesriikidele soovitusi, et tagada käesolevas määruses sätestatud eesmärkide ja kohustuste täitmine. Kooskõlas nende soovitustega esitavad liikmesriigid ajakohastatud eduaruande kuue kuu jooksul pärast komisjonilt soovituste saamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2
  .   Komisjon hindab liikmesriikide poolt artikli 14 lõike 1 kohaselt esitatud eduaruandeid ja annab vajaduse korral liikmesriikidele soovitusi, et tagada käesolevas määruses sätestatud eesmärkide ja kohustuste täitmine. Kooskõlas nende soovitustega esitavad liikmesriigid ajakohastatud eduaruande kuue kuu jooksul pärast komisjonilt soovituste saamist.

2
  .   Komisjon hindab liikmesriikide poolt artikli 14 lõike 1 kohaselt esitatud eduaruandeid
  . Komisjon tagab, et need eduaruanded tehakse üldsusele kergesti loetaval
  ja
  arusaadaval kujul kättesaadavaks ning kuvatakse Euroopa alternatiivkütuste vaatluskeskuses. Komisjon
  annab vajaduse korral liikmesriikidele soovitusi, et tagada käesolevas määruses sätestatud eesmärkide ja kohustuste täitmine. Kooskõlas nende soovitustega esitavad liikmesriigid ajakohastatud eduaruande kuue kuu jooksul pärast komisjonilt soovituste saamist.

Muudatusettepanek 220

Muudatusettepanek 220

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 15 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile kuue kuu jooksul alates soovituste saamisest, kuidas ta kavatseb soovitusi ellu viia. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile kuue kuu jooksul alates soovituste saamisest, kuidas ta kavatseb soovitusi ellu viia.

Muudatusettepanek 221

Muudatusettepanek 221

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 2 b (uus)

Artikkel 15 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Pärast lõikes 2a osutatud teate esitamist esitab asjaomane liikmesriik soovituste andmisele järgneval aastal järelmeetmete eduaruande, kus kirjeldab, kuidas ta on soovitusi ellu viinud. Kui asjaomane liikmesriik otsustab soovitusi või olulist osa neist mitte täita, esitab ta komisjonile selle kohta põhjendused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Pärast lõikes 2a osutatud teate esitamist esitab asjaomane liikmesriik soovituste andmisele järgneval aastal järelmeetmete eduaruande, kus kirjeldab, kuidas ta on soovitusi ellu viinud. Kui asjaomane liikmesriik otsustab soovitusi või olulist osa neist mitte täita, esitab ta komisjonile selle kohta põhjendused.

Muudatusettepanek 222

Muudatusettepanek 222

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 3 – sissejuhatav osa

Artikkel 15 – lõige 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3
  .   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule artikli 14 lõike 1 kohaseid eduaruandeid käsitleva hindamisaruande
  üks aasta
  pärast seda, kui liikmesriigid on esitanud riiklikud eduaruanded. See hinnang sisaldab hinnangut järgmise kohta: | 3
  .   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule artikli 14 lõike 1 kohaseid eduaruandeid käsitleva hindamisaruande
  kuus kuud
  pärast seda, kui liikmesriigid on esitanud riiklikud eduaruanded. See hinnang sisaldab hinnangut järgmise kohta: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3
  .   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule artikli 14 lõike 1 kohaseid eduaruandeid käsitleva hindamisaruande
  üks aasta
  pärast seda, kui liikmesriigid on esitanud riiklikud eduaruanded. See hinnang sisaldab hinnangut järgmise kohta:

3
  .   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule artikli 14 lõike 1 kohaseid eduaruandeid käsitleva hindamisaruande
  kuus kuud
  pärast seda, kui liikmesriigid on esitanud riiklikud eduaruanded. See hinnang sisaldab hinnangut järgmise kohta:

Muudatusettepanek 223

Muudatusettepanek 223

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 4 – punkt d

Artikkel 15 – lõige 4 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d
  ) | TEN-T põhi- ja üldvõrgu lennujaamades seisvate õhusõidukite elektritoite taristu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d
  )

d

TEN-T põhi- ja üldvõrgu lennujaamades seisvate õhusõidukite elektritoite taristu;

| d
  ) | TEN-T põhi- ja üldvõrgu lennujaamades seisvate õhusõidukite elektritoite taristu
  ning vajaduse korral elektri- ja vesinikajamiga lennukite laadimis- ja tankimispunktid
  ; |
| --- | --- |

d
  )

d

TEN-T põhi- ja üldvõrgu lennujaamades seisvate õhusõidukite elektritoite taristu
  ning vajaduse korral elektri- ja vesinikajamiga lennukite laadimis- ja tankimispunktid
  ;

ning vajaduse korral elektri- ja vesinikajamiga lennukite laadimis- ja tankimispunktid

Muudatusettepanek 224

Muudatusettepanek 224

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 4 – punkt e

Artikkel 15 – lõige 4 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e
  ) | veeldatud maagaasi tankimispunktide arv TEN-T põhi- ja üldvõrgu mere- ja siseveesadamates; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

e
  )

e

veeldatud maagaasi tankimispunktide arv TEN-T põhi- ja üldvõrgu mere- ja siseveesadamates;

| e
  ) | veeldatud maagaasi
  , vesiniku ja ammoniaagi
  tankimispunktide arv TEN-T põhi- ja üldvõrgu mere- ja siseveesadamates; |
| --- | --- |

e
  )

e

veeldatud maagaasi
  , vesiniku ja ammoniaagi
  tankimispunktide arv TEN-T põhi- ja üldvõrgu mere- ja siseveesadamates;

, vesiniku ja ammoniaagi

Muudatusettepanek 225

Muudatusettepanek 225

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 4 – punkt j a (uus)

Artikkel 15 – lõige 4 – punkt j a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ja) | selliste üldkasutatavate laadimispunktide arv, mis on osaliselt ette nähtud erisõidukiparkide, sealhulgas ühistranspordi ja autode ühiskasutuse jaoks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ja)

ja)

selliste üldkasutatavate laadimispunktide arv, mis on osaliselt ette nähtud erisõidukiparkide, sealhulgas ühistranspordi ja autode ühiskasutuse jaoks;

selliste üldkasutatavate laadimispunktide arv, mis on osaliselt ette nähtud erisõidukiparkide, sealhulgas ühistranspordi ja autode ühiskasutuse jaoks;

Muudatusettepanek 226

Muudatusettepanek 226

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 4 – punkt j b (uus)

Artikkel 15 – lõige 4 – punkt j b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | jb) | alternatiivsete kütuste taristu äärepoolseimates piirkondades ja saartel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

jb)

jb)

alternatiivsete kütuste taristu äärepoolseimates piirkondades ja saartel.

alternatiivsete kütuste taristu äärepoolseimates piirkondades ja saartel.

Muudatusettepanek 227

Muudatusettepanek 227

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 15 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisjon esitab 1. jaanuariks 2030 ja igal kolmandal aastal kuni 2050. aastani Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse toimimise hindamise tulemuste kohta, eelkõige määruse mõju kohta ühtse turu toimimisele, mõjutatud sektorite konkurentsivõimele ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ulatusele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Komisjon esitab 1. jaanuariks 2030 ja igal kolmandal aastal kuni 2050. aastani Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse toimimise hindamise tulemuste kohta, eelkõige määruse mõju kohta ühtse turu toimimisele, mõjutatud sektorite konkurentsivõimele ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ulatusele.

Muudatusettepanek 228

Muudatusettepanek 228

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 4 b (uus)

Artikkel 15 – lõige 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Komisjon esitab 1. jaanuariks 2030 ja igal viiendal aastal kuni 2050. aastani Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande paketti „Eesmärk 55“ moodustavate määruste makromajandusliku koondmõju põhjaliku hindamise tulemuste kohta

   (1a)

  , keskendudes mõjule liidu konkurentsivõimele, töökohtade loomisele, kaubaveohindadele, kodumajapidamiste ostujõule ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ulatusele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4b.
     
  Komisjon esitab 1. jaanuariks 2030 ja igal viiendal aastal kuni 2050. aastani Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande paketti „Eesmärk 55“ moodustavate määruste makromajandusliku koondmõju põhjaliku hindamise tulemuste kohta

   (1a)

  , keskendudes mõjule liidu konkurentsivõimele, töökohtade loomisele, kaubaveohindadele, kodumajapidamiste ostujõule ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ulatusele.

Muudatusettepanek 229

Muudatusettepanek 229

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 4 c (uus)

Artikkel 15 – lõige 4 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Komisjon kaalub käesoleva määruse võimalikku muutmist, pidades silmas õigusnormide lihtsustamist. Komisjon ja liikmesriikide pädevad asutused kohanduvad pidevalt halduskorra parimate tavadega ja võtavad kõik meetmed, et käesoleva määruse täitmist lihtsustada, viies halduskoormuse miinimumini. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4c.
     
  Komisjon kaalub käesoleva määruse võimalikku muutmist, pidades silmas õigusnormide lihtsustamist. Komisjon ja liikmesriikide pädevad asutused kohanduvad pidevalt halduskorra parimate tavadega ja võtavad kõik meetmed, et käesoleva määruse täitmist lihtsustada, viies halduskoormuse miinimumini.

Muudatusettepanek 230

Muudatusettepanek 230

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2

Artikkel 16 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2
  .   Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud aruandest või komisjonile kättesaadavast teabest ilmneb, et on oht, et liikmesriik ei täida artikli 3 lõikes 1 osutatud riiklikke eesmärke,
  võib
  komisjon
  teatada
  sellest asjaomasele liikmesriigile ja
  nõuda
  riiklike eesmärkide saavutamiseks parandusmeetmete võtmist. Asjaomane liikmesriik teavitab kolme kuu jooksul pärast komisjoni järelduste kättesaamist komisjoni parandusmeetmetest, mida ta kavatseb rakendada artikli 3 lõikes 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks. Parandusmeetmed hõlmavad lisameetmeid, mida liikmesriik rakendab artikli 3 lõikes 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks, ning meetmete selget ajakava, mis võimaldab hinnata iga-aastaseid edusamme nende eesmärkide saavutamisel. Kui komisjon leiab, et parandusmeetmed on rahuldavad, ajakohastab asjaomane liikmesriik oma viimases eduaruandes, millele on osutatud artiklis 14, kõnealuseid parandusmeetmeid ja esitab selle komisjonile. | 2
  .   Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud aruandest või komisjonile kättesaadavast teabest ilmneb, et on oht, et liikmesriik ei täida artikli 3 lõikes 1 osutatud riiklikke eesmärke,
  teatab
  komisjon sellest asjaomasele liikmesriigile ja
  nõuab
  riiklike eesmärkide saavutamiseks parandusmeetmete võtmist. Asjaomane liikmesriik teavitab kolme kuu jooksul pärast komisjoni järelduste kättesaamist komisjoni parandusmeetmetest, mida ta kavatseb rakendada artikli 3 lõikes 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks. Parandusmeetmed hõlmavad lisameetmeid, mida liikmesriik rakendab artikli 3 lõikes 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks, ning meetmete selget ajakava, mis võimaldab hinnata iga-aastaseid edusamme nende eesmärkide saavutamisel. Kui komisjon leiab, et parandusmeetmed on rahuldavad, ajakohastab asjaomane liikmesriik oma viimases eduaruandes, millele on osutatud artiklis 14, kõnealuseid parandusmeetmeid ja esitab selle komisjonile.
  Kui komisjon leiab, et parandusmeetmed ei ole rahuldavad, kaalub ta kõnealuse liikmesriigi suhtes vajalike meetmete võtmist. Meetmed on proportsionaalsed, asjakohased ja aluslepingutega kooskõlas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2
  .   Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud aruandest või komisjonile kättesaadavast teabest ilmneb, et on oht, et liikmesriik ei täida artikli 3 lõikes 1 osutatud riiklikke eesmärke,
  võib
  komisjon
  teatada
  sellest asjaomasele liikmesriigile ja
  nõuda
  riiklike eesmärkide saavutamiseks parandusmeetmete võtmist. Asjaomane liikmesriik teavitab kolme kuu jooksul pärast komisjoni järelduste kättesaamist komisjoni parandusmeetmetest, mida ta kavatseb rakendada artikli 3 lõikes 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks. Parandusmeetmed hõlmavad lisameetmeid, mida liikmesriik rakendab artikli 3 lõikes 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks, ning meetmete selget ajakava, mis võimaldab hinnata iga-aastaseid edusamme nende eesmärkide saavutamisel. Kui komisjon leiab, et parandusmeetmed on rahuldavad, ajakohastab asjaomane liikmesriik oma viimases eduaruandes, millele on osutatud artiklis 14, kõnealuseid parandusmeetmeid ja esitab selle komisjonile.

2
  .   Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud aruandest või komisjonile kättesaadavast teabest ilmneb, et on oht, et liikmesriik ei täida artikli 3 lõikes 1 osutatud riiklikke eesmärke,
  teatab
  komisjon sellest asjaomasele liikmesriigile ja
  nõuab
  riiklike eesmärkide saavutamiseks parandusmeetmete võtmist. Asjaomane liikmesriik teavitab kolme kuu jooksul pärast komisjoni järelduste kättesaamist komisjoni parandusmeetmetest, mida ta kavatseb rakendada artikli 3 lõikes 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks. Parandusmeetmed hõlmavad lisameetmeid, mida liikmesriik rakendab artikli 3 lõikes 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks, ning meetmete selget ajakava, mis võimaldab hinnata iga-aastaseid edusamme nende eesmärkide saavutamisel. Kui komisjon leiab, et parandusmeetmed on rahuldavad, ajakohastab asjaomane liikmesriik oma viimases eduaruandes, millele on osutatud artiklis 14, kõnealuseid parandusmeetmeid ja esitab selle komisjonile.
  Kui komisjon leiab, et parandusmeetmed ei ole rahuldavad, kaalub ta kõnealuse liikmesriigi suhtes vajalike meetmete võtmist. Meetmed on proportsionaalsed, asjakohased ja aluslepingutega kooskõlas.

Muudatusettepanek 231

Muudatusettepanek 231

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 16 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu nõuetekohaselt kõigist lõike 2 kohaselt võetud meetmetest ning teeb need otsused üldsusele kättesaadavaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1049/2001. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu nõuetekohaselt kõigist lõike 2 kohaselt võetud meetmetest ning teeb need otsused üldsusele kättesaadavaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1049/2001.

Muudatusettepanek 232

Muudatusettepanek 232

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1

Artikkel 17 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1
  .   Mootorsõidukite kohta, mida saab regulaarselt tankida turule lastud kütustega või laadida laadimispunktides, tuleb teha kättesaadavaks asjakohane, järjepidev ja selge teave.
  See
  teave tehakse kättesaadavaks mootorsõidukite kasutusjuhendites, tankimis- ja laadimispunktides, mootorsõidukitel ja mootorsõidukite edasimüüjate juures. Seda nõuet kohaldatakse kõikide
  pärast 18. novembrit 2016. aastat
  turule lastud mootorsõidukite ja nende mootorsõidukite kasutusjuhendite suhtes. | 1
  .   Mootorsõidukite kohta, mida saab regulaarselt tankida turule lastud kütustega või laadida laadimispunktides, tuleb teha kättesaadavaks asjakohane, järjepidev ja selge teave.
  Sel eesmärgil tagavad liikmesriigid, et kogu käesolevas määruses ja muudes kohaldatavates liidu õigusaktides mootorsõidukite kohta esitatud teave, mis on seotud kütuste ja e-laadimisega
  , tehakse kättesaadavaks mootorsõidukite kasutusjuhendites, tankimis- ja laadimispunktides, mootorsõidukitel ja mootorsõidukite edasimüüjate juures. Seda nõuet kohaldatakse kõikide turule lastud mootorsõidukite ja nende mootorsõidukite kasutusjuhendite suhtes. |
| | Selleks vaatab komisjon direktiivi 1999/94/EÜ vajaduse korral läbi hiljemalt ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse artiklis 24 nimetatud kuupäeva. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1
  .   Mootorsõidukite kohta, mida saab regulaarselt tankida turule lastud kütustega või laadida laadimispunktides, tuleb teha kättesaadavaks asjakohane, järjepidev ja selge teave.
  See
  teave tehakse kättesaadavaks mootorsõidukite kasutusjuhendites, tankimis- ja laadimispunktides, mootorsõidukitel ja mootorsõidukite edasimüüjate juures. Seda nõuet kohaldatakse kõikide
  pärast 18. novembrit 2016. aastat
  turule lastud mootorsõidukite ja nende mootorsõidukite kasutusjuhendite suhtes.

1
  .   Mootorsõidukite kohta, mida saab regulaarselt tankida turule lastud kütustega või laadida laadimispunktides, tuleb teha kättesaadavaks asjakohane, järjepidev ja selge teave.
  Sel eesmärgil tagavad liikmesriigid, et kogu käesolevas määruses ja muudes kohaldatavates liidu õigusaktides mootorsõidukite kohta esitatud teave, mis on seotud kütuste ja e-laadimisega
  , tehakse kättesaadavaks mootorsõidukite kasutusjuhendites, tankimis- ja laadimispunktides, mootorsõidukitel ja mootorsõidukite edasimüüjate juures. Seda nõuet kohaldatakse kõikide turule lastud mootorsõidukite ja nende mootorsõidukite kasutusjuhendite suhtes.

Selleks vaatab komisjon direktiivi 1999/94/EÜ vajaduse korral läbi hiljemalt ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse artiklis 24 nimetatud kuupäeva.

Selleks vaatab komisjon direktiivi 1999/94/EÜ vajaduse korral läbi hiljemalt ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse artiklis 24 nimetatud kuupäeva.

Muudatusettepanek 233

Muudatusettepanek 233

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 2 – sissejuhatav osa

Artikkel 17 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2
  .   Lõikes 1 osutatud sõidukite ja taristu ühilduvuse ning kütuste ja sõidukite ühilduvuse kindlakstegemine peab olema kooskõlas II lisa punktides 9.1 ja 9.2 osutatud tehniliste kirjeldustega. Kui need standardid osutavad graafilisele tähisele, sealhulgas värvikoodide skeemile, peab graafiline tähis olema lihtne ja kergesti arusaadav ning paigutatud hästi nähtavalt: | 2
  .   Lõikes 1 osutatud sõidukite ja taristu ühilduvuse ning kütuste ja sõidukite ühilduvuse kindlakstegemine peab olema kooskõlas II lisa punktides 9.1 ja 9.2 osutatud tehniliste kirjeldustega.
  Liikmesriigid tagavad, et juhul,
  kui need standardid osutavad graafilisele tähisele, sealhulgas värvikoodide skeemile, peab graafiline tähis olema lihtne ja kergesti arusaadav ning paigutatud hästi nähtavalt: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2
  .   Lõikes 1 osutatud sõidukite ja taristu ühilduvuse ning kütuste ja sõidukite ühilduvuse kindlakstegemine peab olema kooskõlas II lisa punktides 9.1 ja 9.2 osutatud tehniliste kirjeldustega. Kui need standardid osutavad graafilisele tähisele, sealhulgas värvikoodide skeemile, peab graafiline tähis olema lihtne ja kergesti arusaadav ning paigutatud hästi nähtavalt:

2
  .   Lõikes 1 osutatud sõidukite ja taristu ühilduvuse ning kütuste ja sõidukite ühilduvuse kindlakstegemine peab olema kooskõlas II lisa punktides 9.1 ja 9.2 osutatud tehniliste kirjeldustega.
  Liikmesriigid tagavad, et juhul,
  kui need standardid osutavad graafilisele tähisele, sealhulgas värvikoodide skeemile, peab graafiline tähis olema lihtne ja kergesti arusaadav ning paigutatud hästi nähtavalt:

Muudatusettepanek 234

Muudatusettepanek 234

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 17 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a
  ) | kõigis tankimispunktides vastavatele pumpadele ja nende püstolitele alates kütuste turule laskmise kuupäevast
  või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a
  )

a

kõigis tankimispunktides vastavatele pumpadele ja nende püstolitele alates kütuste turule laskmise kuupäevast
  või

või

| a
  ) | kõigis tankimispunktides vastavatele pumpadele ja nende püstolitele alates kütuste turule laskmise kuupäevast
  ning |
| --- | --- |

a
  )

a

kõigis tankimispunktides vastavatele pumpadele ja nende püstolitele alates kütuste turule laskmise kuupäevast
  ning

ning

Muudatusettepanek 235

Muudatusettepanek 235

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 17 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b
  ) | kui mootorsõidukid lastakse turule
  pärast 18. novembrit 2016
  , siis asjaomase kütuse jaoks soovitatava ja sobiva mootorsõiduki kütusepaagi korgi vahetusse lähedusse ning mootorsõiduki kasutusjuhendisse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b
  )

b

kui mootorsõidukid lastakse turule
  pärast 18. novembrit 2016
  , siis asjaomase kütuse jaoks soovitatava ja sobiva mootorsõiduki kütusepaagi korgi vahetusse lähedusse ning mootorsõiduki kasutusjuhendisse.

pärast 18. novembrit 2016

| b
  ) | kui mootorsõidukid lastakse turule, siis asjaomase kütuse jaoks soovitatava ja sobiva mootorsõiduki kütusepaagi korgi vahetusse lähedusse ning mootorsõiduki kasutusjuhendisse. |
| --- | --- |

b
  )

b

kui mootorsõidukid lastakse turule, siis asjaomase kütuse jaoks soovitatava ja sobiva mootorsõiduki kütusepaagi korgi vahetusse lähedusse ning mootorsõiduki kasutusjuhendisse.

Muudatusettepanek 236

Muudatusettepanek 236

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 3

Artikkel 17 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3
  .   
  Tanklas
  kütusehindade näitamisel
  esitatakse
  vajaduse korral teavitamise eesmärgil asjakohaste ühikuhindade võrdlus, eelkõige elektri ja vesiniku puhul, järgides II lisa punktis 9.3 osutatud alternatiivkütuste ühikuhindade võrdlemise ühist metoodikat. | 3
  .   
  Liikmesriigid tagavad, et tanklas
  kütusehindade näitamisel
  on
  vajaduse korral teavitamise eesmärgil
  esitatud
  asjakohaste ühikuhindade võrdlus, eelkõige elektri ja vesiniku puhul, järgides II lisa punktis 9.3 osutatud alternatiivkütuste ühikuhindade võrdlemise ühist metoodikat.
  Lepinguvaba elektrilaadimise ja vesinikutankimise puhul esitatakse hind vastavalt ka kWh ja kilogrammi kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3
  .   
  Tanklas
  kütusehindade näitamisel
  esitatakse
  vajaduse korral teavitamise eesmärgil asjakohaste ühikuhindade võrdlus, eelkõige elektri ja vesiniku puhul, järgides II lisa punktis 9.3 osutatud alternatiivkütuste ühikuhindade võrdlemise ühist metoodikat.

3
  .   
  Liikmesriigid tagavad, et tanklas
  kütusehindade näitamisel
  on
  vajaduse korral teavitamise eesmärgil
  esitatud
  asjakohaste ühikuhindade võrdlus, eelkõige elektri ja vesiniku puhul, järgides II lisa punktis 9.3 osutatud alternatiivkütuste ühikuhindade võrdlemise ühist metoodikat.
  Lepinguvaba elektrilaadimise ja vesinikutankimise puhul esitatakse hind vastavalt ka kWh ja kilogrammi kohta.

Muudatusettepanek 237

Muudatusettepanek 237

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 – sissejuhatav osa

Artikkel 18 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2
  .   Üldkasutatavate laadimis- ja tankimispunktide käitajad või vastavalt käitajate ja omanike vahelisele kokkuleppele nende punktide omanikud tagavad nende käitatava alternatiivkütuste taristuga seotud staatiliste ja dünaamiliste andmete kättesaadavuse ning võimaldavad kõnealustele andmetele tasuta juurdepääsu riiklike juurdepääsupunktide kaudu. Kättesaadavaks tehakse järgmised andmetüübid: | 2
  .   Üldkasutatavate laadimis- ja tankimispunktide käitajad või vastavalt käitajate ja omanike vahelisele kokkuleppele nende punktide omanikud tagavad nende käitatava alternatiivkütuste taristuga seotud staatiliste ja dünaamiliste andmete kättesaadavuse ning võimaldavad kõnealustele andmetele tasuta juurdepääsu riiklike juurdepääsupunktide kaudu
  . Seejuures tagavad need käitajad ka küberturvalisuse, andmekaitse ja turvalisuse võimalikult kõrge taseme, eelkõige autentimis-, arveldus- ja makseprotsessides. Kui see on asjakohane, järgivad need käitajad direktiivi sätteid, mis käsitleb meetmeid, millega tagada küberturvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (küberturvalisuse 2. direktiiv)
  . Kättesaadavaks tehakse järgmised andmetüübid: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2
  .   Üldkasutatavate laadimis- ja tankimispunktide käitajad või vastavalt käitajate ja omanike vahelisele kokkuleppele nende punktide omanikud tagavad nende käitatava alternatiivkütuste taristuga seotud staatiliste ja dünaamiliste andmete kättesaadavuse ning võimaldavad kõnealustele andmetele tasuta juurdepääsu riiklike juurdepääsupunktide kaudu. Kättesaadavaks tehakse järgmised andmetüübid:

2
  .   Üldkasutatavate laadimis- ja tankimispunktide käitajad või vastavalt käitajate ja omanike vahelisele kokkuleppele nende punktide omanikud tagavad nende käitatava alternatiivkütuste taristuga seotud staatiliste ja dünaamiliste andmete kättesaadavuse ning võimaldavad kõnealustele andmetele tasuta juurdepääsu riiklike juurdepääsupunktide kaudu
  . Seejuures tagavad need käitajad ka küberturvalisuse, andmekaitse ja turvalisuse võimalikult kõrge taseme, eelkõige autentimis-, arveldus- ja makseprotsessides. Kui see on asjakohane, järgivad need käitajad direktiivi sätteid, mis käsitleb meetmeid, millega tagada küberturvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (küberturvalisuse 2. direktiiv)
  . Kättesaadavaks tehakse järgmised andmetüübid:

Muudatusettepanek 238

Muudatusettepanek 238

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt a – alapunkt i

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt a – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | laadimis- või tankimispunkti geograafiline asukoht; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i)

laadimis- või tankimispunkti geograafiline asukoht;

| i) | laadimis- või tankimispunkti geograafiline asukoht
  ning võimaluse korral teave puhkerajatiste ja toiduainetega varustamise võimaluste kohta lähikonnas
  ; |
| --- | --- |

i)

laadimis- või tankimispunkti geograafiline asukoht
  ning võimaluse korral teave puhkerajatiste ja toiduainetega varustamise võimaluste kohta lähikonnas
  ;

ning võimaluse korral teave puhkerajatiste ja toiduainetega varustamise võimaluste kohta lähikonnas

Muudatusettepanek 239

Muudatusettepanek 239

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõik 2 – punkt a – alapunkt i a (uus)

Artikkel 18 – lõik 2 – punkt a – alapunkt i a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ia) | ruumid, mis pakuvad kaitset vihma või muude keeruliste ilmastikuolude eest; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ia)

ia)

ruumid, mis pakuvad kaitset vihma või muude keeruliste ilmastikuolude eest;

ruumid, mis pakuvad kaitset vihma või muude keeruliste ilmastikuolude eest;

Muudatusettepanek 240

Muudatusettepanek 240

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt a – alapunkt i b (uus)

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt a – alapunkt i b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ib) | valgustus öise laadimise ajal; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ib)

ib)

valgustus öise laadimise ajal;

valgustus öise laadimise ajal;

Muudatusettepanek 241

Muudatusettepanek 241

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt b – alapunkt ii

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt b – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | pistmiku tüüp; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii)

pistmiku tüüp;

| ii) | pistmiku tüüp
  ja kättesaadavus
  ; |
| --- | --- |

ii)

pistmiku tüüp
  ja kättesaadavus
  ;

ja kättesaadavus

Muudatusettepanek 242

Muudatusettepanek 242

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt b – alapunkt iv

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt b – alapunkt iv

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iv) | väljundvõimsus (kW); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iv)

väljundvõimsus (kW);

| iv) | väljundvõimsus (kW)
  kokku ja maksimaalne individuaalne väljundvõimsus
  ; |
| --- | --- |

iv)

väljundvõimsus (kW)
  kokku ja maksimaalne individuaalne väljundvõimsus
  ;

kokku ja maksimaalne individuaalne väljundvõimsus

Muudatusettepanek 243

Muudatusettepanek 243

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt b – alapunkt iv a (uus)

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt b – alapunkt iv a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iva) | juurdepääsetavus raskeveokite jaoks, sealhulgas laadimis- ja tankimispunktide kõrguse, pikkuse ja laiuse piirangud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iva)

iva)

juurdepääsetavus raskeveokite jaoks, sealhulgas laadimis- ja tankimispunktide kõrguse, pikkuse ja laiuse piirangud.

juurdepääsetavus raskeveokite jaoks, sealhulgas laadimis- ja tankimispunktide kõrguse, pikkuse ja laiuse piirangud.

Muudatusettepanek 244

Muudatusettepanek 244

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt c – alapunkt ii

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt c – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | kättesaadavus (kasutuses / ei ole kasutuses); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii)

kättesaadavus (kasutuses / ei ole kasutuses);

| ii) | kättesaadavus (kasutuses / ei ole kasutuses)
  , kättesaadavuse määr asjakohase ajavahemiku kohta (päev/tunnid)
  ; |
| --- | --- |

ii)

kättesaadavus (kasutuses / ei ole kasutuses)
  , kättesaadavuse määr asjakohase ajavahemiku kohta (päev/tunnid)
  ;

, kättesaadavuse määr asjakohase ajavahemiku kohta (päev/tunnid)

Muudatusettepanek 245

Muudatusettepanek 245

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt c – alapunkt iii a (uus)

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt c – alapunkt iii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iiia) | kui see on kättesaadav, taastuvelektri osakaal ja laadimispunktides tarnitava elektri kasvuhoonegaaside heite määr; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iiia)

iiia)

kui see on kättesaadav, taastuvelektri osakaal ja laadimispunktides tarnitava elektri kasvuhoonegaaside heite määr;

kui see on kättesaadav, taastuvelektri osakaal ja laadimispunktides tarnitava elektri kasvuhoonegaaside heite määr;

Muudatusettepanek 246

Muudatusettepanek 246

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt c – alapunkt iii b (uus)

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt c – alapunkt iii b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iiib) | võimaldab kahesuunalist laadimist (jah/ei); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iiib)

iiib)

võimaldab kahesuunalist laadimist (jah/ei);

võimaldab kahesuunalist laadimist (jah/ei);

Muudatusettepanek 247

Muudatusettepanek 247

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt c – alapunkt iii c (uus)

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt c – alapunkt iii c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iiic) | nutilaadimise võime; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iiic)

iiic)

nutilaadimise võime;

nutilaadimise võime;

Muudatusettepanek 248

Muudatusettepanek 248

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt c – alapunkt iii d (uus)

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt c – alapunkt iii d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iiid) | heakskiidetud maksevahendid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iiid)

iiid)

heakskiidetud maksevahendid;

heakskiidetud maksevahendid;

Muudatusettepanek 249

Muudatusettepanek 249

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt c – alapunkt iii e (uus)

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt c – alapunkt iii e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iiie) | asjakohasel juhul parkimise hind ja parkimisaja piirang; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iiie)

iiie)

asjakohasel juhul parkimise hind ja parkimisaja piirang;

asjakohasel juhul parkimise hind ja parkimisaja piirang;

Muudatusettepanek 250

Muudatusettepanek 250

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt c a (uus)

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | ekraanil valida olevad keeled; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

ekraanil valida olevad keeled;

ekraanil valida olevad keeled;

Muudatusettepanek 251

Muudatusettepanek 251

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 18 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Üldkasutatavate laadimis- ja tankimispunktide käitajad või vastavalt käitajate ja omanike kokkuleppele nende punktide omanikud, toimides kooskõlas asjaomaste liidu õigusaktidega, ei ole kohustatud avalikustama staatilisi või dünaamilisi andmeid, mille tulemusel avalikustataks ettevõtja konfidentsiaalsed andmed, mille avalikustamine võib kahjustada ettevõtja huvisid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Üldkasutatavate laadimis- ja tankimispunktide käitajad või vastavalt käitajate ja omanike kokkuleppele nende punktide omanikud, toimides kooskõlas asjaomaste liidu õigusaktidega, ei ole kohustatud avalikustama staatilisi või dünaamilisi andmeid, mille tulemusel avalikustataks ettevõtja konfidentsiaalsed andmed, mille avalikustamine võib kahjustada ettevõtja huvisid.

Üldkasutatavate laadimis- ja tankimispunktide käitajad või vastavalt käitajate ja omanike kokkuleppele nende punktide omanikud, toimides kooskõlas asjaomaste liidu õigusaktidega, ei ole kohustatud avalikustama staatilisi või dünaamilisi andmeid, mille tulemusel avalikustataks ettevõtja konfidentsiaalsed andmed, mille avalikustamine võib kahjustada ettevõtja huvisid.

Muudatusettepanek 252

Muudatusettepanek 252

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 3

Artikkel 18 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3
  .   Liikmesriigid tagavad kõigi sidusrühmade jaoks avatud ja mittediskrimineeriva juurdepääsu andmetele oma riikliku juurdepääsupunkti kaudu, kohaldades Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL (67). | 3
  .   Liikmesriigid
  , toimides kooskõlas asjaomaste liidu õigusaktidega,
  tagavad kõigi sidusrühmade jaoks avatud ja mittediskrimineeriva juurdepääsu andmetele
  , jättes välja ettevõtja konfidentsiaalsed andmed, mille avalikustamine võib kahjustada ettevõtja huvisid,
  oma riikliku juurdepääsupunkti kaudu, kohaldades Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL (67). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3
  .   Liikmesriigid tagavad kõigi sidusrühmade jaoks avatud ja mittediskrimineeriva juurdepääsu andmetele oma riikliku juurdepääsupunkti kaudu, kohaldades Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL (67).

3
  .   Liikmesriigid
  , toimides kooskõlas asjaomaste liidu õigusaktidega,
  tagavad kõigi sidusrühmade jaoks avatud ja mittediskrimineeriva juurdepääsu andmetele
  , jättes välja ettevõtja konfidentsiaalsed andmed, mille avalikustamine võib kahjustada ettevõtja huvisid,
  oma riikliku juurdepääsupunkti kaudu, kohaldades Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL (67).

Muudatusettepanek 253

Muudatusettepanek 253

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 18 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisjon loob 31. detsembriks 2026 alternatiivkütuste andmete jaoks Euroopa ühise juurdepääsupunkti. Seda tehes tagab komisjon täieliku vastavuse direktiivi XX-XXX [intelligentsete transpordisüsteemide direktiiv] ja määruse XX-XXX (digitaalsete mitmeliigilise liikuvuse teenuste kohta) sätetele. Euroopa ühine juurdepääsupunkt põhineb täielikult riiklikel juurdepääsupunktidel, ühendades neid omavahel. Ta pakub lõppkasutajatele, teistele turuosalistele ja teenuseosutajatele ligipääsu kõigile riiklikele juurdepääsupunktidele kättesaadavaks tehtud andmetele, tagades, et need on mittediskrimineerival viisil üldsusele kättesaadavad ja tingimusel, et järgitakse andmekaitsenõudeid. Komisjon tagab, et Euroopa ühine juurdepääsupunkt tehakse üldsusele kättesaadavaks ja kergesti ligipääsetavaks, näiteks luues selle jaoks eraldi veebiportaali. Komisjon tagab, et Euroopa ühises juurdepääsupunktis sisalduvad andmed tankimis- ja laadimispunktide kättesaadavuse ja ligipääsetavuse, sealhulgas ooteaegade ja järelejäänud alternatiivkütuste võimsuse kohta, on üldkasutatava, ajakohase, kasutajasõbraliku ja mitmekeelse liidese kaudu ELi tasandil kättesaadavad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Komisjon loob 31. detsembriks 2026 alternatiivkütuste andmete jaoks Euroopa ühise juurdepääsupunkti. Seda tehes tagab komisjon täieliku vastavuse direktiivi XX-XXX [intelligentsete transpordisüsteemide direktiiv] ja määruse XX-XXX (digitaalsete mitmeliigilise liikuvuse teenuste kohta) sätetele. Euroopa ühine juurdepääsupunkt põhineb täielikult riiklikel juurdepääsupunktidel, ühendades neid omavahel. Ta pakub lõppkasutajatele, teistele turuosalistele ja teenuseosutajatele ligipääsu kõigile riiklikele juurdepääsupunktidele kättesaadavaks tehtud andmetele, tagades, et need on mittediskrimineerival viisil üldsusele kättesaadavad ja tingimusel, et järgitakse andmekaitsenõudeid. Komisjon tagab, et Euroopa ühine juurdepääsupunkt tehakse üldsusele kättesaadavaks ja kergesti ligipääsetavaks, näiteks luues selle jaoks eraldi veebiportaali. Komisjon tagab, et Euroopa ühises juurdepääsupunktis sisalduvad andmed tankimis- ja laadimispunktide kättesaadavuse ja ligipääsetavuse, sealhulgas ooteaegade ja järelejäänud alternatiivkütuste võimsuse kohta, on üldkasutatava, ajakohase, kasutajasõbraliku ja mitmekeelse liidese kaudu ELi tasandil kättesaadavad.

Muudatusettepanek 254

Muudatusettepanek 254

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 3 b (uus)

Artikkel 18 – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Liikmesriigid tagavad, et nende riiklikud juurdepääsupunktid võimaldavad automatiseeritud ja ühtset andmevahetust Euroopa ühise juurdepääsupunkti ning üldkasutatavate laadimis- ja tankimispunktide käitajatega vastavalt lõike 4 kohaselt kehtestatavale korrale ja tehnilistele nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b.
     
  Liikmesriigid tagavad, et nende riiklikud juurdepääsupunktid võimaldavad automatiseeritud ja ühtset andmevahetust Euroopa ühise juurdepääsupunkti ning üldkasutatavate laadimis- ja tankimispunktide käitajatega vastavalt lõike 4 kohaselt kehtestatavale korrale ja tehnilistele nõuetele.

Muudatusettepanek 255

Muudatusettepanek 255

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 4 – sissejuhatav osa

Artikkel 18 – lõige 4 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4
  .   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga
  17
  vastu delegeeritud õigusakte, et: | 4
  .   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga
  20
  vastu delegeeritud õigusakte, et: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4
  .   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga
  17
  vastu delegeeritud õigusakte, et:

4
  .   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga
  20
  vastu delegeeritud õigusakte, et:

Muudatusettepanek 256

Muudatusettepanek 256

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 4 – punkt c

Artikkel 18 – lõige 4 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c
  ) | kehtestada üksikasjalik kord, mis
  võimaldab lõike
  2 kohaselt nõutavaid andmeid esitada ja vahetada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c
  )

c

kehtestada üksikasjalik kord, mis
  võimaldab lõike
  2 kohaselt nõutavaid andmeid esitada ja vahetada.

võimaldab lõike

| c
  ) | kehtestada üksikasjalik kord
  ja tehnilised nõuded
  , mis
  võimaldavad lõigete
  2
  , 3a ja 3b
  kohaselt nõutavaid andmeid
  Euroopas ühtselt
  esitada ja vahetada. |
| --- | --- |

c
  )

c

kehtestada üksikasjalik kord
  ja tehnilised nõuded
  , mis
  võimaldavad lõigete
  2
  , 3a ja 3b
  kohaselt nõutavaid andmeid
  Euroopas ühtselt
  esitada ja vahetada.

ja tehnilised nõuded

võimaldavad lõigete

, 3a ja 3b

Euroopas ühtselt

Muudatusettepanek 257

Muudatusettepanek 257

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 19 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Üldkasutatavad ammoniaagi tankimispunktid, mis on kasutusele võetud või mida on uuendatud alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev], peavad vastama II lisa punktides 7.1 ja 7.2 sätestatud tehnilistele kirjeldustele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Üldkasutatavad ammoniaagi tankimispunktid, mis on kasutusele võetud või mida on uuendatud alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev], peavad vastama II lisa punktides 7.1 ja 7.2 sätestatud tehnilistele kirjeldustele.

Muudatusettepanek 258

Muudatusettepanek 258

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 7 – sissejuhatav osa

Artikkel 19 – lõige 7 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7
  .   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga
  17
  vastu delegeeritud õigusakte, et: | 7
  .   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga
  20
  vastu delegeeritud õigusakte, et: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7
  .   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga
  17
  vastu delegeeritud õigusakte, et:

7
  .   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga
  20
  vastu delegeeritud õigusakte, et:

Muudatusettepanek 259

Muudatusettepanek 259

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 7 – punkt b

Artikkel 19 – lõige 7 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | muuta II lisa, ajakohastades viiteid kõnealuses lisas sätestatud tehnilistes kirjeldustes osutatud standarditele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

muuta II lisa, ajakohastades viiteid kõnealuses lisas sätestatud tehnilistes kirjeldustes osutatud standarditele.

| b) | muuta II lisa, ajakohastades viiteid kõnealuses lisas sätestatud tehnilistes kirjeldustes osutatud standarditele
  hiljemalt kuus kuud pärast nende tehnilist kasutuselevõttu
  . |
| --- | --- |

b)

muuta II lisa, ajakohastades viiteid kõnealuses lisas sätestatud tehnilistes kirjeldustes osutatud standarditele
  hiljemalt kuus kuud pärast nende tehnilist kasutuselevõttu
  .

hiljemalt kuus kuud pärast nende tehnilist kasutuselevõttu

Muudatusettepanek 260

Muudatusettepanek 260

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 a (uus)

Artikkel 21 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 21a




  Kompenseeriv regulatiivse koormuse vähendamine




  Komisjon esitab hiljemalt üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist ja kooskõlas oma teatisega põhimõtte „üks sisse, üks välja“ kohaldamise kohta

   (1a)

  ettepanekud käesoleva määrusega kehtestatud regulatiivse koormuse kompenseerimiseks, vaadates läbi või tühistades muude ELi määruste sätted, mis tekitavad mõjutatud sektorites nõuete täitmisega seotud asjatuid kulusid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 21a

Kompenseeriv regulatiivse koormuse vähendamine

Komisjon esitab hiljemalt üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist ja kooskõlas oma teatisega põhimõtte „üks sisse, üks välja“ kohaldamise kohta

   (1a)

  ettepanekud käesoleva määrusega kehtestatud regulatiivse koormuse kompenseerimiseks, vaadates läbi või tühistades muude ELi määruste sätted, mis tekitavad mõjutatud sektorites nõuete täitmisega seotud asjatuid kulusid.

Muudatusettepanek 261

Muudatusettepanek 261

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõik 1

Artikkel 22 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi 31. detsembriks 2026 ja
  esitab vajaduse korral
  ettepaneku
  selle
  muutmiseks. | Komisjon jälgib määruse rakendamisel tehtud edusamme.
  Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi 31. detsembriks 2026
  , pöörates erilist tähelepanu määruses sätestatud eesmärkide
  ja
  taristule kohalduvate nõuete asjakohasusele. Kui komisjon leiab, et üks või mitu sätet ei ole enam asjakohased või on ilmunud uus tehnoloogia, esitab ta
  ettepaneku
  määruse
  muutmiseks.
  Läbivaatamise käigus kaalub komisjon eelkõige järgmist: |
| | — | käesoleva määruse artiklis 9 sätestatud kogumahutavuse künnise vähendamine 400-ni ning nende sätete laiendamine ka kõigile teistele määruse XXXX-XXX (FuelEU Maritime) kohaldamisalasse kuuluvatele laevatüüpidele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi 31. detsembriks 2026 ja
  esitab vajaduse korral
  ettepaneku
  selle
  muutmiseks.

esitab vajaduse korral

selle

Komisjon jälgib määruse rakendamisel tehtud edusamme.
  Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi 31. detsembriks 2026
  , pöörates erilist tähelepanu määruses sätestatud eesmärkide
  ja
  taristule kohalduvate nõuete asjakohasusele. Kui komisjon leiab, et üks või mitu sätet ei ole enam asjakohased või on ilmunud uus tehnoloogia, esitab ta
  ettepaneku
  määruse
  muutmiseks.
  Läbivaatamise käigus kaalub komisjon eelkõige järgmist:

Komisjon jälgib määruse rakendamisel tehtud edusamme.

, pöörates erilist tähelepanu määruses sätestatud eesmärkide

taristule kohalduvate nõuete asjakohasusele. Kui komisjon leiab, et üks või mitu sätet ei ole enam asjakohased või on ilmunud uus tehnoloogia, esitab ta

määruse

Läbivaatamise käigus kaalub komisjon eelkõige järgmist:

—

käesoleva määruse artiklis 9 sätestatud kogumahutavuse künnise vähendamine 400-ni ning nende sätete laiendamine ka kõigile teistele määruse XXXX-XXX (FuelEU Maritime) kohaldamisalasse kuuluvatele laevatüüpidele;

käesoleva määruse artiklis 9 sätestatud kogumahutavuse künnise vähendamine 400-ni ning nende sätete laiendamine ka kõigile teistele määruse XXXX-XXX (FuelEU Maritime) kohaldamisalasse kuuluvatele laevatüüpidele;

| — | käesolevasse määrusse asjakohaste eesmärkide lisamine elektri- ja vesinikuajamiga õhusõidukite käitamiseks vajaliku taristu jaoks; |
| --- | --- |

—

käesolevasse määrusse asjakohaste eesmärkide lisamine elektri- ja vesinikuajamiga õhusõidukite käitamiseks vajaliku taristu jaoks;

käesolevasse määrusse asjakohaste eesmärkide lisamine elektri- ja vesinikuajamiga õhusõidukite käitamiseks vajaliku taristu jaoks;

| — | elektriteede, näiteks kontaktivaba induktiivlaadimise ja kontaktliini tehnoloogia tehniline areng ning see, kas sellise taristu kasutuselevõtt võib mõjutada üldkasutatava laadimistaristu kasutuselevõttu ja kas seetõttu on vaja käesoleva määruse laadimistaristu kasutuselevõtu eesmärke kohandada. Selle hindamise raames kaalub komisjon eriti liikmesriikide võimalust võtta artiklis 3 sätestatud väikeste tarbesõidukite ja artiklis 4 sätestatud raskete tarbesõidukite kogu väljundvõimsuse eesmärkide saavutamisel arvesse elektriteid. |
| --- | --- |

—

elektriteede, näiteks kontaktivaba induktiivlaadimise ja kontaktliini tehnoloogia tehniline areng ning see, kas sellise taristu kasutuselevõtt võib mõjutada üldkasutatava laadimistaristu kasutuselevõttu ja kas seetõttu on vaja käesoleva määruse laadimistaristu kasutuselevõtu eesmärke kohandada. Selle hindamise raames kaalub komisjon eriti liikmesriikide võimalust võtta artiklis 3 sätestatud väikeste tarbesõidukite ja artiklis 4 sätestatud raskete tarbesõidukite kogu väljundvõimsuse eesmärkide saavutamisel arvesse elektriteid.

elektriteede, näiteks kontaktivaba induktiivlaadimise ja kontaktliini tehnoloogia tehniline areng ning see, kas sellise taristu kasutuselevõtt võib mõjutada üldkasutatava laadimistaristu kasutuselevõttu ja kas seetõttu on vaja käesoleva määruse laadimistaristu kasutuselevõtu eesmärke kohandada. Selle hindamise raames kaalub komisjon eriti liikmesriikide võimalust võtta artiklis 3 sätestatud väikeste tarbesõidukite ja artiklis 4 sätestatud raskete tarbesõidukite kogu väljundvõimsuse eesmärkide saavutamisel arvesse elektriteid.

Muudatusettepanek 262

Muudatusettepanek 262

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a – sissejuhatav osa

I lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | sõidukite kasutuselevõtu prognoosid 31. detsembriks aastatel 2025, 2030 ja 2035: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

sõidukite kasutuselevõtu prognoosid 31. detsembriks aastatel 2025, 2030 ja 2035:

| a) | sõidukite kasutuselevõtu prognoosid 31. detsembriks aastatel 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  ja 2035: |
| --- | --- |

a)

sõidukite kasutuselevõtu prognoosid 31. detsembriks aastatel 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  ja 2035:

2027,

, 2032

Muudatusettepanek 263

Muudatusettepanek 263

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b – sissejuhatav osa

I lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | eesmärgid 31. detsembriks aastatel 2025, 2030 ja 2035: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

eesmärgid 31. detsembriks aastatel 2025, 2030 ja 2035:

| b) | eesmärgid 31. detsembriks aastatel 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  ja 2035: |
| --- | --- |

b)

eesmärgid 31. detsembriks aastatel 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  ja 2035:

2027,

, 2032

Muudatusettepanek 264

Muudatusettepanek 264

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b – taane 7

I lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b – taane 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | veeldatud maagaasi tankimispunktid TEN-T põhi- ja üldvõrgu meresadamates, sealhulgas asukoht (sadam) ja võimsus sadama kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

veeldatud maagaasi tankimispunktid TEN-T põhi- ja üldvõrgu meresadamates, sealhulgas asukoht (sadam) ja võimsus sadama kohta;

| — | veeldatud maagaasi
  , vesiniku ja ammoniaagi
  tankimispunktid TEN-T põhi- ja üldvõrgu meresadamates, sealhulgas asukoht (sadam) ja võimsus sadama kohta; |
| --- | --- |

—

veeldatud maagaasi
  , vesiniku ja ammoniaagi
  tankimispunktid TEN-T põhi- ja üldvõrgu meresadamates, sealhulgas asukoht (sadam) ja võimsus sadama kohta;

, vesiniku ja ammoniaagi

Muudatusettepanek 265

Muudatusettepanek 265

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b – taane 8

I lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b – taane 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kaldaäärne elektritoide TEN-T põhi- ja üldvõrgu meresadamates, sealhulgas täpne asukoht (sadam) ja sadama iga rajatise võimsus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kaldaäärne elektritoide TEN-T põhi- ja üldvõrgu meresadamates, sealhulgas täpne asukoht (sadam) ja sadama iga rajatise võimsus;

| — | kaldaäärne elektritoide TEN-T põhi- ja üldvõrgu meresadamates, sealhulgas täpne asukoht (sadam)
  , võrgu võimsus
  ja sadama iga rajatise võimsus; |
| --- | --- |

—

kaldaäärne elektritoide TEN-T põhi- ja üldvõrgu meresadamates, sealhulgas täpne asukoht (sadam)
  , võrgu võimsus
  ja sadama iga rajatise võimsus;

, võrgu võimsus

Muudatusettepanek 266

Muudatusettepanek 266

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b – taane 11 a (uus)

I lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b – taane 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | L-kategooria sõidukite laadimistaristu: laadimisjaamade arv ja väljundvõimsus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

L-kategooria sõidukite laadimistaristu: laadimisjaamade arv ja väljundvõimsus.

L-kategooria sõidukite laadimistaristu: laadimisjaamade arv ja väljundvõimsus.

Muudatusettepanek 267

Muudatusettepanek 267

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b – taane 11 b (uus)

I lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b – taane 11 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | taanetes 1–4 esitatud teave laadimisjaamade kohta peab olema esitatud jaotatult tavalise, aruka ja kahesuunalise laadimisvõime kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

taanetes 1–4 esitatud teave laadimisjaamade kohta peab olema esitatud jaotatult tavalise, aruka ja kahesuunalise laadimisvõime kohta.

taanetes 1–4 esitatud teave laadimisjaamade kohta peab olema esitatud jaotatult tavalise, aruka ja kahesuunalise laadimisvõime kohta.

Muudatusettepanek 268

Muudatusettepanek 268

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 1 – punkt 2

I lisa – lõik 1 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | kasutamise määrad: punkti 1 alapunktis b osutatud kategooriate puhul asjaomase taristu kasutamisest teatamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.

kasutamise määrad: punkti 1 alapunktis b osutatud kategooriate puhul asjaomase taristu kasutamisest teatamine;

| 2. | kasutamise määrad: punkti 1 alapunktis b osutatud kategooriate puhul asjaomase taristu kasutamisest
  ja eeldatavast tulevikunõudlusest
  teatamine; |
| --- | --- |

2.

kasutamise määrad: punkti 1 alapunktis b osutatud kategooriate puhul asjaomase taristu kasutamisest
  ja eeldatavast tulevikunõudlusest
  teatamine;

ja eeldatavast tulevikunõudlusest

Muudatusettepanek 269

Muudatusettepanek 269

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 1 – punkt 3 – taane 1

I lisa – lõik 1 – punkt 3 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | punkti 1 alapunktis b osutatud taristu kasutuselevõtu eesmärkide saavutamise tase kõikide transpordiliikide puhul, eelkõige laadimisjaamade, elektriteede (kui see on asjakohane), vesinikutanklate, mere- ja siseveesadamate kaldaäärse elektritoite, TEN-T põhivõrgu meresadamates veeldatud maagaasi punkerdamise, muu sadamates asuva alternatiivkütuste taristu, seisvate õhusõidukite elektriga varustamise ning rongidele ette nähtud vesinikutankimispunktide ja laadimispunktide puhul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

punkti 1 alapunktis b osutatud taristu kasutuselevõtu eesmärkide saavutamise tase kõikide transpordiliikide puhul, eelkõige laadimisjaamade, elektriteede (kui see on asjakohane), vesinikutanklate, mere- ja siseveesadamate kaldaäärse elektritoite, TEN-T põhivõrgu meresadamates veeldatud maagaasi punkerdamise, muu sadamates asuva alternatiivkütuste taristu, seisvate õhusõidukite elektriga varustamise ning rongidele ette nähtud vesinikutankimispunktide ja laadimispunktide puhul;

| — | punkti 1 alapunktis b osutatud taristu kasutuselevõtu eesmärkide saavutamise tase kõikide transpordiliikide puhul, eelkõige laadimisjaamade, elektriteede (kui see on asjakohane), vesinikutanklate, mere- ja siseveesadamate kaldaäärse elektritoite, TEN-T põhivõrgu meresadamates veeldatud maagaasi
  , vesiniku ja ammoniaagi
  punkerdamise, muu sadamates asuva alternatiivkütuste taristu, seisvate õhusõidukite elektriga varustamise ning rongidele ette nähtud vesinikutankimispunktide ja laadimispunktide puhul; |
| --- | --- |

—

punkti 1 alapunktis b osutatud taristu kasutuselevõtu eesmärkide saavutamise tase kõikide transpordiliikide puhul, eelkõige laadimisjaamade, elektriteede (kui see on asjakohane), vesinikutanklate, mere- ja siseveesadamate kaldaäärse elektritoite, TEN-T põhivõrgu meresadamates veeldatud maagaasi
  , vesiniku ja ammoniaagi
  punkerdamise, muu sadamates asuva alternatiivkütuste taristu, seisvate õhusõidukite elektriga varustamise ning rongidele ette nähtud vesinikutankimispunktide ja laadimispunktide puhul;

, vesiniku ja ammoniaagi

Muudatusettepanek 270

Muudatusettepanek 270

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 1 – punkt 3 – taane 3

I lisa – lõik 1 – punkt 3 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtt linnatranspordisõlmedes; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtt linnatranspordisõlmedes;

| — | alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtt linnatranspordisõlmedes
  ja mitmeliigilise transpordi sõlmedes
  ; |
| --- | --- |

—

alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtt linnatranspordisõlmedes
  ja mitmeliigilise transpordi sõlmedes
  ;

ja mitmeliigilise transpordi sõlmedes

Muudatusettepanek 271

Muudatusettepanek 271

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 1 – punkt 3 – taane 3 a (uus)

I lisa – lõik 1 – punkt 3 – taane 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | meetmed, millega tagatakse, et uued üldkasutatavad laadimis- ja tankimispunktid ning alternatiivkütustel töötava transpordi võimalused, eelkõige ühistransport, on taskukohased ja kättesaadavad haavatavatele ning energiaostuvõimetutele või energiaostuvõimetuse ohus olevatele tarbijatele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

meetmed, millega tagatakse, et uued üldkasutatavad laadimis- ja tankimispunktid ning alternatiivkütustel töötava transpordi võimalused, eelkõige ühistransport, on taskukohased ja kättesaadavad haavatavatele ning energiaostuvõimetutele või energiaostuvõimetuse ohus olevatele tarbijatele;

meetmed, millega tagatakse, et uued üldkasutatavad laadimis- ja tankimispunktid ning alternatiivkütustel töötava transpordi võimalused, eelkõige ühistransport, on taskukohased ja kättesaadavad haavatavatele ning energiaostuvõimetutele või energiaostuvõimetuse ohus olevatele tarbijatele;

Muudatusettepanek 272

Muudatusettepanek 272

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 1 – punkt 7 a (uus)

I lisa – lõik 1 – punkt 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7a. | selgitus selle kohta, kuidas on energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet maksimaalselt arvesse võetud sõidukite kasutuselevõtu prognooside koostamisel, eesmärkide seadmisel, kasutamise määrade hindamisel, riiklikku poliitikaraamistikku ning sellega seotud riiklikke investeeringuid toetavate poliitiliste meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7a.

7a.

selgitus selle kohta, kuidas on energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet maksimaalselt arvesse võetud sõidukite kasutuselevõtu prognooside koostamisel, eesmärkide seadmisel, kasutamise määrade hindamisel, riiklikku poliitikaraamistikku ning sellega seotud riiklikke investeeringuid toetavate poliitiliste meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel.

Muudatusettepanek 273

Muudatusettepanek 273

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 3 – taane 4 a (uus)

III lisa – punkt 3 – taane 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | kahesuunaliste laadimispunktide arv iga punktis 2 nimetatud kategooria kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kahesuunaliste laadimispunktide arv iga punktis 2 nimetatud kategooria kohta.

kahesuunaliste laadimispunktide arv iga punktis 2 nimetatud kategooria kohta.

Muudatusettepanek 274

Muudatusettepanek 274

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 9. osa – punkt 9.3 a (uus)

II lisa – 9. osa – punkt 9.3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9.3


  a. | Raudteetranspordi elektrilaadimisjaamade ja vesinikutankimisrajatiste tehniline kirjeldus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.3


  a.

9.3

a.

Raudteetranspordi elektrilaadimisjaamade ja vesinikutankimisrajatiste tehniline kirjeldus.

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A9-0234/2022).

1

(43)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1).

43

(44)  COM(2020)0789.

44

(43)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1).

43

(44)  COM(2020)0789.

44

(46)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/631, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011 (ELT L 111, 25.4.2019, lk 13).

46

2

(47)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1242, millega kehtestatakse uute raskeveokite CO2-heite normid ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 595/2009 ja (EL) 2018/956 ning nõukogu direktiivi 96/53/EÜ (ELT L 198, 25.7.2019, lk 202).

47

2

(46)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/631, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011 (ELT L 111, 25.4.2019, lk 13).

46

2

(47)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1242, millega kehtestatakse uute raskeveokite CO2-heite normid ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 595/2009 ja (EL) 2018/956 ning nõukogu direktiivi 96/53/EÜ (ELT L 198, 25.7.2019, lk 202).

47

2

(48)  COM(2021)0561.

48

(49)  COM(2021)0562.

49

(48)  COM(2021)0561.

48

(49)  COM(2021)0562.

49

(53)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

53

(53)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

53

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

(1b)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/240, millega luuakse tehnilise toe instrument (ELT L 57, 18.2.2021, lk 1).

1b

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/240, millega luuakse tehnilise toe instrument (ELT L 57, 18.2.2021, lk 1).

(1c)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrus (EL) 2021/1153, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 (ELT L 249, 14.7.2021, lk 38).

1c

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrus (EL) 2021/1153, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 (ELT L 249, 14.7.2021, lk 38).

(1d)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1058, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi (ELT L 231, 30.6.2021, lk 60).

1d

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1058, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi (ELT L 231, 30.6.2021, lk 60).

(54)  COM(2020)0301.

54

(54)  COM(2020)0301.

54

(55)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

55

(55)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

55

(56)  COM(2020)0301.

56

(56)  COM(2020)0301.

56

(57)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (ELT L 151, 7.6.2019, lk 70).

57

(57)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (ELT L 151, 7.6.2019, lk 70).

57

(58)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta (ELT L 120, 15.5.2009, lk 5).

58

(58)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta (ELT L 120, 15.5.2009, lk 5).

58

(59)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (ELT L 207, 6.8.2010, lk 1).

59

(59)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (ELT L 207, 6.8.2010, lk 1).

59

(1a)  
  Komisjoni teatis (COM(2021)0550), 14. juuli 2021.

1a

Komisjoni teatis (COM(2021)0550), 14. juuli 2021.

(67)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (ELT L 207, 6.8.2010, lk 1).

67

(67)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (ELT L 207, 6.8.2010, lk 1).

67

(1a)  
  Euroopa Komisjoni pressiteade von der Leyeni komisjoni töömeetodite kohta, 4. detsember 2019.

1a

Euroopa Komisjoni pressiteade von der Leyeni komisjoni töömeetodite kohta, 4. detsember 2019.

---

Neljapäev, 20. oktoober 2022

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/299 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/299

---

P9_TA(2022)0369

Erisätted 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral ***I

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral (COM(2022)0362 – C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 149/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0362), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0362),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 212, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0289/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 212, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0289/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 21. septembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 21. septembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0227

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2192) lõplikule kujule).

---

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/300 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/300

---

P9_TA(2022)0370

Ukrainas ja Gruusias välja antud Venemaa reisidokumentide mitteaktsepteerimine ***I

Euroopa Parlamendi 20. oktoobril 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus välisriikide aladel, mille Venemaa on okupeerinud, väljaantud Venemaa reisidokumentide mittetunnustamise kohta (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Muudatusettepanek 1

(2023/C 149/16)

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED

komisjoni ettepanekule

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Ukrainas ja Gruusias välja antud Venemaa reisidokumentide mitteaktsepteerimise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte a ja b,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Et reageerida Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastopoli linna ebaseaduslikule annekteerimisele Venemaa Föderatsiooni poolt 2014. aastal ning Venemaa poolsele jätkuvale olukorra destabiliseerimisele Ida-Ukrainas on Euroopa Liit juba kehtestanud majandussanktsioonid vastusena Venemaa tegevusele, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas ja on seotud Minski kokkulepete mittetäieliku täitmisega; sanktsioonid seoses tegevusega, mis õõnestab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust; ning sanktsioonid vastusena Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastopoli linna ebaseaduslikule annekteerimisele Venemaa Föderatsiooni poolt. |
| --- | --- |

(1)

Et reageerida Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastopoli linna ebaseaduslikule annekteerimisele Venemaa Föderatsiooni poolt 2014. aastal ning Venemaa poolsele jätkuvale olukorra destabiliseerimisele Ida-Ukrainas on Euroopa Liit juba kehtestanud majandussanktsioonid vastusena Venemaa tegevusele, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas ja on seotud Minski kokkulepete mittetäieliku täitmisega; sanktsioonid seoses tegevusega, mis õõnestab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust; ning sanktsioonid vastusena Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastopoli linna ebaseaduslikule annekteerimisele Venemaa Föderatsiooni poolt.

| (2) | Minski kokkulepetele allakirjutanud poolena on Venemaa Föderatsioonil olnud selge ja otsene kohustus püüda leida konfliktile rahumeelne lahendus vastavalt nendele põhimõtetele. Otsusega tunnustada Ida-Ukrainas valitsuse kontrolli alt väljas olevaid piirkondi sõltumatute üksustena on Venemaa Föderatsioon selgelt rikkunud Minski kokkuleppeid, mis näevad ette, et kontroll nende alade üle läheb täielikult tagasi Ukraina valitsusele. |
| --- | --- |

(2)

Minski kokkulepetele allakirjutanud poolena on Venemaa Föderatsioonil olnud selge ja otsene kohustus püüda leida konfliktile rahumeelne lahendus vastavalt nendele põhimõtetele. Otsusega tunnustada Ida-Ukrainas valitsuse kontrolli alt väljas olevaid piirkondi sõltumatute üksustena on Venemaa Föderatsioon selgelt rikkunud Minski kokkuleppeid, mis näevad ette, et kontroll nende alade üle läheb täielikult tagasi Ukraina valitsusele.

| (3) | See
  otsus ▌ning sellest tulenev otsus saata nendele aladele Venemaa väed kahjustavad veelgi Ukraina suveräänsust ja sõltumatust ning kujutavad endast rahvusvahelise õiguse ja rahvusvaheliste lepingute, sealhulgas ÜRO põhikirja, Helsingi lõppakti, Pariisi harta ja Budapesti memorandumi rasket rikkumist. |
| --- | --- |

(3)

See
  otsus ▌ning sellest tulenev otsus saata nendele aladele Venemaa väed kahjustavad veelgi Ukraina suveräänsust ja sõltumatust ning kujutavad endast rahvusvahelise õiguse ja rahvusvaheliste lepingute, sealhulgas ÜRO põhikirja, Helsingi lõppakti, Pariisi harta ja Budapesti memorandumi rasket rikkumist.

| (3a) | 24. veebruaril 2022 mõistis Euroopa Ülemkogu koos oma rahvusvaheliste partneritega kõige karmimalt hukka Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu sõjalise agressiooni Ukraina vastu ning väljendas täielikku solidaarsust Ukrainaga ja ukraina rahvaga. Peale selle nõudis Euroopa Ülemkogu, et Venemaa lõpetaks viivitamata sõjalise tegevuse, viiks tervelt Ukraina territooriumilt tingimusteta välja kõik väed ja sõjalise varustuse ning austaks täielikult Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust Ukraina rahvusvaheliselt tunnustatud piirides
   (2)

  . Seda seisukohta kordas Euroopa Ülemkogu 25. märtsil 2022, 31. mail 2022 ja 24. juunil 2022
   (3). |
| --- | --- |

(3a)

24. veebruaril 2022 mõistis Euroopa Ülemkogu koos oma rahvusvaheliste partneritega kõige karmimalt hukka Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu sõjalise agressiooni Ukraina vastu ning väljendas täielikku solidaarsust Ukrainaga ja ukraina rahvaga. Peale selle nõudis Euroopa Ülemkogu, et Venemaa lõpetaks viivitamata sõjalise tegevuse, viiks tervelt Ukraina territooriumilt tingimusteta välja kõik väed ja sõjalise varustuse ning austaks täielikult Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust Ukraina rahvusvaheliselt tunnustatud piirides
   (2)

  . Seda seisukohta kordas Euroopa Ülemkogu 25. märtsil 2022, 31. mail 2022 ja 24. juunil 2022
   (3).

| (4) | ▌Euroopa Liiduga piirnevas riigis aset leidev sõjaline agressioon, nagu see on toimunud Ukrainas ja mille tõttu on kehtestatud piiravad meetmed, õigustab abinõusid, mille eesmärk on kaitsta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide olulisi julgeolekuhuve. |
| --- | --- |

(4)

▌Euroopa Liiduga piirnevas riigis aset leidev sõjaline agressioon, nagu see on toimunud Ukrainas ja mille tõttu on kehtestatud piiravad meetmed, õigustab abinõusid, mille eesmärk on kaitsta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide olulisi julgeolekuhuve.

| (5) | Pärast Krimmi poolsaare ebaseaduslikku annekteerimist
  18. märtsil 2014
  on Venemaa Krimmi elanikele välja andnud Venemaa välispasse.
  Venemaa Föderatsiooni president kirjutas 24. aprillil 2019 alla dekreedile, millega lihtsustati Ukraina Donetski ja Luhanski piirkonna valitsuse kontrolli alt väljas olevate alade elanike Venemaa kodakondsuse saamise menetlust, sealhulgas Venemaa välispasside väljastamist nendele elanikele. 11. juuli 2022. aasta dekreediga laiendas Venemaa Föderatsioon tava anda teistel Ukraina valitsuse kontrolli alt väljas olevatel aladel, eelkõige Hersoni ja Zaporižžja piirkonnas, välja tavalisi Venemaa välispasse.
  2022. aasta mais kehtestas Venemaa lihtsustatud menetluse naturalisatsiooni korras nn Donetski Rahvavabariigist ja nn Luhanski Rahvavabariigist ning Ukrainast pärit orbudele Venemaa kodakondsuse andmiseks. Dekreeti kohaldatakse ka
  nendes
  kahes okupeeritud piirkonnas elavate vanemliku hoolitsuseta laste ja teovõimetute isikute suhtes. Venemaa passide süstemaatiline väljaandmine neis okupeeritud piirkondades kujutab endast täiendavat rahvusvahelise õiguse ning Ukraina territoriaalse terviklikkuse, suveräänsuse ja sõltumatuse rikkumist.
  Mis puudutab Gruusiat, siis mõistis Euroopa Ülemkogu 1. septembril 2008 karmilt hukka Venemaa ühepoolse otsuse tunnustada Abhaasia ja Lõuna-Osseetia iseseisvust ning kutsus teisi riike tungivalt üles nende sõltumatust mitte tunnustama
   (4). |
| --- | --- |

(5)

Pärast Krimmi poolsaare ebaseaduslikku annekteerimist
  18. märtsil 2014
  on Venemaa Krimmi elanikele välja andnud Venemaa välispasse.
  Venemaa Föderatsiooni president kirjutas 24. aprillil 2019 alla dekreedile, millega lihtsustati Ukraina Donetski ja Luhanski piirkonna valitsuse kontrolli alt väljas olevate alade elanike Venemaa kodakondsuse saamise menetlust, sealhulgas Venemaa välispasside väljastamist nendele elanikele. 11. juuli 2022. aasta dekreediga laiendas Venemaa Föderatsioon tava anda teistel Ukraina valitsuse kontrolli alt väljas olevatel aladel, eelkõige Hersoni ja Zaporižžja piirkonnas, välja tavalisi Venemaa välispasse.
  2022. aasta mais kehtestas Venemaa lihtsustatud menetluse naturalisatsiooni korras nn Donetski Rahvavabariigist ja nn Luhanski Rahvavabariigist ning Ukrainast pärit orbudele Venemaa kodakondsuse andmiseks. Dekreeti kohaldatakse ka
  nendes
  kahes okupeeritud piirkonnas elavate vanemliku hoolitsuseta laste ja teovõimetute isikute suhtes. Venemaa passide süstemaatiline väljaandmine neis okupeeritud piirkondades kujutab endast täiendavat rahvusvahelise õiguse ning Ukraina territoriaalse terviklikkuse, suveräänsuse ja sõltumatuse rikkumist.
  Mis puudutab Gruusiat, siis mõistis Euroopa Ülemkogu 1. septembril 2008 karmilt hukka Venemaa ühepoolse otsuse tunnustada Abhaasia ja Lõuna-Osseetia iseseisvust ning kutsus teisi riike tungivalt üles nende sõltumatust mitte tunnustama
   (4).

| (5a) | Liit ja selle liikmesriigid ning Island, Norra, Šveits ja Liechtenstein ei ole tunnustanud ebaseaduslikku annekteerimist ning on mõistnud hukka Ukraina piirkondade ja territooriumide ebaseadusliku okupeerimise Venemaa Föderatsiooni poolt. See puudutab eelkõige Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastopoli linna annekteerimist ning Donetski ja Luhanski piirkonna okupeerimist, aga ka edasist ebaseaduslikku okupeerimist Ukraina ida- ja lõunapiirkondades, nimelt Hersoni ja Zaporižžja piirkonnas. Liikmesriigid ning Island, Norra, Šveits ja Liechtenstein ei tunnusta nendes piirkondades välja antud Venemaa reisidokumente või viivad praegu läbi mittetunnustamiseks vajalikku menetlust. Sama kehtib reisidokumentide kohta, mis on välja antud Gruusia Abhaasia ja Lõuna-Osseetia territooriumidel, mis ei ole praegu Gruusia valitsuse kontrolli all (edaspidi „separatistlikud territooriumid“). |
| --- | --- |

(5a)

Liit ja selle liikmesriigid ning Island, Norra, Šveits ja Liechtenstein ei ole tunnustanud ebaseaduslikku annekteerimist ning on mõistnud hukka Ukraina piirkondade ja territooriumide ebaseadusliku okupeerimise Venemaa Föderatsiooni poolt. See puudutab eelkõige Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastopoli linna annekteerimist ning Donetski ja Luhanski piirkonna okupeerimist, aga ka edasist ebaseaduslikku okupeerimist Ukraina ida- ja lõunapiirkondades, nimelt Hersoni ja Zaporižžja piirkonnas. Liikmesriigid ning Island, Norra, Šveits ja Liechtenstein ei tunnusta nendes piirkondades välja antud Venemaa reisidokumente või viivad praegu läbi mittetunnustamiseks vajalikku menetlust. Sama kehtib reisidokumentide kohta, mis on välja antud Gruusia Abhaasia ja Lõuna-Osseetia territooriumidel, mis ei ole praegu Gruusia valitsuse kontrolli all (edaspidi „separatistlikud territooriumid“).

| (6) | ▌Selleks, et tagada ühine viisapoliitika ja ühine lähenemisviis välispiire ületavate isikute kontrollimisele, ei tohiks
  käesoleva otsuse lisas loetletud Ukraina okupeeritud
  aladel
  või territooriumidel ning Gruusia separatistlikel territooriumidel välja antud
  või seal elavatele isikutele välja antud Venemaa reisidokumente
  aktsepteerida
  viisade väljaandmisel ja välispiiride ületamisel kehtiva reisidokumendina.
  Liikmesriikidel peaks olema võimalik teha erand isikutele, kes olid Venemaa kodanikud kuupäeval, mil Venemaa dokumente hakati väljastama vastavas okupeeritud piirkonnas või territooriumil või separatistlikul territooriumil, või selliste isikute alanejatele sugulastele. |
| --- | --- |

(6)

▌Selleks, et tagada ühine viisapoliitika ja ühine lähenemisviis välispiire ületavate isikute kontrollimisele, ei tohiks
  käesoleva otsuse lisas loetletud Ukraina okupeeritud
  aladel
  või territooriumidel ning Gruusia separatistlikel territooriumidel välja antud
  või seal elavatele isikutele välja antud Venemaa reisidokumente
  aktsepteerida
  viisade väljaandmisel ja välispiiride ületamisel kehtiva reisidokumendina.
  Liikmesriikidel peaks olema võimalik teha erand isikutele, kes olid Venemaa kodanikud kuupäeval, mil Venemaa dokumente hakati väljastama vastavas okupeeritud piirkonnas või territooriumil või separatistlikul territooriumil, või selliste isikute alanejatele sugulastele.

| (6a) | Käesolev otsus ei mõjuta liikmesriikide pädevust reisidokumentide tunnustamisel. |
| --- | --- |

(6a)

Käesolev otsus ei mõjuta liikmesriikide pädevust reisidokumentide tunnustamisel.

| (6b) | Õiguskindluse ja läbipaistvuse huvides peaks komisjon koostama liikmesriikide abiga nimekirja mitteaktsepteeritavatest Venemaa reisidokumentidest piirkondade või territooriumide kaupa. Komisjoni koostatav nimekiri peaks sisaldama kuupäevi, millest alates hakati Venemaa reisidokumente nendes piirkondades või neil territooriumidel väljastama ja pärast mida välja antud reisidokumente ei tohiks aktsepteerida.




  See nimekiri tuleks vastu võtta rakendusaktiga, avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1105/2011/EL
   (5)

  alusel koostatud reisidokumentide nimekirja, mis on esitatud kolmandate riikide ja territoriaalüksuste välja antud reisidokumentidega kaasnevas tabelis, mis on internetis avalikult kättesaadav. |
| --- | --- |

(6b)

Õiguskindluse ja läbipaistvuse huvides peaks komisjon koostama liikmesriikide abiga nimekirja mitteaktsepteeritavatest Venemaa reisidokumentidest piirkondade või territooriumide kaupa. Komisjoni koostatav nimekiri peaks sisaldama kuupäevi, millest alates hakati Venemaa reisidokumente nendes piirkondades või neil territooriumidel väljastama ja pärast mida välja antud reisidokumente ei tohiks aktsepteerida.

See nimekiri tuleks vastu võtta rakendusaktiga, avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1105/2011/EL
   (5)

  alusel koostatud reisidokumentide nimekirja, mis on esitatud kolmandate riikide ja territoriaalüksuste välja antud reisidokumentidega kaasnevas tabelis, mis on internetis avalikult kättesaadav.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (10) | Käesolev otsus ei mõjuta liidu kodanike ja nende pereliikmete vaba liikumise õigust, sealhulgas liidu kodanike pereliikmete võimalust siseneda liikmesriikide territooriumile ilma kehtiva reisidokumendita eelkõige direktiivi 2004/38/EÜ tähenduses ning ühelt poolt liidu ja liikmesriikide ning teiselt poolt teatavate kolmandate riikide vahel sõlmitud isikute vaba liikumist käsitlevate lepingute tähenduses. Direktiiviga 2004/38/EÜ on lubatud selles sätestatud tingimustel piirata vaba liikumist avaliku korra, avaliku julgeoleku ja rahvatervise huvides. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus ei mõjuta liidu kodanike ja nende pereliikmete vaba liikumise õigust, sealhulgas liidu kodanike pereliikmete võimalust siseneda liikmesriikide territooriumile ilma kehtiva reisidokumendita eelkõige direktiivi 2004/38/EÜ tähenduses ning ühelt poolt liidu ja liikmesriikide ning teiselt poolt teatavate kolmandate riikide vahel sõlmitud isikute vaba liikumist käsitlevate lepingute tähenduses. Direktiiviga 2004/38/EÜ on lubatud selles sätestatud tingimustel piirata vaba liikumist avaliku korra, avaliku julgeoleku ja rahvatervise huvides.

| (11) | Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Käesolev otsus ei tohiks mõjutada varjupaigaõigust. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Käesolev otsus ei tohiks mõjutada varjupaigaõigust.

| (12) | Nagu on meelde tuletatud komisjoni teatises „Välispiiride haldamise tegevussuunised, mille kohaselt hõlbustatakse piiriületamist ELi ja Ukraina piiril“, on liikmesriikidel vabadus lubada kolmandate riikide kodanikel, kes ei täida ühte või mitut määruse (EL) 2016/399 artikli 6 („Sisenemise nõuded kolmandate riikide kodanikele“) lõikes 1 sätestatud tingimust, siseneda oma riigi territooriumile humanitaarsetel kaalutlustel, riiklikes huvides või rahvusvaheliste kohustuste tõttu. Seda ulatuslikku erandit tuleks kohaldada praeguses kriisis, et võimaldada siseneda kõigil neil, kes põgenevad Ukraina konflikti eest.
  Liikmesriikidele jääb võimalus lubada käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvate reisidokumentide kasutajatel, kes ei ole kasutanud oma õigust taotleda rahvusvahelist kaitset, üksikjuhtudel siseneda liikmesriikide territooriumile, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 810/2009 artiklites 25 ja 29 ning määruse (EL) 2016/399 artikli 6 lõikes 5. |
| --- | --- |

(12)

Nagu on meelde tuletatud komisjoni teatises „Välispiiride haldamise tegevussuunised, mille kohaselt hõlbustatakse piiriületamist ELi ja Ukraina piiril“, on liikmesriikidel vabadus lubada kolmandate riikide kodanikel, kes ei täida ühte või mitut määruse (EL) 2016/399 artikli 6 („Sisenemise nõuded kolmandate riikide kodanikele“) lõikes 1 sätestatud tingimust, siseneda oma riigi territooriumile humanitaarsetel kaalutlustel, riiklikes huvides või rahvusvaheliste kohustuste tõttu. Seda ulatuslikku erandit tuleks kohaldada praeguses kriisis, et võimaldada siseneda kõigil neil, kes põgenevad Ukraina konflikti eest.
  Liikmesriikidele jääb võimalus lubada käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvate reisidokumentide kasutajatel, kes ei ole kasutanud oma õigust taotleda rahvusvahelist kaitset, üksikjuhtudel siseneda liikmesriikide territooriumile, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 810/2009 artiklites 25 ja 29 ning määruse (EL) 2016/399 artikli 6 lõikes 5.

| (12a) | Selleks et võtta arvesse asjakohaseid õiguslikke ja poliitilisi arenguid, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva otsuse muutmiseks, lisades või jättes välja lisas nimetatud piirkondi või territooriume. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes
   (6)

  sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(12a)

Selleks et võtta arvesse asjakohaseid õiguslikke ja poliitilisi arenguid, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva otsuse muutmiseks, lisades või jättes välja lisas nimetatud piirkondi või territooriume. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes
   (6)

  sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (12b) | Selleks et liit saaks kiiresti muutuvas olukorras kiirelt reageerida, on asjakohane näha ette käesoleva otsuse lisa muutva asjakohase delegeeritud õigusakti viivitamatu kohaldamine, kui see on tungiva kiireloomulisuse tõttu vajalik. Kiirmenetluse kohaldamise korral on eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas konsultatsioone ekspertide tasandil. |
| --- | --- |

(12b)

Selleks et liit saaks kiiresti muutuvas olukorras kiirelt reageerida, on asjakohane näha ette käesoleva otsuse lisa muutva asjakohase delegeeritud õigusakti viivitamatu kohaldamine, kui see on tungiva kiireloomulisuse tõttu vajalik. Kiirmenetluse kohaldamise korral on eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas konsultatsioone ekspertide tasandil.

| (13) | Käesoleva otsuse eesmärk on tugevdada ühise viisapoliitika ja Schengeni ala toimimist. Neid eesmärke ei suuda liikmesriigid üksi saavutada. Seepärast on vaja kehtestada kohustus mitte
  aktsepteerida
  teatavaid reisidokumente viisa andmisel ja välispiiride ületamisel liidu tasandil. Seega võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsuse eesmärk on tugevdada ühise viisapoliitika ja Schengeni ala toimimist. Neid eesmärke ei suuda liikmesriigid üksi saavutada. Seepärast on vaja kehtestada kohustus mitte
  aktsepteerida
  teatavaid reisidokumente viisa andmisel ja välispiiride ületamisel liidu tasandil. Seega võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (14) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva otsuse üle, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva otsuse üle, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

| (15) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale (7); seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(15)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale (7); seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (16) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ (8) sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (9) artikli 1 punktides A ja B osutatud valdkondadesse. |
| --- | --- |

(16)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ (8) sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (9) artikli 1 punktides A ja B osutatud valdkondadesse.

| (17) | Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ (10) sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A ja B osutatud valdkondadesse, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (11) artikliga 3. |
| --- | --- |

(17)

Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ (10) sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A ja B osutatud valdkondadesse, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (11) artikliga 3.

| (18) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ (12) rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A ja B osutatud valdkondadesse, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (13) artikliga 3. |
| --- | --- |

(18)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ (12) rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A ja B osutatud valdkondadesse, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (13) artikliga 3.

| (19) | Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul kujutab
  käesoleva otsuse artikli 1 punkt a 
  akti
  , mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses, samas kui artikli 1 punkt b on akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(19)

Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul kujutab
  käesoleva otsuse artikli 1 punkt a 
  akti
  , mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses, samas kui artikli 1 punkt b on akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (20) | Olukorra kiireloomulisuse ja Venemaa jätkuva ebaseadusliku kohaloleku tõttu välisriikide aladel peaks käesolev otsus jõustuma esimesel päeval pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(20)

Olukorra kiireloomulisuse ja Venemaa jätkuva ebaseadusliku kohaloleku tõttu välisriikide aladel peaks käesolev otsus jõustuma esimesel päeval pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas loetletud Venemaa poolt okupeeritud Ukraina aladel või territooriumidel ning Gruusia separatistlikel territooriumidel välja antud või seal elavatele isikutele välja antud
  Venemaa reisidokumente ▌ei
  aktsepteerita
  kehtivate reisidokumentidena järgmiste toimingute tegemisel:

| a) | viisa andmine kooskõlas määrusega (EÜ) nr 810/2009; |
| --- | --- |

a)

viisa andmine kooskõlas määrusega (EÜ) nr 810/2009;

| b) | välispiiride ületamine kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2016/399. |
| --- | --- |

b)

välispiiride ületamine kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2016/399.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 2a vastu delegeeritud õigusakte lisa muutmiseks, lisades või jättes välja piirkondi või territooriume, kui see on vajalik asjakohaste õiguslike ja poliitiliste arengute arvessevõtmiseks.

Kui see on kiiresti muutuva olukorra puhul tungiva kiireloomulisuse tõttu vajalik, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 2b sätestatud menetlust.

Artikkel 1a

Erandina artiklist 1 võib selles artiklis osutatud Venemaa reisidokumenti aktsepteerida:

| — | kui selle kasutaja oli Venemaa kodanik enne artiklis 2 osutatud rakendusaktis märgitud kuupäevi. See kehtib ka sellise Venemaa kodaniku alanejate sugulaste suhtes; |
| --- | --- |

—

kui selle kasutaja oli Venemaa kodanik enne artiklis 2 osutatud rakendusaktis märgitud kuupäevi. See kehtib ka sellise Venemaa kodaniku alanejate sugulaste suhtes;

| — | kui selle kasutaja oli laps või teovõimetu isik ajal, mil see kasutaja omandas Venemaa kodakondsuse Venemaa õiguse kohase lihtsustatud naturalisatsioonimenetluse kaudu. |
| --- | --- |

—

kui selle kasutaja oli laps või teovõimetu isik ajal, mil see kasutaja omandas Venemaa kodakondsuse Venemaa õiguse kohase lihtsustatud naturalisatsioonimenetluse kaudu.

Liikmesriigid võivad lubada käesoleva otsusega hõlmatud reisidokumentide kasutajatel üksikjuhtudel siseneda liikmesriikide territooriumile, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 810/2009 artiklites 25 ja 29 ning määruse (EL) 2016/399 artikli 6 lõikes 5.

Käesolev otsus ei mõjuta varjupaigaküsimusi käsitlevat liidu acquis’d ja eelkõige õigust taotleda rahvusvahelist kaitset.

Artikkel 2

Komisjon
  koostab liikmesriikide abiga
  artiklis 1 osutatud ▌reisidokumentide nimekirja
  iga lisas nimetatud piirkonna, territooriumi või separatistliku territooriumi kohta
  .
  Nimekirjas märgitakse kuupäevad, millest alates hakati kõnealuseid reisidokumente väljastama okupeeritud piirkondades või territooriumidel, sealhulgas separatistlikel territooriumidel.

See
  nimekiri
  võetakse vastu rakendusaktiga, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja lisatakse
  otsuse nr 1105/2011/EL alusel koostatud reisidokumentide nimekirja ▌.

Artikkel 2a

1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Artiklis 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kaheks aastaks.

3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.
     
  Artikli 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 2b

1.
     
  Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.

2.
     
  Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid artikli 2a lõikes 6 osutatud korras. Sellisel juhul tunnistab komisjon pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide, õigusakti viivitamata kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Ukraina

Krimmi Autonoomne Vabariik ja Sevastopoli linn

Donetski oblast

Luhanski oblast

Hersoni oblast

Zaporižžja oblast

Gruusia

Abhaasia

Lõuna-Osseetia

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (C9-0302/2022).

1

(2)  
  Euroopa Ülemkogu järeldused, 24. veebruar 2022.

2

Euroopa Ülemkogu järeldused, 24. veebruar 2022.

(3)  
  Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2022. aasta, 31. mai 2022. aasta ja 24. juuni 2022. aasta järeldused.

3

Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2022. aasta, 31. mai 2022. aasta ja 24. juuni 2022. aasta järeldused.

(4)  
  Euroopa Ülemkogu 1. septembri 2008. aasta erakorralise kohtumise eesistujariigi järeldused (12594/2/08 REV2).

4

Euroopa Ülemkogu 1. septembri 2008. aasta erakorralise kohtumise eesistujariigi järeldused (12594/2/08 REV2).

(5)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta otsus nr 1105/2011/EL selliste reisidokumentide, mille kasutajal on õigus ületada välispiire ja kuhu võib kanda viisa, nimekirja kohta ning sellise nimekirja koostamise korra kehtestamise kohta (ELT L 287, 4.11.2011, lk 9).

5

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta otsus nr 1105/2011/EL selliste reisidokumentide, mille kasutajal on õigus ületada välispiire ja kuhu võib kanda viisa, nimekirja kohta ning sellise nimekirja koostamise korra kehtestamise kohta (ELT L 287, 4.11.2011, lk 9).

(6)  

  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1).

6

ELT L 123, 12.5.2016, lk 1).

(7)  Käesolev otsus jääb väljapoole nende meetmete kohaldamisala, mis on sätestatud nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

7

acquis

(8)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

8

(9)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

9

acquis

(10)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

10

(11)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

11

acquis

(12)  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

12

(13)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

13

acquis

---