# Uradni list C 132/14.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 132 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6614. april 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 132

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6614. april 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2022–2023Seje: 3.–6. oktobra 2022SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2022–2023Seje: 3.–6. oktobra 2022SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | torek 4. oktobra 2022 |
| 2023/C 132/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o prizadevanjih za trajnostno in konkurenčno akvakulturo EU: kako naprej (2021/2189(INI)) | 2 |
| 2023/C 132/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o vplivu novih tehnologij na obdavčevanje: kriptovalute in blokovne verige (2021/2201(INI)) | 15 |
| 2023/C 132/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o središču AccessibleEU v podporo politikam dostopnosti na notranjem trgu EU (2022/2013(INI)) | 23 |
| | sreda 5. oktobra 2022 |
| 2023/C 132/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2022 o položaju Romov, ki živijo v naselbinah v EU (2022/2662(RSP)) | 29 |
| 2023/C 132/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2022 o strateških ciljih EU za 19. zasedanje konference pogodbenic Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), ki bo od 14. do 25. novembra 2022 v Panami (2022/2681(RSP)) | 41 |
| 2023/C 132/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2022 o dostopu do vode kot človekovi pravici: zunanja razsežnost (2021/2187(INI)) | 54 |
| 2023/C 132/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2022 o odzivu EU na dvig cen energije v Evropi (2022/2830(RSP)) | 65 |
| | četrtek 6. oktobra 2022 |
| 2023/C 132/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o razmerah na področju človekovih pravic na Haitiju, zlasti v zvezi z nasiljem tolp (2022/2856(RSP)) | 74 |
| 2023/C 132/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o zatiranju svobode medijev v Mjanmaru, zlasti primerih Thet Thet Khine, Sithu Aung Mjinta in Njein Njein Aj (2022/2857(RSP)) | 79 |
| 2023/C 132/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o nedavnih humanitarnih razmerah in razmerah na področju človekovih pravic v Tigraju v Etiopiji, zlasti pri otrocih (2022/2858(RSP)) | 84 |
| 2023/C 132/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o smrti Mahse Žine Amini in zatiranju protestnic in protestnikov za pravice žensk v Iranu (2022/2849(RSP)) | 89 |
| 2023/C 132/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o stopnjevanju ruske vojaške agresije v Ukrajini (2022/2851(RSP)) | 94 |
| 2023/C 132/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o izidu pregleda akcijskega načrta v 15 točkah o trgovini in trajnostnem razvoju, ki ga je izvedla Komisija (2022/2692(RSP)) | 99 |
| 2023/C 132/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o pristopu EU k upravljanju vesoljskega prometa – Prispevek EU za reševanje globalnega izziva (2022/2641(RSP)) | 103 |
| 2023/C 132/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o zavzemanju za oceane za izboljšanje njihovega upravljanja in biotske raznovrstnosti (2022/2836(RSP)) | 106 |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament |
| | sreda 5. oktobra 2022 |
| 2023/C 132/16 | Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2022 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o strateškem odnosu in partnerstvu EU z Afriškim rogom (2021/2206(INI)) | 115 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek 4. oktobra 2022

2023/C 132/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o prizadevanjih za trajnostno in konkurenčno akvakulturo EU: kako naprej (2021/2189(INI))

2

2023/C 132/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o vplivu novih tehnologij na obdavčevanje: kriptovalute in blokovne verige (2021/2201(INI))

15

2023/C 132/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o središču AccessibleEU v podporo politikam dostopnosti na notranjem trgu EU (2022/2013(INI))

23

sreda 5. oktobra 2022

2023/C 132/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2022 o položaju Romov, ki živijo v naselbinah v EU (2022/2662(RSP))

29

2023/C 132/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2022 o strateških ciljih EU za 19. zasedanje konference pogodbenic Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), ki bo od 14. do 25. novembra 2022 v Panami (2022/2681(RSP))

41

2023/C 132/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2022 o dostopu do vode kot človekovi pravici: zunanja razsežnost (2021/2187(INI))

54

2023/C 132/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2022 o odzivu EU na dvig cen energije v Evropi (2022/2830(RSP))

65

četrtek 6. oktobra 2022

2023/C 132/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o razmerah na področju človekovih pravic na Haitiju, zlasti v zvezi z nasiljem tolp (2022/2856(RSP))

74

2023/C 132/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o zatiranju svobode medijev v Mjanmaru, zlasti primerih Thet Thet Khine, Sithu Aung Mjinta in Njein Njein Aj (2022/2857(RSP))

79

2023/C 132/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o nedavnih humanitarnih razmerah in razmerah na področju človekovih pravic v Tigraju v Etiopiji, zlasti pri otrocih (2022/2858(RSP))

84

2023/C 132/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o smrti Mahse Žine Amini in zatiranju protestnic in protestnikov za pravice žensk v Iranu (2022/2849(RSP))

89

2023/C 132/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o stopnjevanju ruske vojaške agresije v Ukrajini (2022/2851(RSP))

94

2023/C 132/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o izidu pregleda akcijskega načrta v 15 točkah o trgovini in trajnostnem razvoju, ki ga je izvedla Komisija (2022/2692(RSP))

99

2023/C 132/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o pristopu EU k upravljanju vesoljskega prometa – Prispevek EU za reševanje globalnega izziva (2022/2641(RSP))

103

2023/C 132/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o zavzemanju za oceane za izboljšanje njihovega upravljanja in biotske raznovrstnosti (2022/2836(RSP))

106

PRIPOROČILA

Evropski parlament

sreda 5. oktobra 2022

2023/C 132/16

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2022 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o strateškem odnosu in partnerstvu EU z Afriškim rogom (2021/2206(INI))

115

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | torek 4. oktobra 2022 |
| 2023/C 132/17 | P9_TA(2022)0332Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 851/2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD))P9_TC1-COD(2020)0320Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 851/2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni | 130 |
| 2023/C 132/18 | P9_TA(2022)0333Resne čezmejne grožnje za zdravje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje in o razveljavitvi Sklepa št. 1082/2013/EU (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD))P9_TC1-COD(2020)0322Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje in razveljavitvi Sklepa št. 1082/2013/EU | 132 |
| 2023/C 132/19 | P9_TA(2022)0336Upravljalni, ohranitveni in nadzorni ukrepi, ki se uporabljajo na območju pristojnosti Komisije za tune v Indijskem oceanu (IOTC) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju pristojnosti Komisije za tune v Indijskem oceanu (IOTC), ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 1936/2001, (ES) št. 1984/2003 in (ES) št. 520/2007 (COM(2021)0113 – C9-0095/2021 – 2021/0058(COD))P9_TC1-COD(2021)0058Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju pristojnosti Komisije za tuna v Indijskem oceanu (IOTC), ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 1936/2001, (ES) št. 1984/2003 in (ES) št. 520/2007 | 133 |
| 2023/C 132/20 | P9_TA(2022)0337Prožna pomoč za ozemlja (FAST – CARE) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Uredbe (EU) 2021/1060 glede dodatne prožnosti za obravnavanje posledic vojaške agresije Ruske federacije FAST (prožna pomoč za ozemlja) – CARE (COM(2022)0325 – C9-0218/2022 – 2022/0208(COD))P9_TC1-COD(2022)0208Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) 2021/1060 glede dodatne prožnosti za obravnavanje posledic vojaške agresije Ruske federacije FAST (prožna pomoč za ozemlja) – CARE | 134 |
| 2023/C 132/21 | P9_TA(2022)0338Direktiva o radijski opremi: univerzalni polnilnik za elektronske naprave ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/53/EU o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu (COM(2021)0547 – C9-0366/2021 – 2021/0291(COD))P9_TC1-COD(2021)0291Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/53/EU o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu | 135 |
| 2023/C 132/22 | P9_TA(2022)0340Enotno okence EU za carino ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okolja enotnega okenca Evropske unije za carino in spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 (COM(2020)0673 – C9-0338/2020 – 2020/0306(COD))P9_TC1-COD(2020)0306Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okolja enotnega okenca Evropske unije za carino in spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 | 136 |
| 2023/C 132/23 | P9_TA(2022)0341Statistike kmetijskih vložkov in proizvodnje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki kmetijskih vložkov in proizvodnje ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1165/2008, (ES) št. 543/2009 in (ES) št. 1185/2009 ter Direktive Sveta 96/16/ES (COM(2021)0037 – C9-0009/2021 – 2021/0020(COD))P9_TC1-COD(2021)0020Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki kmetijskih vložkov in proizvodnje, spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 617/2008 ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1165/2008, (ES) št. 543/2009 in (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/16/ES | 137 |
| 2023/C 132/24 | P9_TA(2022)0342Sprememba prilog IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 o obstojnih organskih onesnaževalih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi prilog IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta o obstojnih organskih onesnaževalih (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))P9_TC1-COD(2021)0340Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi prilog IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 o obstojnih organskih onesnaževalih | 139 |
| | četrtek 6. oktobra 2022 |
| 2023/C 132/25 | P9_TA(2022)0348Pravila o uporabi slotov na letališčih Unije: začasna razbremenitev ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 glede začasne razbremenitve od pravil o uporabi slotov na letališčih Skupnosti zaradi pandemije COVID-19 (COM(2022)0334 – C9-0225/2022 – 2022/0214(COD))P9_TC1-COD(2022)0214Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 glede začasne razbremenitve od pravil o uporabi slotov na letališčih Unije zaradi epidemioloških razmer ali vojaške agresije | 141 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 4. oktobra 2022

2023/C 132/17

P9_TA(2022)0332Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 851/2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD))P9_TC1-COD(2020)0320Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 851/2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni

130

2023/C 132/18

P9_TA(2022)0333Resne čezmejne grožnje za zdravje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje in o razveljavitvi Sklepa št. 1082/2013/EU (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD))P9_TC1-COD(2020)0322Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje in razveljavitvi Sklepa št. 1082/2013/EU

132

2023/C 132/19

P9_TA(2022)0336Upravljalni, ohranitveni in nadzorni ukrepi, ki se uporabljajo na območju pristojnosti Komisije za tune v Indijskem oceanu (IOTC) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju pristojnosti Komisije za tune v Indijskem oceanu (IOTC), ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 1936/2001, (ES) št. 1984/2003 in (ES) št. 520/2007 (COM(2021)0113 – C9-0095/2021 – 2021/0058(COD))P9_TC1-COD(2021)0058Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju pristojnosti Komisije za tuna v Indijskem oceanu (IOTC), ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 1936/2001, (ES) št. 1984/2003 in (ES) št. 520/2007

133

2023/C 132/20

P9_TA(2022)0337Prožna pomoč za ozemlja (FAST – CARE) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Uredbe (EU) 2021/1060 glede dodatne prožnosti za obravnavanje posledic vojaške agresije Ruske federacije FAST (prožna pomoč za ozemlja) – CARE (COM(2022)0325 – C9-0218/2022 – 2022/0208(COD))P9_TC1-COD(2022)0208Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) 2021/1060 glede dodatne prožnosti za obravnavanje posledic vojaške agresije Ruske federacije FAST (prožna pomoč za ozemlja) – CARE

134

2023/C 132/21

P9_TA(2022)0338Direktiva o radijski opremi: univerzalni polnilnik za elektronske naprave ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/53/EU o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu (COM(2021)0547 – C9-0366/2021 – 2021/0291(COD))P9_TC1-COD(2021)0291Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/53/EU o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu

135

2023/C 132/22

P9_TA(2022)0340Enotno okence EU za carino ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okolja enotnega okenca Evropske unije za carino in spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 (COM(2020)0673 – C9-0338/2020 – 2020/0306(COD))P9_TC1-COD(2020)0306Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okolja enotnega okenca Evropske unije za carino in spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013

136

2023/C 132/23

P9_TA(2022)0341Statistike kmetijskih vložkov in proizvodnje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki kmetijskih vložkov in proizvodnje ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1165/2008, (ES) št. 543/2009 in (ES) št. 1185/2009 ter Direktive Sveta 96/16/ES (COM(2021)0037 – C9-0009/2021 – 2021/0020(COD))P9_TC1-COD(2021)0020Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki kmetijskih vložkov in proizvodnje, spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 617/2008 ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1165/2008, (ES) št. 543/2009 in (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/16/ES

137

2023/C 132/24

P9_TA(2022)0342Sprememba prilog IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 o obstojnih organskih onesnaževalih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi prilog IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta o obstojnih organskih onesnaževalih (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))P9_TC1-COD(2021)0340Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi prilog IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 o obstojnih organskih onesnaževalih

139

četrtek 6. oktobra 2022

2023/C 132/25

P9_TA(2022)0348Pravila o uporabi slotov na letališčih Unije: začasna razbremenitev ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 glede začasne razbremenitve od pravil o uporabi slotov na letališčih Skupnosti zaradi pandemije COVID-19 (COM(2022)0334 – C9-0225/2022 – 2022/0214(COD))P9_TC1-COD(2022)0214Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 glede začasne razbremenitve od pravil o uporabi slotov na letališčih Unije zaradi epidemioloških razmer ali vojaške agresije

141

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

14.4.2023

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2022–2023

Seje: 3.–6. oktobra 2022

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek 4. oktobra 2022

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/2

---

P9_TA(2022)0334

Prizadevanja za trajnostno in konkurenčno akvakulturo EU: kako naprej

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o prizadevanjih za trajnostno in konkurenčno akvakulturo EU: kako naprej (2021/2189(INI))

(2023/C 132/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. maja 2021 z naslovom Strateške smernice za bolj trajnostno in konkurenčno akvakulturo EU za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0236), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. maja 2021 z naslovom Strateške smernice za bolj trajnostno in konkurenčno akvakulturo EU za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0236),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. marca 2021 o akcijskem načrtu za razvoj ekološke pridelave (COM(2021)0141), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. marca 2021 o akcijskem načrtu za razvoj ekološke pridelave (COM(2021)0141),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381) in resolucije Parlamenta z dne 20. oktobra 2021 (1) o tej strategiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381) in resolucije Parlamenta z dne 20. oktobra 2021 (1) o tej strategiji,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030– Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380) in resolucije Parlamenta z dne 9. junija 2021 (2) o tej strategiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030– Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380) in resolucije Parlamenta z dne 9. junija 2021 (2) o tej strategiji,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom Evropski zeleni dogovor (COM(2019)0640) in resolucije Parlamenta z dne 15. januarja 2020 (3) o isti temi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom Evropski zeleni dogovor (COM(2019)0640) in resolucije Parlamenta z dne 15. januarja 2020 (3) o isti temi,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2021 o vzpostavitvi Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1004 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2021 o vzpostavitvi Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1004 (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (6),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prostoživečih ptic (direktiva o pticah) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prostoživečih ptic (direktiva o pticah) (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1099/2009 z dne 24. septembra 2009 o zaščiti živali pri usmrtitvi (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1099/2009 z dne 24. septembra 2009 o zaščiti živali pri usmrtitvi (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim (9),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (10),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. septembra 2021 o strateških smernicah za trajnostni razvoj akvakulture EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. septembra 2021 o strateških smernicah za trajnostni razvoj akvakulture EU,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 1.–3. decembra 2021 o trajnostnem modrem gospodarstvu in akvakulturi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 1.–3. decembra 2021 o trajnostnem modrem gospodarstvu in akvakulturi,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 17. decembra 2015 o prihodnosti evropske akvakulture, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 17. decembra 2015 o prihodnosti evropske akvakulture,

| — | ob upoštevanju strategije Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) o strategiji za trajnostno ribištvo in akvakulturo v Sredozemskem in Črnem morju do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) o strategiji za trajnostno ribištvo in akvakulturo v Sredozemskem in Črnem morju do leta 2030,

| — | ob upoštevanju vmesne ocene odprte metode koordinacije za akvakulturo EU (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesne ocene odprte metode koordinacije za akvakulturo EU (11),

| — | ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometer št. 515 iz leta 2021 o potrošniških navadah v EU glede ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometer št. 515 iz leta 2021 o potrošniških navadah v EU glede ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture,

| — | ob upoštevanju študije o posledicah pandemije covida-19 za ribištvo in akvakulturo v EU, ki jo je naročil Odbor za ribištvo (PECH) in je bila objavljena 7. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o posledicah pandemije covida-19 za ribištvo in akvakulturo v EU, ki jo je naročil Odbor za ribištvo (PECH) in je bila objavljena 7. julija 2021,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2018 z naslovom Trajnostnemu in konkurenčnemu evropskemu sektorju akvakulture naproti: sedanje stanje in prihodnji izzivi (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2018 z naslovom Trajnostnemu in konkurenčnemu evropskemu sektorju akvakulture naproti: sedanje stanje in prihodnji izzivi (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. decembra 2008 o pripravi evropskega načrta za upravljanje populacije kormoranov za zmanjšanje njihovega vedno večjega vpliva na staleže rib, ribištvo in ribogojstvo (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. decembra 2008 o pripravi evropskega načrta za upravljanje populacije kormoranov za zmanjšanje njihovega vedno večjega vpliva na staleže rib, ribištvo in ribogojstvo (13),

| — | ob upoštevanju členov 3, 4, 38 in 43 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3, 4, 38 in 43 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0215/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0215/2022),

| A. | ker skupna ribiška politika določa, da bi morala akvakultura po vsej Uniji prispevati k ohranjanju potenciala za proizvodnjo hrane na trajnostni osnovi, da bi bila tako dolgoročno zagotovljena zanesljiva preskrba s hrano, vključno z dobavo hrane, kakor tudi rast in delovna mesta za državljane Unije, ter da bi lahko zadostili vse večjemu svetovnemu povpraševanju po hrani iz vodnega življa; ker mora skupna ribiška politika v celoti upoštevati zdravje živali, dobrobit živali ter varnost hrane in krme; ker je treba zmanjšati upravno breme in učinkoviteje izvajati pravo Unije na način, ki se bolje odziva na potrebe deležnikov; |
| --- | --- |

A.

ker skupna ribiška politika določa, da bi morala akvakultura po vsej Uniji prispevati k ohranjanju potenciala za proizvodnjo hrane na trajnostni osnovi, da bi bila tako dolgoročno zagotovljena zanesljiva preskrba s hrano, vključno z dobavo hrane, kakor tudi rast in delovna mesta za državljane Unije, ter da bi lahko zadostili vse večjemu svetovnemu povpraševanju po hrani iz vodnega življa; ker mora skupna ribiška politika v celoti upoštevati zdravje živali, dobrobit živali ter varnost hrane in krme; ker je treba zmanjšati upravno breme in učinkoviteje izvajati pravo Unije na način, ki se bolje odziva na potrebe deležnikov;

| B. | ker imata sektorja lupinarjev in akvakulture pomembno in dragoceno vlogo v EU z gospodarskega, socialnega in okoljskega vidika ter prispevata k izboljšanju kakovosti življenja v obalnih, notranjih in najbolj oddaljenih regijah EU; |
| --- | --- |

B.

ker imata sektorja lupinarjev in akvakulture pomembno in dragoceno vlogo v EU z gospodarskega, socialnega in okoljskega vidika ter prispevata k izboljšanju kakovosti življenja v obalnih, notranjih in najbolj oddaljenih regijah EU;

| C. | ker sta ribištvo in akvakultura v številnih obalnih, obrečnih, otoških, celinskih in lagunskih regijah bistvena za prehransko varnost in možnosti preživljanja; |
| --- | --- |

C.

ker sta ribištvo in akvakultura v številnih obalnih, obrečnih, otoških, celinskih in lagunskih regijah bistvena za prehransko varnost in možnosti preživljanja;

| D. | ker je cilj evropskega zelenega dogovora, strategije za biotsko raznovrstnost in strategije „od vil do vilic“ doseči ogljično nevtralno Evropo do leta 2050 ter bolj pravične, zdrave in okolju prijazne prehranske sisteme po Uniji; ker lahko akvakultura zagotovi zdravo hrano z manjšim podnebnim in okoljskim odtisom kot nevodno kmetijstvo na kopnem; |
| --- | --- |

D.

ker je cilj evropskega zelenega dogovora, strategije za biotsko raznovrstnost in strategije „od vil do vilic“ doseči ogljično nevtralno Evropo do leta 2050 ter bolj pravične, zdrave in okolju prijazne prehranske sisteme po Uniji; ker lahko akvakultura zagotovi zdravo hrano z manjšim podnebnim in okoljskim odtisom kot nevodno kmetijstvo na kopnem;

| E. | ker deklaracija FAO o trajnostnem ribištvu in akvakulturi priznava, da je v zadnjih petdesetih letih akvakultura najhitreje rastoča živilska industrija na svetu in je razlog za podvojitev svetovne porabe rib na prebivalca od leta 1960 ter v vse večji meri zagotavlja hrano in preživetje naraščajočemu prebivalstvu; |
| --- | --- |

E.

ker deklaracija FAO o trajnostnem ribištvu in akvakulturi priznava, da je v zadnjih petdesetih letih akvakultura najhitreje rastoča živilska industrija na svetu in je razlog za podvojitev svetovne porabe rib na prebivalca od leta 1960 ter v vse večji meri zagotavlja hrano in preživetje naraščajočemu prebivalstvu;

| F. | ker strateške smernice EU za bolj trajnostno in konkurenčno akvakulturo EU, Šanghajska deklaracija FAO iz septembra 2021 o akvakulturi za hrano in trajnostni razvoj ter Kodeks zdravstvenega varstva vodnih živali Svetovne organizacije za zdravje živali iz leta 2021 določajo cilje glede dobrobiti živali v akvakulturi v podporo proizvajalcem in potrošnikom; |
| --- | --- |

F.

ker strateške smernice EU za bolj trajnostno in konkurenčno akvakulturo EU, Šanghajska deklaracija FAO iz septembra 2021 o akvakulturi za hrano in trajnostni razvoj ter Kodeks zdravstvenega varstva vodnih živali Svetovne organizacije za zdravje živali iz leta 2021 določajo cilje glede dobrobiti živali v akvakulturi v podporo proizvajalcem in potrošnikom;

| G. | ker po najnovejših podatkih (2018) akvakulturna proizvodnja v EU predstavlja le 1,15 % svetovne proizvodnje (14); |
| --- | --- |

G.

ker po najnovejših podatkih (2018) akvakulturna proizvodnja v EU predstavlja le 1,15 % svetovne proizvodnje (14);

| H. | ker so za vzpostavitev ali širitev obrata akvakulture v EU potrebne različne licence in dovoljenja in ker je postopek na splošno počasen in zapleten ter včasih brez pravne varnosti in gospodarske predvidljivosti; ker te razmere ovirajo razvoj sektorja, odvračajo podjetja od naložb in ustvarjajo pretirane stroške za sektor, hkrati pa spodbujajo uvoz iz tretjih držav; |
| --- | --- |

H.

ker so za vzpostavitev ali širitev obrata akvakulture v EU potrebne različne licence in dovoljenja in ker je postopek na splošno počasen in zapleten ter včasih brez pravne varnosti in gospodarske predvidljivosti; ker te razmere ovirajo razvoj sektorja, odvračajo podjetja od naložb in ustvarjajo pretirane stroške za sektor, hkrati pa spodbujajo uvoz iz tretjih držav;

| I. | ker organizacija FAO v svojem poročilu za leto 2020 o stanju svetovnega ribištva in akvakulture navaja, da je na svetovni ravni delež žensk v celotni delovni sili v akvakulturi (19 %) večji kot v ribištvu (12 %), na splošno pa imajo ženske pomembno vlogo v celotni vrednostni verigi ribištva in akvakulture in opravljajo poslovne in obrtne dejavnosti; ker je v EU v sektorju akvakulture na splošno neposredno zaposlenih več kot 74 000 ljudi v več kot 12 000 podjetjih (15); |
| --- | --- |

I.

ker organizacija FAO v svojem poročilu za leto 2020 o stanju svetovnega ribištva in akvakulture navaja, da je na svetovni ravni delež žensk v celotni delovni sili v akvakulturi (19 %) večji kot v ribištvu (12 %), na splošno pa imajo ženske pomembno vlogo v celotni vrednostni verigi ribištva in akvakulture in opravljajo poslovne in obrtne dejavnosti; ker je v EU v sektorju akvakulture na splošno neposredno zaposlenih več kot 74 000 ljudi v več kot 12 000 podjetjih (15);

| J. | ker vsak četrti proizvod morske hrane, ki se zaužije v Evropi, izvira iz akvakulture; ker se je med letoma 2018 in 2019 očitna poraba gojenih proizvodov na prebivalca povečala za 2 %; ker je bila samozadostnost EU pri ribah in morskih sadežih leta 2019 41,2-odstotna in ker le 10 % porabe morske hrane v EU izvira iz akvakulture EU, ki predstavlja manj kot 2 % svetovne proizvodnje; |
| --- | --- |

J.

ker vsak četrti proizvod morske hrane, ki se zaužije v Evropi, izvira iz akvakulture; ker se je med letoma 2018 in 2019 očitna poraba gojenih proizvodov na prebivalca povečala za 2 %; ker je bila samozadostnost EU pri ribah in morskih sadežih leta 2019 41,2-odstotna in ker le 10 % porabe morske hrane v EU izvira iz akvakulture EU, ki predstavlja manj kot 2 % svetovne proizvodnje;

| K. | ker skoraj 70 % akvakulturne proizvodnje v EU poteka v štirih državah članicah (Španija, Francija, Italija in Grčija), pri čemer veliko večino proizvodnje sestavljajo klapavice, postrvi, okati riboni, ostrige, brancin, krap in druge školje; ker je še vedno veliko možnosti za nadaljnjo rast in diverzifikacijo držav proizvajalk in gojenih vrst; |
| --- | --- |

K.

ker skoraj 70 % akvakulturne proizvodnje v EU poteka v štirih državah članicah (Španija, Francija, Italija in Grčija), pri čemer veliko večino proizvodnje sestavljajo klapavice, postrvi, okati riboni, ostrige, brancin, krap in druge školje; ker je še vedno veliko možnosti za nadaljnjo rast in diverzifikacijo držav proizvajalk in gojenih vrst;

| L. | ker je kljub temu, da je leta 2021 skoraj dve tretjini Evropejcev vsaj enkrat mesečno doma jedlo ribiške proizvode ali proizvode iz akvakulture, ta trend v upadanju v primerjavi z letom 2018; ker so bili potrošniki v letu 2021 razdeljeni pri tem, ali dajejo prednost proizvodom iz prostoživečih ali gojenih živali, saj jih približno tretjina daje prednost negojenim proizvodom, tretjina gojenim, podoben delež pa ne daje prednost nobenim; |
| --- | --- |

L.

ker je kljub temu, da je leta 2021 skoraj dve tretjini Evropejcev vsaj enkrat mesečno doma jedlo ribiške proizvode ali proizvode iz akvakulture, ta trend v upadanju v primerjavi z letom 2018; ker so bili potrošniki v letu 2021 razdeljeni pri tem, ali dajejo prednost proizvodom iz prostoživečih ali gojenih živali, saj jih približno tretjina daje prednost negojenim proizvodom, tretjina gojenim, podoben delež pa ne daje prednost nobenim;

| M. | ker nekatere začetne ocene kažejo, da se je obseg prodaje zmanjšal za 17 %, skupni prihodek pa za 18 %, kar še posebej močno vpliva na sektor lupinarjev; |
| --- | --- |

M.

ker nekatere začetne ocene kažejo, da se je obseg prodaje zmanjšal za 17 %, skupni prihodek pa za 18 %, kar še posebej močno vpliva na sektor lupinarjev;

| N. | ker gojenje lupinarjev v EU sestavljajo predvsem mehkužci, zlasti klapavice, ostrige in druge školje, na splošno pa je to tradicionalna, delovno intenzivna akvakulturna dejavnost, ki jo izvajajo družinska podjetja in ki so v celoti vključena v lokalno okolje; |
| --- | --- |

N.

ker gojenje lupinarjev v EU sestavljajo predvsem mehkužci, zlasti klapavice, ostrige in druge školje, na splošno pa je to tradicionalna, delovno intenzivna akvakulturna dejavnost, ki jo izvajajo družinska podjetja in ki so v celoti vključena v lokalno okolje;

| O. | ker je v strategiji Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju do leta 2030 za trajnostno ribištvo in akvakulturo v Sredozemskem in Črnem morju navedeno, da mora akvakulturna proizvodnja zadostiti povpraševanju, trajnostno rasti, izkoristiti inovacije, digitalizacijo in izmenjavo znanja ter postati bolj privlačna za naložbe; ker je v strategiji tudi navedeno, da so spremljanje in zmanjševanje okoljskega odtisa sektorja, spopadanje s podnebnimi spremembami in onesnaževanjem ter zagotavljanje zdravja in dobrobiti živali ključnega pomena za doseganje trajnostnosti; |
| --- | --- |

O.

ker je v strategiji Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju do leta 2030 za trajnostno ribištvo in akvakulturo v Sredozemskem in Črnem morju navedeno, da mora akvakulturna proizvodnja zadostiti povpraševanju, trajnostno rasti, izkoristiti inovacije, digitalizacijo in izmenjavo znanja ter postati bolj privlačna za naložbe; ker je v strategiji tudi navedeno, da so spremljanje in zmanjševanje okoljskega odtisa sektorja, spopadanje s podnebnimi spremembami in onesnaževanjem ter zagotavljanje zdravja in dobrobiti živali ključnega pomena za doseganje trajnostnosti;

| P. | ker je v gospodarskem poročilu Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo za leto 2020 o sektorju akvakulture v EU navedeno, da je skoraj 80 % vseh podjetij v akvakulturi v EU mikropodjetij z manj kot 10 zaposlenimi; |
| --- | --- |

P.

ker je v gospodarskem poročilu Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo za leto 2020 o sektorju akvakulture v EU navedeno, da je skoraj 80 % vseh podjetij v akvakulturi v EU mikropodjetij z manj kot 10 zaposlenimi;

| Q. | ker je bilo z vmesno oceno odprte metode koordinacije ugotovljeno, da bi si morale države članice bolj prizadevati za širitev sektorja akvakulture EU, povečati njegovo odpornost in konkurenčnost ter zagotoviti zlasti dostop do prostora in vode ter pregleden in učinkovit regulativni in upravni okvir; |
| --- | --- |

Q.

ker je bilo z vmesno oceno odprte metode koordinacije ugotovljeno, da bi si morale države članice bolj prizadevati za širitev sektorja akvakulture EU, povečati njegovo odpornost in konkurenčnost ter zagotoviti zlasti dostop do prostora in vode ter pregleden in učinkovit regulativni in upravni okvir;

| R. | ker razvoj akvakulture v najbolj oddaljenih regijah še vedno močno zaostaja, kljub potencialu sektorja; |
| --- | --- |

R.

ker razvoj akvakulture v najbolj oddaljenih regijah še vedno močno zaostaja, kljub potencialu sektorja;

| S. | ker je v poročilu Evropske opazovalnice trgov za proizvode iz ribištva in akvakulture iz septembra 2021 o ribji moki in olju navedeno, da se večina ribje moke v krmi za akvakulturo porabi v Aziji, in da je bilo leta 2019 34 % ribje moke porabljenih na Kitajskem, 35 % v drugih azijskih državah in 9 % v Evropi; ker se 20 milijonov prostoživečih rib letno ulovi za krmo in ne prehrano ljudi; ker se na svetovnih trgih za živilsko krmo povečuje konkurenca za ribjo moko med ribogojci in živinorejci; ker se zaradi višjih cen krme povečuje potreba po nadaljnjem razvoju alternativnih krmnih proizvodov in učinkovitosti krme, da bi zagotovili donosnost proizvodov iz akvakulture visoke vrednosti; |
| --- | --- |

S.

ker je v poročilu Evropske opazovalnice trgov za proizvode iz ribištva in akvakulture iz septembra 2021 o ribji moki in olju navedeno, da se večina ribje moke v krmi za akvakulturo porabi v Aziji, in da je bilo leta 2019 34 % ribje moke porabljenih na Kitajskem, 35 % v drugih azijskih državah in 9 % v Evropi; ker se 20 milijonov prostoživečih rib letno ulovi za krmo in ne prehrano ljudi; ker se na svetovnih trgih za živilsko krmo povečuje konkurenca za ribjo moko med ribogojci in živinorejci; ker se zaradi višjih cen krme povečuje potreba po nadaljnjem razvoju alternativnih krmnih proizvodov in učinkovitosti krme, da bi zagotovili donosnost proizvodov iz akvakulture visoke vrednosti;

| T. | ker tehnični dokument FAO o ribištvu in akvakulturi z dne 19. februarja 2019 z naslovom A third assessment of global marine fisheries discards (Tretja ocena zavržkov svetovnega morskega ribištva) navaja, da zavržki skupaj znašajo 9,1 milijona ton, kar predstavlja 10,8 % povprečnega letnega ulova med letoma 2010 in 2014; |
| --- | --- |

T.

ker tehnični dokument FAO o ribištvu in akvakulturi z dne 19. februarja 2019 z naslovom A third assessment of global marine fisheries discards (Tretja ocena zavržkov svetovnega morskega ribištva) navaja, da zavržki skupaj znašajo 9,1 milijona ton, kar predstavlja 10,8 % povprečnega letnega ulova med letoma 2010 in 2014;

| U. | ker poročilo Evropske opazovalnice trgov za proizvode iz ribištva in akvakulture o ekološki akvakulturi EU iz maja 2017 navaja, da se proizvodnja v ekološki akvakulturi v nekaterih državah članicah precej povečuje, druge pa so v razvoju tega načina pridelave še precej na začetku; |
| --- | --- |

U.

ker poročilo Evropske opazovalnice trgov za proizvode iz ribištva in akvakulture o ekološki akvakulturi EU iz maja 2017 navaja, da se proizvodnja v ekološki akvakulturi v nekaterih državah članicah precej povečuje, druge pa so v razvoju tega načina pridelave še precej na začetku;

| V. | ker je akvakultura še posebej občutljiva na izredne vremenske pojave na rečnih in obalnih območjih, ki so zaradi globalnega segrevanja vse pogostejši, med njimi pa suše, poplave, nevihte in valovi, kar povzroča veliko škodo na akvakulturni infrastrukturi in gojenih vrstah; |
| --- | --- |

V.

ker je akvakultura še posebej občutljiva na izredne vremenske pojave na rečnih in obalnih območjih, ki so zaradi globalnega segrevanja vse pogostejši, med njimi pa suše, poplave, nevihte in valovi, kar povzroča veliko škodo na akvakulturni infrastrukturi in gojenih vrstah;

| W. | ker Direktiva 2014/89/EU o pomorskem prostorskem načrtovanju poziva vse obalne države članice (poziva), naj Komisiji čim prej, najpozneje pa do 31. marca 2021, predložijo nacionalne pomorske prostorske načrte; |
| --- | --- |

W.

ker Direktiva 2014/89/EU o pomorskem prostorskem načrtovanju poziva vse obalne države članice (poziva), naj Komisiji čim prej, najpozneje pa do 31. marca 2021, predložijo nacionalne pomorske prostorske načrte;

| X. | ker so najbolj oddaljene regije še posebej izpostavljene nestabilnim podnebnim razmeram in hudim vremenskim pojavom, ki lahko ogrozijo potencial tega sektorja v njih; |
| --- | --- |

X.

ker so najbolj oddaljene regije še posebej izpostavljene nestabilnim podnebnim razmeram in hudim vremenskim pojavom, ki lahko ogrozijo potencial tega sektorja v njih;

| Y. | ker se je populacija kormoranov močno povečala; ker to povečanje povzroča resno škodo številnim morskim sektorjem, vključno z akvakulturo; |
| --- | --- |

Y.

ker se je populacija kormoranov močno povečala; ker to povečanje povzroča resno škodo številnim morskim sektorjem, vključno z akvakulturo;

| Z. | ker je Parlament v resoluciji o pripravi evropskega načrta za upravljanje populacije kormoranov za zmanjšanje njihovega vedno večjega vpliva na staleže rib, ribištvo in ribogojstvo, sprejeti pred trinajstimi leti, predlagal več možnih ukrepov za rešitev težav s kormorani; |
| --- | --- |

Z.

ker je Parlament v resoluciji o pripravi evropskega načrta za upravljanje populacije kormoranov za zmanjšanje njihovega vedno večjega vpliva na staleže rib, ribištvo in ribogojstvo, sprejeti pred trinajstimi leti, predlagal več možnih ukrepov za rešitev težav s kormorani;

| AA. | ker v svoji resoluciji z naslovom „Trajnostnemu in konkurenčnemu evropskemu sektorju akvakulture: sedanje stanje in prihodnji izzivi“ naproti opozarja, da je treba poleg drugih ukrepov zmanjšati vse večji vpliv kormoranov na akvakulturo; |
| --- | --- |

AA.

ker v svoji resoluciji z naslovom „Trajnostnemu in konkurenčnemu evropskemu sektorju akvakulture: sedanje stanje in prihodnji izzivi“ naproti opozarja, da je treba poleg drugih ukrepov zmanjšati vse večji vpliv kormoranov na akvakulturo;

| AB. | ker je gospodarskim subjektom v akvakulturi in ribištvu na voljo finančno nadomestilo za izgube, ki jo kormorani povzročajo z interakcijo z ribištvom; |
| --- | --- |

AB.

ker je gospodarskim subjektom v akvakulturi in ribištvu na voljo finančno nadomestilo za izgube, ki jo kormorani povzročajo z interakcijo z ribištvom;

| AC. | ker bo moral celotni sektor akvakulture v Evropi nositi breme povečanja stroškov električne energije in plina, pri čemer so obeti še slabši zaradi naraščajočih proizvodnih stroškov in negotovosti na trgu, ki jo je povzročila tudi kriza zaradi pandemije covida-19; |
| --- | --- |

AC.

ker bo moral celotni sektor akvakulture v Evropi nositi breme povečanja stroškov električne energije in plina, pri čemer so obeti še slabši zaradi naraščajočih proizvodnih stroškov in negotovosti na trgu, ki jo je povzročila tudi kriza zaradi pandemije covida-19;

| AD. | ker veliki pridelovalci rib in ribiških proizvodov na območju sosedstva EU načrtujejo do leta 2030 podvojiti proizvodnjo v akvakulturi v primerjavi z ravnmi iz leta 2020, kar bi lahko povečalo pritisk na proizvodnjo v EU; |
| --- | --- |

AD.

ker veliki pridelovalci rib in ribiških proizvodov na območju sosedstva EU načrtujejo do leta 2030 podvojiti proizvodnjo v akvakulturi v primerjavi z ravnmi iz leta 2020, kar bi lahko povečalo pritisk na proizvodnjo v EU;

| AE. | ker potenciala razvoja akvakulture ali njenih morebitnih socialno-ekonomskih in okoljskih učinkov ne upoštevajo dovolj vse države članice; |
| --- | --- |

AE.

ker potenciala razvoja akvakulture ali njenih morebitnih socialno-ekonomskih in okoljskih učinkov ne upoštevajo dovolj vse države članice;

| AF. | ker se letna poraba ribiških proizvodov na prebivalca v EU zelo razlikuje, in sicer od približno 6 kg do približno 60 kg; ker bi se lahko povpraševanje po proizvodih iz akvakulture v EU v bližnji prihodnosti zato povečalo; |
| --- | --- |

AF.

ker se letna poraba ribiških proizvodov na prebivalca v EU zelo razlikuje, in sicer od približno 6 kg do približno 60 kg; ker bi se lahko povpraševanje po proizvodih iz akvakulture v EU v bližnji prihodnosti zato povečalo;

| AG. | ker mnoga podjetja težko ohranijo svoj tržni delež, tako doma kot v tujini; |
| --- | --- |

AG.

ker mnoga podjetja težko ohranijo svoj tržni delež, tako doma kot v tujini;

| AH. | ker je bilo po najnovejših podatkih Eurostata in Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo leta 2019 približno 76 % rib, porabljenih v EU, prostoživečih, 24 % pa gojenih; |
| --- | --- |

AH.

ker je bilo po najnovejših podatkih Eurostata in Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo leta 2019 približno 76 % rib, porabljenih v EU, prostoživečih, 24 % pa gojenih;

| AI. | ker je v razredu 1.7. – Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi od skupno 1 382 proizvodov z zaščiteno geografsko označbo registriranih samo 62 proizvodov z zaščiteno geografsko označbo; ker potekajo postopki za pridobitev zaščitne geografske označbe za 14 drugih proizvodov; ker register živil z zajamčenimi tradicionalnimi posebnostmi vsebuje le štiri proizvode iz tega razreda; ker so bile nekatere registracije proizvodov iz akvakulture uspešne; |
| --- | --- |

AI.

ker je v razredu 1.7. – Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi od skupno 1 382 proizvodov z zaščiteno geografsko označbo registriranih samo 62 proizvodov z zaščiteno geografsko označbo; ker potekajo postopki za pridobitev zaščitne geografske označbe za 14 drugih proizvodov; ker register živil z zajamčenimi tradicionalnimi posebnostmi vsebuje le štiri proizvode iz tega razreda; ker so bile nekatere registracije proizvodov iz akvakulture uspešne;

| AJ. | ker so skladi EU za ribištvo (Evropski sklad za ribištvo, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo ter Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo) zagotovili finančno podporo sektorju akvakulture EU; |
| --- | --- |

AJ.

ker so skladi EU za ribištvo (Evropski sklad za ribištvo, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo ter Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo) zagotovili finančno podporo sektorju akvakulture EU;

| AK. | ker lahko pobegi iz akvakulturnih obratov povzročijo genetske spremembe pri prostoživečih populacijah; |
| --- | --- |

AK.

ker lahko pobegi iz akvakulturnih obratov povzročijo genetske spremembe pri prostoživečih populacijah;

Prispevek akvakulture k evropskemu zelenemu dogovoru

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije o strateških smernicah za bolj trajnostno in konkurenčno akvakulturo EU za obdobje 2021–2030; meni, da so te smernice celovite, premišljene in primerne za spodbujanje trajnostne in konkurenčne akvakulture EU ter dolgoročno usmerjene na trajnostnost akvakulture in njen prispevek k evropskemu zelenemu dogovoru; obžaluje pa, da so zelo osredotočene na okoljske vidike in da bi morale biti bolj ambiciozne, da bi spodbudili trajnostno proizvodnjo in razvoj resnično uspešnega in konkurenčnega sektorja akvakulture EU; meni, da je treba v smernicah določiti kvantitativne cilje za rast tega sektorja, tako kot strategija za biotsko raznovrstnost, strategija „od vil do vilic“ in druge strategije zelenega dogovora določajo okoljske cilje; poziva države članice in svetovalni svet za akvakulturo, naj izvajajo ukrepe, priporočene v smernicah; poziva Komisijo, naj redno spremlja spoštovanje teh priporočil in obvešča Parlament; |
| --- | --- |

1.

| 2. | želi poudariti, da je pomembno ustrezno in usklajeno izvajanje smernic v državah članicah, da bi dosegle svoje cilje; želi poudariti, kako pomembna je vloga Komisije pri pomoči in usklajevanju izvajanja med državami članicami, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoji za gojitelje vodnih organizmov v EU; spodbuja Komisijo, naj stalno spremlja izvajanje teh smernic in drugih pravnih aktov, ki vplivajo na akvakulturo, kot je uredba o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov (16), ter po potrebi predlaga spremembe navedene uredbe in morebiti drugih, da bi odpravili ovire za uresničevanje ciljev EU na področju ekološke pridelave, kot so tisti iz strategije „od vil do vilic“; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da lahko sektor akvakulture prispeva k uresničitvi ciljev evropskega zelenega dogovora ter da je treba poskrbeti za dolgoročno trajnostnost in odpornost sektorja, zlasti glede na krizo zaradi pandemije covida-19; meni, da mora v prehodu na trajnostni prehranski sistem v Evropi izkoristiti neizkoriščeni potencial sektorja akvakulture, saj je lahko pomemben in še večji del krožnega gospodarstva in neto prispeva k pretvorbi presežnih hranil v visokokakovostne beljakovine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da akvakultura EU izpolnjuje visoke standarde kakovosti proizvodov in zdravja živali, a so še vedno možne izboljšave v smislu diverzifikacije, konkurenčnosti in okoljske uspešnosti; ugotavlja, da lahko akvakultura z majhnim vplivom (kot je nizkotrofna, multitrofna in ekološka akvakultura) in okoljske storitve iz akvakulture, če bodo dodatno razvite, veliko prispevajo k evropskemu zelenemu dogovoru, strategiji „od vil do vilic“ in trajnostnemu modremu gospodarstvu (17); |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da bo akvakultura z uravnoteženjem primanjkljaja rib predvidoma prispevala k preskrbi s hrano in prehranski varnosti, saj Unija uvaža 70 % vse hrane iz vodnega življa, ki jo porabi, kar povzroča letni trgovinski primanjkljaj v višini 21 milijard EUR (leta 2019); meni, da ima akvakultura velike možnosti za razvoj in rast, ki jih je treba še razviti, pri tem pa ostati znotraj ekoloških omejitev, da bo lahko zagotavljala trajnostne in kakovostne živilske proizvode, zmanjšala odvisnost od uvožene hrane iz vodnega življa in ustvarila več delovnih mest in drugih socialno-ekonomskih možnosti, zlasti v obalnih regijah, pa tudi na podeželju; poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo trden, zanesljiv, predvidljiv, racionaliziran in podjetjem prijazen pravni okvir ter v celoti izkoristijo razpoložljiva finančna sredstva Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo, saj je ta instrument financiranja posebej namenjen ciljem upravljanja ribištva in akvakulture EU; poziva države članice, naj namenijo zadostna sredstva mehanizma za okrevanje in odpornost za podporo inovacijam, trajnostnosti in odpornosti sektorja akvakulture v EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je bila akvakultura razvita kot družbena potreba, da bi zagotovili stalno preskrbo s svežo hrano iz vodnih virov v sezonah in regijah, kjer je z ribolovom ni mogoče zagotoviti, s čimer je bila izpolnjena ena najpomembnejših družbenih vlog, ki je zagotavljanje zdrave sveže hrane predvsem za lokalni ali regionalni trg; zato poudarja, da je širitev akvakulture v Evropi močno povezana s tradicionalnimi kulturnimi praksami, ki so bolj ali manj specifične za posamezni del celine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja pomen natančnih podatkov in statističnih podatkov o proizvodih iz akvakulture, zlasti v zvezi s potrošnjo, uvozom in izvozom, da bi zagotovili, da bomo dosegli zastavljene cilje za ta sektor; poziva, naj se v zvezi s tem omogoči dostop do več podatkov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da neravnovesje v zunanjetrgovinski bilanci proizvodov iz vodnih virov Unije ni sprejemljivo ne z gospodarskega vidika, ker ustvarja trgovinski primanjkljaj, ne s socialnega vidika zaradi izgubljenih priložnosti za zaposlovanje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je treba napredek pri doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora uskladiti z zagotavljanjem prehranske varnosti tretjih držav; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podpira vzpostavitev novega mehanizma pomoči EU za akvakulturo kot inovativno orodje za pomoč Komisiji, državam članicam, industriji in drugim deležnikom pri pripravi novih smernic in utrjevanju najboljše prakse na različnih ustreznih področjih; meni, da bi bilo treba v skladu s členom 11 Pogodbe o Evropski uniji, ki priznava participativno demokracijo kot temeljno demokratično načelo, v snovanje tega mehanizma vključiti vse ustrezne deležnike, tudi Parlament, zlasti pa vse člane svetovalnega sveta za akvakulturo; poziva k vzpostavitvi konstruktivnega dialoga s civilno družbo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je treba potencial akvakulturnega sektorja EU za rast razvijati trajnostno in upoštevati vse tri stebre trajnostnosti, ekonomskega, socialnega in okoljskega; poudarja, da je potreben privlačen in tržno usmerjen sektor, tudi za nove ribogojce, s pravnim okvirom za privabljanje poslovnih naložb, ustvarjanje in ohranjanje dobrih delovnih pogojev ter varstvo okolja z uporabo trajnostnih virov krme, izboljšanjem zdravja vodnih živali, dobrobiti živali in biološke zaščite, pa tudi zmanjšanjem uporabe antimikrobikov v skladu z najboljšimi razpoložljivimi znanstvenimi nasveti ter spodbujanjem odgovornih in preudarnih praks v skladu s strategijo „od vil do vilic“; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da lahko sektor akvakulture trajno prispeva k ekosistemskim storitvam za družbo, akvakultura v ribnikih, gojenje alg in lupinarjev pa lahko prispevajo k razogljičenju gospodarstva EU in blaženju podnebnih sprememb; vendar poudarja, da je sekvestracija ogljika z gojenjem alg in lupinarjev omejena, odvisno od načina proizvodnje in uporabe pri nabiranju proizvoda; podpira predlagane ukrepe za podnebne spremembe, vendar opozarja, da je potrebna enotna metodologija za merjenje ogljičnega odtisa posameznih obratov akvakulture, ter zahteva oceno učinka za vse predlagane ukrepe, tudi za njihov učinek na posamezne sektorje akvakulture; poziva države članice, naj po potrebi spodbujajo učinkovite kratke dobavne verige, da bi prispevale k boju proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da so potrebne obsežne naložbe z ukrepi za blažitev in prilagajanje, da bi preprečili in zmanjšali vpliv katastrof in ekstremnih vremenskih pojavov na ribiški sektor in sektor akvakulture, da bi okrepili produktivne in odporne vodne ekosisteme ter ohranili koristi za potrošnike in dobrobit živali; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je treba pri izvajanju strateških smernic več pozornosti nameniti mikro in malim akvakulturnim podjetjem in njihovim specifičnim potrebam; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj podpre uvedbo tečajev poklicnega usposabljanja za sektor akvakulture tako, da zagotovi tehnična in finančna sredstva, da bi pritegnili mlade, ribičem pa omogočili preusposabljanje, kar bo pripomoglo k ustvarjanju delovnih mest v obalnih in otoških regijah, ki so tradicionalno bolj odvisne od ribolovnih dejavnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo in države članice, naj omogočajo, spodbujajo in ustrezno podpirajo okolju prijazno akvakulturo, kot so ekološka akvakultura, akvakultura v zaprtem sistemu, gojenje alg in lupinarjev, ribogojstvo v ribnikih ter integrirani multitrofični akvakulturni sistemi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da bi bilo treba podpreti razvoj akvaponičnih sistemov, t.j. zaprtih proizvodnih sistemov na zemljiščih, ki združujejo akvakulturo s pridelavo poljščin, pri čemer slednja uporablja organske snovi v vodi, kar zmanjša učinke onesnaževanja, ki ga povzročajo presežne organske snovi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da ima sladkovodna akvakultura pomembno mesto v številnih podeželskih regijah po Evropi ter da ne zagotavlja le kakovostne hrane in delovnih mest, ampak tudi zanimive ekosistemske storitve; poziva Komisijo, naj na splošno uveljavi izraz „hrana iz vodnega življa“, ki je bolj celovit in vključujoč izraz in vključuje tudi ribogojstvo v sladkih vodah; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da so za sladkovodno akvakulturo izziv tudi plenilci in suša, kar je vidno v količini, velikosti in kakovosti gojenih rib, to pa na koncu negativno vpliva na donosnost sektorja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponovno poudarja, da Unija potrebuje sistem sledljivosti živil, s katerim bi povečali trajnostnost akvakulture in se odzvali na zahteve potrošnikov za informacije o tem, kje, kdaj in kako se goji katera riba ali hrana iz vodnega življa, s čimer bi zlasti izboljšali varnost hrane, hkrati pa bi bilo mogoče nadzorovati celotno verigo proizvodov iz EU in uvoza ter preprečevati goljufije; meni, da bi bilo treba v ta sistem vključiti vse akterje v vrednostni verigi, da bi lahko med seboj sodelovali s pomočjo digitalnih sistemov, umetne inteligence in drugih tehnoloških inovacij; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da evropski potrošniki pripisujejo vrednost označbam kakovosti, vključno z označbami porekla in zaščitenimi geografskimi označbami; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo njihovo uporabo v proizvodih iz ribogojstva, ki imajo potrebne kakovosti in izpolnjujejo zahteve iz evropske uredbe o kakovosti, na primer ZOP Mexillón de Galicia; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja namero Komisije, da podpre zelene poslovne modele, kot so tisti, ki temeljijo na sekvestraciji ogljika, da bi dobavne verige postale bolj trajnostne; v zvezi s tem poudarja, da so lahko nekatere prakse v akvakulturi, kot so gojenje klapavic ali ostrig in polikulture v ribnikih, uspešen model za prihodnji sistem trgovanja z emisijami v okviru podnebne zakonodaje EU; poziva Komisijo in države članice, naj v skladu s cilji strategije podprejo taka zelena podjetja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je treba za izboljšanje dobrobiti rib med gojenjem, prevozom in zakolom, vključno z ohranjanjem kakovosti vode v okviru omejitev, povezanih z dobrobitjo in okoljem, uporabljati standarde in ukrepe, ki temeljijo na dokazih, da bi zmanjšali razširjenost in širjenje bolezni ter dodatno zmanjšali potrebo po uporabi antibiotikov, ki bi jo bilo treba v vsakem primeru dodatno zmanjšati; poziva, naj se posebna pozornost nameni načinom krmljenja za nadzor vsebnosti organskih snovi v odprtih ali zaprtih krogih, da bi ohranili in izboljšali dobre okoljske prakse; poudarja, da bi moral sektor akvakulture še naprej izboljševati načine gojenja v skladu z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji, da bi dosegli boljše okoljske rezultate, povečali odpornost na podnebne spremembe in optimizirali rabo virov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponovno poudarja, da različna priporočila o dobrobiti živali zaradi svoje narave ne veljajo za sektor ribištva in akvakulture; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice, naj še naprej spodbujajo gojenje alg ter olajšajo uporabo in razvoj alg kot hrane in krme, tudi z omogočanjem enostavnejših postopkov odobritve, ne da bi pri tem zanemarili druge gojene vrste v akvakulturi; poudarja, da na področju gojenja alg obstaja neizkoriščen potencial za ustvarjanje novih delovnih mest in zagotavljanje ekosistemskih storitev ter okolju prijaznejše hrane in krme; meni, da bi bilo lahko boljše upravljanje populacij alg do neke mere učinkovit način, poleg njihovega gojenja, za boj proti evtrofikaciji in za odstranjevanje odvečnega dušika in fosforja iz vode, pa tudi presežnega ogljika, če alge ostanejo v vodi in so prepuščene temu, da se odlagajo na morskem dnu; pozdravlja, da namerava Komisija predstaviti posebno pobudo, ki bo spodbujala uživanje alg v EU; poudarja, da bi lahko z boljšo zaščito populacij morskih alg zagotovili ekosistemske storitve, delovanje kot ponor ogljika in prispevek k izboljšanju biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja vlogo žensk v vrednostnih verigah v akvakulturi in zato poziva, naj se jim zagotovijo dostojni delovni pogoji in naj se spoštuje načelo enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti; meni tudi, da bi bilo treba povečati njihovo prepoznavnost in zastopanost v strukturah in postopkih odločanja; |
| --- | --- |

26.

Glavne ovire za akvakulturo v Uniji in možne rešitve

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da načrti za trajnostni razvoj akvakulture upoštevajo glavne ovire za razvoj potenciala tega sektorja, in naj priznajo, da je treba z ustreznim prostorskim načrtovanjem akvakulturi nameniti prostor; poudarja pomen preglednega in participativnega mehanizma v skladu z Direktivo 2014/89/EU o pomorskem prostorskem načrtovanju za pravično dodeljevanje prostora vsem deležnikom, tudi obstoječim in novim ribolovnim območjem in obratom akvakulture ter morskim zavarovanim območjem in območjem, zaprtim za ribolov; obžaluje, da nekatere države članice Komisiji še niso predložile svojih nacionalnih pomorskih prostorskih načrtov, čeprav je rok določen v direktivi, in jih poziva, naj čim prej predstavijo svoje načrte; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podpira cilj Komisije, da bo začela promocijske kampanje za spodbujanje porabe proizvodov iz akvakulture EU, ter da bo opozarjala na akvakulturo EU in še naprej podpirala njen trajnostni razvoj; pri tem poudarja, da so potrebne celovite in lahko dostopne informacije za potrošnike, tudi o zdravi prehrani, okoljskih koristih in drugih parametrih trajnostnosti, kot je vpliv na podnebje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da proizvodna območja za akvakulturo, načrtovana in zasidrana v odprtih vodah, ne bi smela sovpadati z ribolovnimi območji ali biti v nasprotju z njimi; poleg tega meni, da bi morali biti ribiški sektor ter njegovi gospodarski subjekti in predstavniki v celoti vključeni v ta proces; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je akvakulturna proizvodnja v EU še vedno zelo omejena na nekaj držav članic in gojenih vrst, zato obstaja velik potencial za diverzifikacijo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da je prostorsko načrtovanje eno od ključnih orodij za ustvarjanje pogojev za dolgoročni razvoj akvakulture in da bi bilo treba z njim zagotoviti ustrezne načrtovane kraje za akvakulturo ob upoštevanju drugih dejavnosti na teh območjih; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je za razvoj akvakulture potreben trden, zanesljiv in jasen pravni okvir za uporabo prostora in licenc, ki vliva zaupanje in zagotavlja varnost za naložbe v sektorju; poudarja, da bi bilo treba s prostorskim načrtovanjem pripraviti učinkovit in prilagodljiv načrt, ki bo upošteval spremenljivo morsko in sladkovodno okolje, v katerem deluje akvakultura, pretirano omejevalno določanje namembnosti pa lahko odvrne naložbe in razvoj; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja pomen pravne varnosti in predvidljivosti naložb za trajnostno rast sektorja akvakulture v Uniji; poudarja, da morajo vsi ukrepi, ki jih sprejmejo različni javni organi v državah članicah, prispevati k poenostavitvi upravnih rokov in postopkov, da bodo javne uprave izpolnile svoje zahteve, pravočasno rešile težave in se izognile nepotrebnim zamudam pri postopkih za izdajo dovoljenj ali licenc; zavrača ukrepe z učinkom za nazaj za skrajšanje ali podaljšanje obdobja veljavnosti licenc in poziva države članice, naj ohranijo zaupanje in upravičena pričakovanja imetnikov licenc; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da obstoječa zapletena birokracija in zamude pri izdajanju licenc in načrtovanju povzročajo dodatne stroške za morebitne vlagatelje; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo jasne in pregledne postopke izdajanja licenc, da bi spodbudili vlagatelje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da bi bilo treba še naprej izvajati odprto metodo koordinacije, da bi vzpostavili usklajevanje z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi javnimi upravami, ki so pristojne za sektor akvakulture; meni, da je to usklajevanje zelo potrebno za racionalizacijo nacionalne zakonodaje in pripravo smernic o regulativnem okviru, ki se uporablja za ta sektor; poziva Komisijo, naj objavi priporočila za posamezne države, da bi državam članicam zagotovila smernice za razvoj akvakulture EU; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo boljše usklajevanje glede deljenih pristojnosti EU ter usklajevanje med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ponovno poudarja pomen trajnostnih sestavin krme v akvakulturi Unije; meni, da lahko akvakultura zapolni primanjkljaj rib le, če vse gojene vrste zagotovijo neto povečanje ribjih beljakovin, kar pomeni, da se zaradi akvakulture iz oceanov in drugih vodnih teles ne odstrani več prostoživečih rib za krmo, kot jih proizvede akvakultura; poudarja, da se na svetovni ravni velik delež rib, ki se uporabljajo za proizvodnjo ribje moke in ribjega olja, ulovi v izključnih ekonomskih conah držav v razvoju; poudarja, da je treba spodbujati uporabo ekološko trajnostnih morskih beljakovin in olj v obliki stranskih proizvodov in obrezlin, drugi beljakovin in inovativne rešitve, kot so moka iz žuželk in mikroalge, za krmo ter delno nadomestiti morske beljakovine in olja z nemorskimi trajnostno proizvedenimi alternativami; poziva Komisijo in države članice, naj vlagajo v raziskave in inovacije, da bi spodbudile prehod na trajnostne in nove vire beljakovin, ter poziva Komisijo, naj oceni, ali so v zvezi s tem potrebne zakonodajne spremembe; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo trajnostne prakse ter povečajo delež neodvisno certificirane ribje moke in ribjega olja v krmi s certificiranjem, ki ga izvajajo verodostojni in neodvisni sistemi okoljskega in socialnega certificiranja, ki uporabljajo merila za ocenjevanje z nizkim trofičnim indeksom in kodeks ravnanja FAO; |
| --- | --- |

37.

| 38. | se zaveda, da trenutno ni mogoče zagotoviti dovolj ribje moke in ribjega olja za akvakulturo zgolj z zavržki in stranskimi proizvodi ribiške industrije, med drugim zaradi vse večjega povpraševanja na trgu ribje moke; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo trajnostno proizvodnjo ribje moke in ribjega olja ter skupaj povečajo prizadevanja na področju raziskav in inovacij, da bi z razvojem trajnostnih alternativ rešili problem povečanega povpraševanja na trgu ribje moke; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je zaskrbljen zaradi vse večjega števila tovarn ribje moke in ribjega olja na zahodnoafriški obali, ki jih upravljajo predvsem kitajska podjetja, katerih netrajnostna proizvodnja povzroča regionalnemu in neindustrijskemu ribolovu eksistencialne težave, zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da se v ribogojnih objektih v EU ne bo uporabljala krma iz te proizvodnje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo, naj uporabi digitalne sisteme in umetno inteligenco za izboljšanje sledljivosti in trajnostnosti proizvodov iz akvakulture ter naj sledljivost razširi na uporabljeno krmo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj prizna pomen izvajanja komunikacijskih kampanj na ravni EU o trajnosti akvakulture EU ter pomen proizvodnje s sredstvi, ki se upravljajo neposredno v skladu s cilji strateških smernic; poziva države članice in Komisijo, naj v vse operativne programe vključijo pripravo informacijskih in komunikacijskih kampanj v skladu s cilji strateških smernic za posamezne podsektorje trajnostne akvakulture EU; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj spodbuja programe v okviru politike EU za promocijo kmetijstva, prek katerih se lahko posebej in posamično promovirajo proizvodi iz akvakulture; poudarja, da je treba tekoči pregled politike za promocijo kmetijstva izkoristiti, da bi izboljšali položaj promocije trajnostnih proizvodov iz akvakulture, Komisijo pa spodbuja, naj s politiko za promocijo kmetijstva podpre sektorje in gospodarske subjekte, ki po svoji naravi prispevajo k doseganju ciljev zelenega dogovora ali vodijo k njihovemu doseganju; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja kakovost dela, ki ga je opravila Evropska opazovalna skupina za ribištvo in akvakulturo; poziva Komisijo, naj opazovalni skupini nameni dodatna namenska sredstva za prevajanje njenih poročil v vse uradne jezike EU, saj so pogosto na voljo le v enem ali največ petih uradnih jezikih EU; meni, da bodo te informacije sektorju akvakulture pomagale pridobiti najnovejše in visokokakovostne informacije, potrebne za izboljšanje tržne uspešnosti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo in države članice, naj znatno povečajo sredstva za raziskave in inovacije v sektorju akvakulture (morskem in sladkovodnem), zlasti na novih raziskovalnih področjih, kot so študije mikrobioma ali znanstveno spremljanje okoljskih storitev v akvakulturi; poziva države članice, naj zagotovijo ali povečajo finančna sredstva za raziskave in razvoj v sektorju akvakulture ter izboljšajo prenos znanstvenih spoznanj v ta sektor in druge deležnike; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva države članice in njihove uprave, naj zagotovijo širšo uporabo potenciala kmetijskih proizvodov in shem kakovosti živil za proizvode iz akvakulture; opozarja na možnost vzpostavitve regionalnih ali nacionalnih shem kakovosti, ki lahko proizvajalcem pomagajo povečati njihovo prepoznavnost ter s tem njihovo tržno uspešnost in prihodke; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da so znanje in inovacije (vključno z uporabo digitalne tehnologije) ključnega pomena za doseganje drugih ciljev, določenih za sektor akvakulture EU, in da je program Obzorje Evropa kot okvirni program EU za raziskave in inovacije pomembna priložnost za napredek na tem področju; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo, naj s študijami izvedljivosti in povratnimi informacijami izboljša in zbere informacije o potencialu sektorja akvakulture v najbolj oddaljenih regijah ter zagotovi posebno podporo zagonskim podjetjem, ki želijo delovati v tem sektorju v teh regijah; |
| --- | --- |

47.

| 48. | izraža najodločnejšo podporo inovacijam in napredku pri gojenju za akvakulturo novih vrst; |
| --- | --- |

48.

| 49. | je seznanjen z dejstvom, da je za inovativen akvakulturni sektor potreben tudi razvoj ustreznih znanj in spretnosti, pridobljenih s spodbujanjem specializiranih učnih načrtov in znanja o akvakulturi (npr. študij veterine, specializiran za ribe, in usposabljanje gospodarskih subjektov na področju akvakulture o zdravju rib), pa tudi vseživljenjsko usposabljanje za kmete o inovativnih pristopih za sektor akvakulture; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje za akvakulturo EU v primerjavi s proizvajalci iz tretjih držav, in sicer z revizijo mednarodnih trgovinskih sporazumov in morebitnim prihodnjim podpisom novih za uvoz proizvodov, ki nimajo enakega dostopa do trga, o okoljski in socialni trajnostnosti ali standardih dobrobiti rib, ki bodo enaki tistim, ki veljajo za ribe, pridelane v EU, vključno s posodobitvijo pravil za boljše izvajanje označevanja hrane iz vodnega življa; meni, da bi bilo treba v posebnih primerih, kot je označevanje kaviarja, revidirati pravni okvir o informacijah za potrošnike; poziva Komisijo, naj z oceno učinka analizira vključitev sektorjev trajnostne akvakulture v mehanizem EU za ogljično prilagoditev na mejah, da bi evropsko industrijo in trgovinske partnerje EU spodbudili k razogljičenju industrije z izvajanjem ukrepov, ki bodo dejansko prispevali k zmanjšanju toplogrednih plinov, da bi dosegli neto ničelno stopnjo emisij in s tem podprli evropsko in globalno podnebno politiko za nevtralnost emisij toplogrednih plinov, pri čemer ne sme priti do diskriminacije ali prikritega omejevanja mednarodne trgovine; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opozarja na priložnosti, da bi sektor razširil trgovino s proizvodi iz akvakulture, zlasti v državah in regijah, kjer je poraba teh proizvodov nizka; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo znanstvena spoznanja o dobrobiti rib ter spodbujajo najboljše prakse za dobrobit rib v akvakulturi in ustanavljanje referenčnih centrov EU za dobrobit rib; poudarja, da so dobre prakse na področju dobrobiti živali najboljši preventivni korak za zmanjšanje potrebe po zdravilih ter za zagotavljanje zdravja in dobrobiti rib; spodbuja nadaljnjo uporabo tehnologij in inovacij za bolj ciljno osredotočeno obravnavo bolezni in zmanjšanje količine potrebnih zdravil; poudarja, da je treba izboljšati razpoložljivost zdravil za uporabo v veterinarski medicini, kadar je to potrebno za sektor akvakulture; |
| --- | --- |

52.

| 53. | priporoča, naj Komisija oblikuje zakonodajne predloge na podlagi najnovejših znanstvenih dognanj o potrebah rib in drugih vodnih živali ter o načinih prevoza, da bi zmanjšali njihovo trpljenje med prevozom; poudarja, da bi morale nove določbe zagotoviti podroben kontrolni seznam za načrtovanje in pripravo pred prevozom, posebne določbe v zvezi s parametri kakovosti vode, gostoto, ravnanjem med natovarjanjem in iztovarjanjem ter nadzorom dobrobiti živali po prevozu; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo smernice, ki jih objavi, posodobljene v skladu z najnovejšimi znanstvenimi dokazi in skladne z Uredbo (ES) št. 1/2005, ter poziva k posebnim zahtevam za komercialne premike rib; poudarja, da bi bilo treba zagotoviti posebno usposabljanje in certificiranje v zvezi s prevozom rib; |
| --- | --- |

53.

| 54. | podpira povečanje zmogljivosti programa Copernicus in Evropske mreže za pomorsko opazovanje in podatke glede opazovanja, modeliranja in napovedovanja učinkov ekstremnih vremenskih pojavov na kopnem in na morju, na katere so akvakulturni objekti še posebej občutljivi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja pomen ustreznega usposabljanja pristojnih organov in kmetov o tem, kako omejiti vpliv akvakulturnih praks na okolje in zagotoviti spoštovanje visokih standardov dobrobiti živali in zdravja; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog načrta EU za upravljanje populacij kormoranov, da bi lahko ustrezno in dokončno obravnavali težavo, s katero se sektor akvakulture spopada že vrsto let, in sicer na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih nasvetov ter izkušenj in praks, ki so že bili preizkušeni v državah članicah; poziva, naj se načrt oblikuje tako, da bo učinkovito ublažil in nadzoroval njihov učinek na obrate akvakulture, da bi zmanjšali gospodarski, okoljski in družbeni vpliv kormoranov na proizvodnjo in biotsko raznovrstnost; poudarja, da je treba v načrt vključiti seznam upravičenih ukrepov za preventivne rešitve v obliki sobivanja ter ustrezna nadomestila za izgube in ukrepe, ki se financirajo s sredstvi EU ali nacionalnimi sredstvi; vztraja, da je finančna podpora za prilagojene raziskave, namenjene iskanju in preskušanju preventivnih ukrepov, ključnega pomena, pa tudi za omogočanje ustreznega spremljanja, vključno z evidentiranjem in analizo učinkov sprejetih ukrepov; poziva države članice, naj te ukrepe izvajajo za vsak primer posebej na lokalni ravni in Komisiji vsako leto poročajo o izvajanju načrta, tudi o učinkovitosti izbranih ukrepov; poziva Komisijo, naj vsakih pet let oceni načrt EU za upravljanje populacij kormoranov in o tem poroča Parlamentu; poziva Komisijo, naj v okviru takojšnjega ukrepanja v skladu z najboljšimi znanstvenim mnenjem pripravi smernice za uporabo odstopanj iz člena 9 direktive o pticah in oceni potrebo po spremembi veljavne zakonodaje tam, kjer so se preventivni ukrepi izkazali za nezadostne, finančni in socialni učinki pa ne omogočajo rešitev v obliki sobivanja; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo in države članice, naj poenostavijo postopke izdajanja licenc ter si še naprej prizadevajo, da bi uporabnikom ESPRA omogočili dostop do financiranja in jim zagotovijo dodatno potrebno pomoč; |
| --- | --- |

57.

Ekološka akvakultura

| 58. | pozdravlja sporočilo Komisije o akcijskem načrtu za razvoj ekološke pridelave ter 23 ukrepov, navedenih v prilogi; poudarja, da mora ekološka akvakultura v skladu s prehodom na trajnostni prehranski sistem v Evropi prevzeti osrednjo vlogo pri načrtovani rasti sektorja akvakulture glede na njegov velik, še neizkoriščen razvojni potencial, kar bi bilo treba podpreti prek Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo; |
| --- | --- |

58.

| 59. | se strinja, da ima ekološka akvakultura potencial, vendar poudarja razlike v ekološki akvakulturni proizvodnji med državami članicami; |
| --- | --- |

59.

| 60. | podpira cilj za znatno povečanje ekološke akvakulture do leta 2030, ne da bi v načrtu določili konkreten delež, saj je to razmeroma nov sektor in je njegovo rast težko napovedati; vendar spodbuja države članice, naj po potrebi določijo cilje ob upoštevanju njihovega poznavanja lokalnih in regionalnih posebnosti ter razvoja trga; poudarja, da se v ekološki akvakulturi EU v zadnjih letih sicer povečuje gojenje nekaterih vrst in v nekaterih državah (tudi lososa na Irskem ter klapavic na Danskem in Irskem), vendar pa je povpraševanje po teh proizvodih negotovo, hkrati pa ekološka akvakultura na nekaterih območjih še vedno ni gospodarsko dovolj uspešna; |
| --- | --- |

60.

| 61. | meni, da bosta imeli trajnostna akvakultura na splošno, zlasti pa ekološka akvakultura, pomembno vlogo pri doseganju cilja EU za ogljično nevtralno Evropo do leta 2050, saj bosta zmanjšali stopnje emisij toplogrednih plinov in prispevali k blažitvi podnebnih sprememb, hkrati pa zagotovila dodatne koristi za okolje in biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da lahko trajnostna akvakultura na splošno, zlasti pa ekološka akvakultura, pomagata zadovoljiti povpraševanje potrošnikov po raznoliki kakovostni hrani, proizvedeni na način, ki spoštuje okolje in zagotavlja dobrobit rib, s čimer se zapolnjuje vrzel med povpraševanjem po ribiških proizvodih in njihovo ponudbo v EU ter zmanjšuje pritisk na prostoživeče staleže; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo in države članice, naj v okviru nacionalnih načrtov za trajnostni razvoj akvakulture analizirajo glavne ovire za razvoj ekološke akvakulture in predlagajo ustrezne ukrepe; dodatno poziva države članice, naj na podlagi predhodne ocene učinka uvrstijo povečanje ekološke akvakulture med cilje pregledanih večletnih nacionalnih strateških načrtov za akvakulturo; meni, da bi bilo treba z Evropskim skladom za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo spodbujati trajnostne prakse v akvakulturi, kot na primer ekološko proizvodnjo, in zagotoviti podporo v obdobju preusmeritve, kar bi izenačilo konkurenčne pogoje z drugimi ekološkimi gojitelji; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja, da je treba povečati podporo za raziskave in inovacije na področju alternativnih virov hranil, zdravljenja, vzreje in dobrobiti živali v akvakulturi; meni, da je treba spodbujati naložbe v prilagojene sisteme polikulture in multitrofične akvakulture ter promocijo dejavnosti drstišč in gojišč za ekološko gojene mladice; pozdravlja uporabo odprte metode koordinacije za izmenjavo najboljše prakse in inovacij v ekološki akvakulturi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da so se od sprejetja uredbe o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov razvile inovacije, vključno z različnimi vrstami akvakulture; glede tega poudarja, da so nekatere določbe, kot so določbe o razmnoževanju, neprimerne za nove inovativne in trajnostne metode akvakulture, ki so bile razvite; poziva Komisijo, naj to uredbo ustrezno oceni in predloži potrebne spremembe; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva Komisijo, naj preuči, kako vsaka država članica razlaga, izvaja in nadzoruje predpise za ekološko akvakulturo; poziva Komisijo, naj na podlagi ugotovitev te analize objavi smernice za države članice, certifikacijske organe in ribogojce, da bi zmanjšali razlike pri izvajanju ekološke ureditve; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisijo, naj pretehta ponovno odobritev uporabe 30 % dnevnega obroka ribje moke in ribjega olja iz obrezlin iz neekološke akvakulture ali obrezlin rib, ulovljenih za prehrano ljudi, ki izvirajo iz trajnostnih ribiških proizvodov EU, za prehodno obdobje petih let za vse nove udeležence v sektorju ekološke akvakulture, in sicer zaradi pozitivnega vpliva tega ukrepa na krožno gospodarstvo in kot nujen podporni ukrep zaradi pomanjkanja in visokih cen ekološke krme; poziva Komisijo, naj razmisli tudi o uporabi vrst (ki se v Evropi morda ne drstijo naravno), pri katerih se razmnoževanje spodbuja z izvlečki hipofize, tj. vrstami, ki se uporabljajo v polikulturnih praksah za uporabo drugih trofičnih niš kulturnega okolja, s čimer bi prispevali k sekvestraciji ogljika, ublažili evtrofikacijo, povečali splošno produktivnost ribnikov in zmanjšali obremenitev s hranili v ribogojstvu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poudarja, da je treba zagotoviti enake konkurenčne pogoje za ekološke pridelovalce v vsej EU, tudi z uvoženimi ekološkimi izdelki, in sicer tako, da se določijo enaka pravila in podpora ter uskladi zdravljenje bolezni v ekološki akvakulturi in ekološki živinoreji; |
| --- | --- |

68.

| 69. | želi spomniti na resolucijo Parlamenta z naslovom „Trajnostnemu in konkurenčnemu evropskemu sektorju akvakulture naproti: sedanje stanje in prihodnji izzivi“, ki predlaga 92 ukrepov za sprostitev potenciala akvakulture EU z: poenostavitvijo upravnih postopkov; zagotavljanjem lastniškega kapitala v interakciji z drugimi sektorji; spodbujanjem konkurenčnosti akvakulture EU znotraj in zunaj meja EU; boljšim obveščanjem potrošnikov; zagotavljanjem dobrobiti živali in razpoložljivosti veterinarskih proizvodov; boljšimi promocijskimi kampanjami in obveščanjem; podpiranjem raziskav in inovacij; spodbujanjem usposabljanja in zaposlovanja; povečanjem trajnosti sektorja akvakulture v EU; ustreznim financiranjem prek Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo ter drugih strukturnih skladov in doseganjem usklajene simbioze z ribištvom; poziva Komisijo, naj pri izvajanju teh ukrepov tesno sodeluje z državami članicami; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poudarja, da navzkrižje med ekstraktivnim ribolovom in akvakulturo ni smiselno v sedanjih razmerah, ko povpraševanje po morskih proizvodih narašča, pritisk na populacije prostoživečih rib v Uniji pa se postopoma zmanjšuje, in poudarja, da se ti dve dejavnosti dopolnjujeta; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poudarja, da lahko sodelovanje med akvakulturo na eni strani ter sektorjem konzerviranja v pločevinke in predelave na drugi ustvari znatno dodano vrednost za proizvode iz akvakulture, če poteka v sinergiji in spodbuja obe dejavnosti; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter svetovalnim svetom za skupno ribiško politiko. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  UL C 184, 5.5.2022, str. 2.

(2)  UL C 67, 8.2.2022, str. 25

(3)  UL C 270, 7.7.2021, str. 2.

(4)  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

(5)  UL L 247, 13.7.2021, str. 1.

(6)  UL L 257, 28.8.2014, str. 135.

(7)  UL L 20, 26.1.2010, str. 7.

(8)  UL L 303, 18.11.2009, str. 1.

(9)  UL L 3, 5.1.2005, str. 1.

(10)  UL L 221, 8.8.1998, str. 23.

(11)  Evropska komisija, Generalni direktorat za pomorske zadeve in ribištvo, Study on an interim evaluation of the Open Method of Coordination (OMC) for the sustainable development of EU aquaculture (Študija o vmesni oceni odprte metode koordinacije za trajnostni razvoj akvakulture EU), 2019.

(12)  UL C 28, 27.1.2020, str. 26.

(13)  UL C 21 E, 28.1.2010, str. 11.

(14)  Evropska komisija, Generalni direktorat za pomorske zadeve in ribištvo, Ribji trg EU: izdaja 2020, Urad za publikacije, 2021.

(15)  Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF), The EU Aquaculture Sector – Economic report 2020 (Akvakulturni sektor EU – gospodarsko poročilo za leto 2020) (STECF-20-12). EUR 28359 EN, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2021.

(16)  Uredba (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov (UL L 150, 14.6.2018, str. 1).

(17)  Preobrazba modrega gospodarstva EU za trajnostno prihodnost (2021) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/HTML/?uri=CELEX:52021DC0240&from=SL.

---

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/15

---

P9_TA(2022)0335

Vpliv novih tehnologij na obdavčevanje: kriptovalute in blokovne verige

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o vplivu novih tehnologij na obdavčevanje: kriptovalute in blokovne verige (2021/2201(INI))

(2023/C 132/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2020 z naslovom Akcijski načrt za pravično in preprosto obdavčitev, ki podpira strategijo za okrevanje (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2020 z naslovom Akcijski načrt za pravično in preprosto obdavčitev, ki podpira strategijo za okrevanje (COM(2020)0312),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 24. septembra 2020 o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o trgih kriptoimetij (COM(2020)05939), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 24. septembra 2020 o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o trgih kriptoimetij (COM(2020)05939),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. septembra 2020 o strategiji EU za digitalne finance (COM(2020)0591), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. septembra 2020 o strategiji EU za digitalne finance (COM(2020)0591),

| — | ob upoštevanju poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) z dne 12. oktobra 2020 z naslovom Taxing Virtual Currencies: An Overview of Tax Treatments and Emerging Tax Policy Issues (Obdavčitev virtualnih valut: pregled davčnih obravnav in aktualnih vprašanj davčne politike), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) z dne 12. oktobra 2020 z naslovom Taxing Virtual Currencies: An Overview of Tax Treatments and Emerging Tax Policy Issues (Obdavčitev virtualnih valut: pregled davčnih obravnav in aktualnih vprašanj davčne politike),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. maja 2021 z naslovom Obdavčitev podjetij za 21. stoletje (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. maja 2021 z naslovom Obdavčitev podjetij za 21. stoletje (COM(2021)0251),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Skupnega raziskovalnega središča Komisije o obdavčitvi in strukturnih reformah iz leta 2021 z naslovom Cryptocurrencies: an empirical view from a tax perspective (Kriptovalute: empirični pogled z vidika davkov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Skupnega raziskovalnega središča Komisije o obdavčitvi in strukturnih reformah iz leta 2021 z naslovom Cryptocurrencies: an empirical view from a tax perspective (Kriptovalute: empirični pogled z vidika davkov),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 20. julija 2021 o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o informacijah, ki spremljajo prenose sredstev in nekaterih kriptosredstev (COM(2021)0422), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 20. julija 2021 o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o informacijah, ki spremljajo prenose sredstev in nekaterih kriptosredstev (COM(2021)0422),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Svetovne banke z naslovom Crypto-Assets Activity on the World: Evolution and Macro-Financial Drivers (Dejavnosti v zvezi s kriptosredstvi v svetu: razvoj in makrofinančni razlogi), objavljenega 8. marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Svetovne banke z naslovom Crypto-Assets Activity on the World: Evolution and Macro-Financial Drivers (Dejavnosti v zvezi s kriptosredstvi v svetu: razvoj in makrofinančni razlogi), objavljenega 8. marca 2022,

| — | ob upoštevanju dokumenta OECD o javnem posvetovanju z dne 22. marca 2022 z naslovom Crypto-Asset Reporting Framework and Amendments to the Common Reporting Standard (Okvir za poročanje o kriptosredstvih in spremembe skupnega standarda poročanja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta OECD o javnem posvetovanju z dne 22. marca 2022 z naslovom Crypto-Asset Reporting Framework and Amendments to the Common Reporting Standard (Okvir za poročanje o kriptosredstvih in spremembe skupnega standarda poročanja),

| — | ob upoštevanju svoje študije z dne 15. oktobra 2018 z naslovom VAT fraud: economic impact, challenges and policy issues“ (Goljufije na področju DDV: gospodarski učinek, izzivi in politična vprašanja), svoje študije iz julija 2018 z naslovom Cryptocurrencies and blockchain – Legal context and implications for financial crime, money laundering and tax evasion (Kriptovalute in blokovne verige – pravni okvir in posledice za finančni kriminal, pranje denarja in davčno utajo) ter svoje študije z dne 15. februarja 2018 z naslovom Impact of Digitalisation on International Tax Matters (Vpliv digitalizacije na mednarodne davčne zadeve), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje študije z dne 15. oktobra 2018 z naslovom VAT fraud: economic impact, challenges and policy issues“ (Goljufije na področju DDV: gospodarski učinek, izzivi in politična vprašanja), svoje študije iz julija 2018 z naslovom Cryptocurrencies and blockchain – Legal context and implications for financial crime, money laundering and tax evasion (Kriptovalute in blokovne verige – pravni okvir in posledice za finančni kriminal, pranje denarja in davčno utajo) ter svoje študije z dne 15. februarja 2018 z naslovom Impact of Digitalisation on International Tax Matters (Vpliv digitalizacije na mednarodne davčne zadeve),

| — | ob upoštevanju svoje študije z dne 21. oktobra 2021 z naslovom Exploring the opportunities and challenges of new technologies for EU tax administration and policy (Raziskovanje priložnosti in izzivov, ki jih nove tehnologije prinašajo za davčno upravo in politiko EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje študije z dne 21. oktobra 2021 z naslovom Exploring the opportunities and challenges of new technologies for EU tax administration and policy (Raziskovanje priložnosti in izzivov, ki jih nove tehnologije prinašajo za davčno upravo in politiko EU),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0204/2022); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0204/2022);

| A. | ker se zaradi uporabe novih tehnologij na enotnem trgu EU in digitalizacije davčnih uprav po vsej Evropi spreminja odnos med državljani in podjetji kot davkoplačevalci na eni strani ter nacionalnimi davčnimi organi na drugi; ker bi EU lahko imela vodilno vlogo pri skrbi za to, da bi bili postopkovni in tehnični vidiki digitalizacije davčnih uprav usklajeni ter da tako ne bi prišlo do ovir za interoperabilnost nacionalnih tehničnih platform; |
| --- | --- |

A.

ker se zaradi uporabe novih tehnologij na enotnem trgu EU in digitalizacije davčnih uprav po vsej Evropi spreminja odnos med državljani in podjetji kot davkoplačevalci na eni strani ter nacionalnimi davčnimi organi na drugi; ker bi EU lahko imela vodilno vlogo pri skrbi za to, da bi bili postopkovni in tehnični vidiki digitalizacije davčnih uprav usklajeni ter da tako ne bi prišlo do ovir za interoperabilnost nacionalnih tehničnih platform;

| B. | ker so lahko različne lastnosti posameznih vrst kriptosredstev in razmejitve med njimi pomembne za določitev njihove davčne obravnave; |
| --- | --- |

B.

ker so lahko različne lastnosti posameznih vrst kriptosredstev in razmejitve med njimi pomembne za določitev njihove davčne obravnave;

| C. | ker tržna dinamika kriptosredstev kaže, da je treba vzpostaviti jasen, stabilen in pregleden pravni okvir; |
| --- | --- |

C.

ker tržna dinamika kriptosredstev kaže, da je treba vzpostaviti jasen, stabilen in pregleden pravni okvir;

| D. | ker so davčni organi dandanes pred številnimi izzivi v zvezi z učinkovitim davčnim izvrševanjem in še posebej v zvezi s čezmejnim sodelovanjem, saj je vse več digitalnih in čezmejnih transakcij, vse večja je tudi mobilnost davkoplačevalcev ter internacionalizacija gospodarskih dejavnosti in poslovnih modelov, poleg tega pa prihaja do tveganj dvojnega obdavčevanja in kompleksnih agresivnih davčnih shem; |
| --- | --- |

D.

ker so davčni organi dandanes pred številnimi izzivi v zvezi z učinkovitim davčnim izvrševanjem in še posebej v zvezi s čezmejnim sodelovanjem, saj je vse več digitalnih in čezmejnih transakcij, vse večja je tudi mobilnost davkoplačevalcev ter internacionalizacija gospodarskih dejavnosti in poslovnih modelov, poleg tega pa prihaja do tveganj dvojnega obdavčevanja in kompleksnih agresivnih davčnih shem;

| E. | ker se morajo davčni organi odzivati na morebitna tveganja za vzdržnost davčnih sistemov ter za njihovo zmožnost uveljavljanja nacionalnih pravnih okvirov in evropskega pravnega okvira na področju obdavčevanja; |
| --- | --- |

E.

ker se morajo davčni organi odzivati na morebitna tveganja za vzdržnost davčnih sistemov ter za njihovo zmožnost uveljavljanja nacionalnih pravnih okvirov in evropskega pravnega okvira na področju obdavčevanja;

| F. | ker lahko davčne uprave uporabijo nove tehnološke rešitve, kot so blokovne verige, da bi bolje zadovoljile potrebe davkoplačevalcev, za izmenjavo informacij med jurisdikcijami, za različne vrste vodenja evidenc ter za odvračanje od korupcije oz. njeno obravnavanje, hkrati pa se lahko te tehnologije zlorabijo kot orodje za nezakonite dejavnosti, da bi se izognili plačevanju davkov, ker bi lahko zlasti večja preglednost transakcij blokovne verige davčnim upravam pomagala v boju proti davčnim goljufijam; |
| --- | --- |

F.

ker lahko davčne uprave uporabijo nove tehnološke rešitve, kot so blokovne verige, da bi bolje zadovoljile potrebe davkoplačevalcev, za izmenjavo informacij med jurisdikcijami, za različne vrste vodenja evidenc ter za odvračanje od korupcije oz. njeno obravnavanje, hkrati pa se lahko te tehnologije zlorabijo kot orodje za nezakonite dejavnosti, da bi se izognili plačevanju davkov, ker bi lahko zlasti večja preglednost transakcij blokovne verige davčnim upravam pomagala v boju proti davčnim goljufijam;

| G. | ker številne davčne uprave po vsej Evropi – čeprav v različnem obsegu – že sprejemajo pomembne korake v smeri digitalizacije procesov ter tako omogočajo lažje, hitrejše in učinkovitejše izpolnjevanje davčnih obveznosti; ker države članice nove tehnologije uporabljajo zelo različno; ker nacionalne davčne uprave na splošno potrebujejo dodatne spodbude in ukrepe za večjo obveščenost, da bi uresničile možnosti, ki jih ponuja tehnološka in digitalna preobrazba; ker lahko tehnologija olajša sodelovanje med različnimi vladnimi organi v zadevah, povezanih z obdavčitvijo; |
| --- | --- |

G.

ker številne davčne uprave po vsej Evropi – čeprav v različnem obsegu – že sprejemajo pomembne korake v smeri digitalizacije procesov ter tako omogočajo lažje, hitrejše in učinkovitejše izpolnjevanje davčnih obveznosti; ker države članice nove tehnologije uporabljajo zelo različno; ker nacionalne davčne uprave na splošno potrebujejo dodatne spodbude in ukrepe za večjo obveščenost, da bi uresničile možnosti, ki jih ponuja tehnološka in digitalna preobrazba; ker lahko tehnologija olajša sodelovanje med različnimi vladnimi organi v zadevah, povezanih z obdavčitvijo;

| H. | ker so zaradi vse večje uporabe kriptosredstev davčne uprave prisiljene prilagoditi sedanje davčne prakse na enotnem trgu; ker je na trgu kriptosredstev prepoznavanje obdavčljivih dejavnosti zapleteno, saj je manj odvisno od tradicionalnih finančnih posrednikov, ki običajno posredujejo informacije za davčne namene; |
| --- | --- |

H.

ker so zaradi vse večje uporabe kriptosredstev davčne uprave prisiljene prilagoditi sedanje davčne prakse na enotnem trgu; ker je na trgu kriptosredstev prepoznavanje obdavčljivih dejavnosti zapleteno, saj je manj odvisno od tradicionalnih finančnih posrednikov, ki običajno posredujejo informacije za davčne namene;

| I. | ker ima le pet med 27 državami članicami posebne pravne določbe o obdavčitvi kriptosredstev; ker ima 19 držav članic administrativne smernice o obdavčitvi kriptosredstev; |
| --- | --- |

I.

ker ima le pet med 27 državami članicami posebne pravne določbe o obdavčitvi kriptosredstev; ker ima 19 držav članic administrativne smernice o obdavčitvi kriptosredstev;

| J. | ker se je s skupnim standardom poročanja OECD izboljšala mednarodna davčna preglednost, saj morajo v skladu s standardom jurisdikcije pridobiti informacije o offshore sredstvih, ki se hranijo pri finančnih institucijah, in te informacije vsako leto avtomatično izmenjati z jurisdikcijami, v katerih so davkoplačevalci rezidenti; ker pa v večini primerov kriptosredstva niso zajeta v področju uporabe skupnega standarda poročanja, saj se ta uporablja za tradicionalna finančna sredstva in fiat valute; |
| --- | --- |

J.

ker se je s skupnim standardom poročanja OECD izboljšala mednarodna davčna preglednost, saj morajo v skladu s standardom jurisdikcije pridobiti informacije o offshore sredstvih, ki se hranijo pri finančnih institucijah, in te informacije vsako leto avtomatično izmenjati z jurisdikcijami, v katerih so davkoplačevalci rezidenti; ker pa v večini primerov kriptosredstva niso zajeta v področju uporabe skupnega standarda poročanja, saj se ta uporablja za tradicionalna finančna sredstva in fiat valute;

| K. | ker obstajajo mednarodna prizadevanja in zaveze za boljšo in pravično ureditev obdavčitve digitalnega gospodarstva; ker bi se lahko kriptosredstva izkoriščala za spodkopavanje obstoječih mednarodnih pobud za davčno preglednost, ki jih priznava OECD; ker je v zvezi s tem bistveno, da EU prevzame vodilno vlogo, zlasti prek tesnega sodelovanja držav članic za pravično in pregledno obdavčitev kriptosredstev; |
| --- | --- |

K.

ker obstajajo mednarodna prizadevanja in zaveze za boljšo in pravično ureditev obdavčitve digitalnega gospodarstva; ker bi se lahko kriptosredstva izkoriščala za spodkopavanje obstoječih mednarodnih pobud za davčno preglednost, ki jih priznava OECD; ker je v zvezi s tem bistveno, da EU prevzame vodilno vlogo, zlasti prek tesnega sodelovanja držav članic za pravično in pregledno obdavčitev kriptosredstev;

| L. | ker se svetovno gospodarstvo spreminja in postopoma digitalizira ter ker so načela, na katerih temelji sedanji mednarodni davčni okvir, vse bolj zastarela in z njimi ne moremo več zagotoviti, da se bo dobiček obdavčeval tam, kjer se izvajajo gospodarske dejavnosti, ki ga ustvarjajo, in kjer se ustvarja vrednost; |
| --- | --- |

L.

ker se svetovno gospodarstvo spreminja in postopoma digitalizira ter ker so načela, na katerih temelji sedanji mednarodni davčni okvir, vse bolj zastarela in z njimi ne moremo več zagotoviti, da se bo dobiček obdavčeval tam, kjer se izvajajo gospodarske dejavnosti, ki ga ustvarjajo, in kjer se ustvarja vrednost;

| M. | ker v zvezi z obdavčitvijo kriptosredstev ni mednarodnega instrumenta in ker različne države v zvezi s tem uporabljajo vrsto različnih pristopov; ker mora EU na ustreznih mednarodnih platformah utreti pot k bolj vključujoči finančni udeležbi državljanov, tako znotraj kot zunaj svojih meja; |
| --- | --- |

M.

ker v zvezi z obdavčitvijo kriptosredstev ni mednarodnega instrumenta in ker različne države v zvezi s tem uporabljajo vrsto različnih pristopov; ker mora EU na ustreznih mednarodnih platformah utreti pot k bolj vključujoči finančni udeležbi državljanov, tako znotraj kot zunaj svojih meja;

| N. | ker OECD v svojem poročilu iz leta 2020 o obdavčitvi virtualnih valut navaja več pomembnih točk, ki jih je treba obravnavati, in sicer opredelitev obdavčljivih dogodkov, oblike dohodka, ki so povezane z virtualnimi valutami, pa tudi, kako bi lahko obdavčitev prilagodili naravi in dinamiki kriptosredstev, med drugim zato, da bi pravično in učinkovito zajela dobičke; |
| --- | --- |

N.

ker OECD v svojem poročilu iz leta 2020 o obdavčitvi virtualnih valut navaja več pomembnih točk, ki jih je treba obravnavati, in sicer opredelitev obdavčljivih dogodkov, oblike dohodka, ki so povezane z virtualnimi valutami, pa tudi, kako bi lahko obdavčitev prilagodili naravi in dinamiki kriptosredstev, med drugim zato, da bi pravično in učinkovito zajela dobičke;

| O. | ker je Unija že naredila pomembne korake za jasno opredelitev nekaterih kriptosredstev in ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi ter širše za vzpostavitev ustreznega regulativnega okvira za ta sredstva – uredbe o trgih kriptosredstev; ker bodo ta okvir in omenjene opredelitve olajšali pravično in preprosto obdavčitev teh sredstev; ker morajo biti opredelitve teh kriptosredstev dosledno usklajene z mednarodnimi standardi, tj. standardi, ki sta jih oblikovali OECD in Projektna skupina za finančno ukrepanje; |
| --- | --- |

O.

ker je Unija že naredila pomembne korake za jasno opredelitev nekaterih kriptosredstev in ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi ter širše za vzpostavitev ustreznega regulativnega okvira za ta sredstva – uredbe o trgih kriptosredstev; ker bodo ta okvir in omenjene opredelitve olajšali pravično in preprosto obdavčitev teh sredstev; ker morajo biti opredelitve teh kriptosredstev dosledno usklajene z mednarodnimi standardi, tj. standardi, ki sta jih oblikovali OECD in Projektna skupina za finančno ukrepanje;

| P. | ker morajo biti opredelitve kriptosredstev enotne po vsej EU in usklajene z mednarodnimi standardi; ker se lahko isto kriptosredstvo kot „predmet obdavčitve“ po EU različno razvrsti in tako različno davčno obravnava; |
| --- | --- |

P.

ker morajo biti opredelitve kriptosredstev enotne po vsej EU in usklajene z mednarodnimi standardi; ker se lahko isto kriptosredstvo kot „predmet obdavčitve“ po EU različno razvrsti in tako različno davčno obravnava;

| Q. | ker so nekatera področja davčne politike v nacionalni pristojnosti in ker je sodelovanje med državami članicami bistveno in potrebno, da bi se odzvali na izzive za ohranjanje celovitosti enotnega trga in vzdržnosti davčnih sistemov, ki jih med drugim prinaša vse večja uporaba kriptosredstev; ker bi lahko zaradi 27 močno različnih pristopov k obdavčitvi teh sredstev nastale pomembne ovire za doseganje ciljev digitalnega enotnega trga; ker je zato jasno, da sta potrebna usklajevanje in sodelovanje na ravni EU; |
| --- | --- |

Q.

ker so nekatera področja davčne politike v nacionalni pristojnosti in ker je sodelovanje med državami članicami bistveno in potrebno, da bi se odzvali na izzive za ohranjanje celovitosti enotnega trga in vzdržnosti davčnih sistemov, ki jih med drugim prinaša vse večja uporaba kriptosredstev; ker bi lahko zaradi 27 močno različnih pristopov k obdavčitvi teh sredstev nastale pomembne ovire za doseganje ciljev digitalnega enotnega trga; ker je zato jasno, da sta potrebna usklajevanje in sodelovanje na ravni EU;

| R. | ker morata EU in njen enotni trg poskrbeti, da bodo podjetja (in sicer mala in srednja ter zagonska podjetja), ki se ukvarjajo z novimi tehnologijami na področju finančnih storitev in kriptosredstev, lahko delovala v okolju, ki bo spodbujalo inovacije; ker je za uresničitev tega glavnega cilja potrebna močna zavezanost držav članic politikam, zlasti davčni, s katerimi bodo vzpostavile stabilen, jasen in varen regulativni okvir, da bodo podjetja lahko uspešno delovala in prispevala h gospodarski rasti; ker je za to potrebna tudi močna zavezanost temu, da se zaščitijo pravice državljanov kot davkoplačevalcev in uporabnikov finančnih storitev; |
| --- | --- |

R.

ker morata EU in njen enotni trg poskrbeti, da bodo podjetja (in sicer mala in srednja ter zagonska podjetja), ki se ukvarjajo z novimi tehnologijami na področju finančnih storitev in kriptosredstev, lahko delovala v okolju, ki bo spodbujalo inovacije; ker je za uresničitev tega glavnega cilja potrebna močna zavezanost držav članic politikam, zlasti davčni, s katerimi bodo vzpostavile stabilen, jasen in varen regulativni okvir, da bodo podjetja lahko uspešno delovala in prispevala h gospodarski rasti; ker je za to potrebna tudi močna zavezanost temu, da se zaščitijo pravice državljanov kot davkoplačevalcev in uporabnikov finančnih storitev;

| S. | ker so jasne smernice bistvene za pravičen in učinkovit davčni sistem, v katerem bi lahko, če ga bodo države članice učinkovito izvajale, uvedli koristne reforme z zmanjšanjem upravnih stroškov in prihranki časa, zmanjšanjem ovir za vstop ter skrbjo za pravno varnost in stabilnost, saj je vse to osnovni pogoj za konkurenčnost, pa tudi za odpravo razkoraka med podjetji, zlasti malimi in srednjimi; |
| --- | --- |

S.

ker so jasne smernice bistvene za pravičen in učinkovit davčni sistem, v katerem bi lahko, če ga bodo države članice učinkovito izvajale, uvedli koristne reforme z zmanjšanjem upravnih stroškov in prihranki časa, zmanjšanjem ovir za vstop ter skrbjo za pravno varnost in stabilnost, saj je vse to osnovni pogoj za konkurenčnost, pa tudi za odpravo razkoraka med podjetji, zlasti malimi in srednjimi;

| T. | ker se področje kriptosredstev hitro razvija in ker morajo enako hitro delovati tudi oblikovalci politik; ker je treba davčno politiko in posledice davčnih utaj še natančno preučiti, saj so pomemben vidik splošnega regulativnega okvira; |
| --- | --- |

T.

ker se področje kriptosredstev hitro razvija in ker morajo enako hitro delovati tudi oblikovalci politik; ker je treba davčno politiko in posledice davčnih utaj še natančno preučiti, saj so pomemben vidik splošnega regulativnega okvira;

| U. | ker je Parlament že poudaril, da „veljavna mednarodna pravila o obdavčenju dohodkov pravnih oseb v digitaliziranem in vse bolj globaliziranem gospodarstvu niso več ustrezna“ ter da „razvoj digitalizacije in večje zanašanje na neopredmetena sredstva ter njihovo povečanje v vrednostnih verigah ustvarjajo tako obete kot izzive v smislu sledljivosti gospodarskih dejavnosti in obdavčljivih dogodkov, vključno z omogočanjem praks izogibanja davkom, zlasti kadar gre za čezmejne operacije ali operacije, ki se izvajajo zunaj Unije“ (1); |
| --- | --- |

U.

ker je Parlament že poudaril, da „veljavna mednarodna pravila o obdavčenju dohodkov pravnih oseb v digitaliziranem in vse bolj globaliziranem gospodarstvu niso več ustrezna“ ter da „razvoj digitalizacije in večje zanašanje na neopredmetena sredstva ter njihovo povečanje v vrednostnih verigah ustvarjajo tako obete kot izzive v smislu sledljivosti gospodarskih dejavnosti in obdavčljivih dogodkov, vključno z omogočanjem praks izogibanja davkom, zlasti kadar gre za čezmejne operacije ali operacije, ki se izvajajo zunaj Unije“ (1);

| V. | ker je drugače od tradicionalnih financ svet kriptosredstev včasih organiziran decentralizirano, zaradi česar je težje uporabiti posrednike za pomoč davčnim organom; ker ti posredniki pogosto posredujejo ustrezne informacije v tradicionalnih sistemih, kjer o davkih poročajo tretje osebe; ker je v presečišču med sektorjem kriptosredstev in tradicionalnim finančnim sistemom običajno posrednik, npr. za storitve menjave; |
| --- | --- |

V.

ker je drugače od tradicionalnih financ svet kriptosredstev včasih organiziran decentralizirano, zaradi česar je težje uporabiti posrednike za pomoč davčnim organom; ker ti posredniki pogosto posredujejo ustrezne informacije v tradicionalnih sistemih, kjer o davkih poročajo tretje osebe; ker je v presečišču med sektorjem kriptosredstev in tradicionalnim finančnim sistemom običajno posrednik, npr. za storitve menjave;

Potencial novih tehnologij, kot so blokovne verige, za boljše zadovoljevanje potreb davkoplačevalcev, preprečevanje koruptivnih praks, krepitev vloge davčnih uprav ter boj proti davčnim goljufijam in utajam

| 1. | meni, da bi morale imeti nacionalne davčne uprave več ustreznih sredstev, da bi lažje učinkovito pobirale davke, izvrševale pravila, bolje služile davkoplačevalcem in skrbele za spoštovanje pravil; poziva države članice, naj se glede na vse večje izzive digitalnega prehoda zavežejo, da bodo dovolj sredstev vlagale v človeške vire, kar vključuje usposabljanje, digitalno infrastrukturo ter specializirano osebje in opremo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj pri pripravi prihodnjih zakonodajnih predlogov preuči, kako zagotoviti, da bo tehnologija, na kateri bo temeljila na novo sprejeta zakonodaja, neločljivo povezana s pravilnim izvajanjem zakonodaje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da če davčni organi prilagodijo informacijske zmogljivosti z novimi tehnologijami, kot je tehnologija razpršene evidence, npr. blokovne verige, ali z umetno inteligenco, bo to zelo verjetno prispevalo k pametim, uspešnim in učinkovitim davčnim in upravnim postopkom, preprečevalo in omejevalo korupcijo ter državljanom in podjetjem olajšalo izpolnjevanje davčnih pravil, poleg tega pa bo v globaliziranem okolju, v katerem so čezmejne transakcije pogostejše, lažje slediti obdavčljivim transakcijam ter lastništvu opredmetenih in neopredmetenih sredstev in jih identificirati, vse to pa bo prineslo priložnosti za bolje in pravičneje zasnovane davčne sisteme za obdavčevanje mobilnih davkoplačevalcev in sredstev; poziva Komisijo, naj analizira in oceni, kako bi morebitni davek na shranjevanje osebnih podatkov vplival na varstvo podatkov in prihodke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da bi lahko tehnologije v vzponu, kot sta tehnologija razpršene evidence in blokovna veriga, s svojimi edinstvenimi značilnostmi, kot sta sledljivost in zmožnost shranjevanja podatkov v nespremenljivi in zanesljivi obliki, ki tako ščitijo celovitost teh podatkov, ponudile nov način za avtomatizirano pobiranje davkov; meni, da bi tako poskrbeli, da bi ljudje pravočasno plačali, kar dolgujejo, zagotovili učinkovito izpolnjevanje davčnih obveznosti in olajšali pobiranje davčnih prihodkov pri viru v različnih fazah življenjskega cikla izdelka ali storitve, hkrati pa zaščitili osebne podatke državljanov in vzpostavili visok standard varstva podatkov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je treba ugotoviti, kako bi tehnologijo najbolje uporabili za povečanje analitičnih zmogljivosti davčnih uprav (z boljšo analizo podatkov) in standardizacijo podatkov, da bi malim in srednjim podjetjem ter davkoplačevalcem olajšali izpolnjevanje davčnih obveznosti (tudi s skupnimi standardi poročanja) ter da bi bila obdavčitev bolj v skladu s poslovnim okoljem digitalne dobe in hkrati zagotavljala visoko raven varstva podatkov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je seznanjen z ustanovitvijo skupnosti EU za napredno mednarodno upravno sodelovanje (skupnost EU AIAC) in dragocenim prispevkom davčnih uprav EU k razpravi o vplivu novih tehnologij na delo nacionalnih davčnih organov, ki je nastal v okviru njihovega vrha EU (TADEUS); zato poziva Komisijo, naj te forume vključi v oblikovanje posebnega programa usposabljanja za osebje davčnih uprav, namenjenega uporabi novih tehnologij v boju proti davčnim goljufijam in davčnim utajam, poleg tega pa naj si prizadeva, da bi imelo to osebje večjo vlogo pri izboljšanju interoperabilnosti davčnih sistemov, kar zadeva standardizacijo podatkov in samodejno izmenjavo podatkov v realnem času v čezmejnem okviru; opozarja, da mora biti tovrsten program vključen v dejavnosti programa Fiscalis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vseeno poudarja, da uporaba blokovne verige, umetne inteligence in drugih digitalnih orodij davčnim upravam prinaša tako prednosti kot tveganja, ki jih je treba ustrezno zmanjšati, zlasti da bi preprečili kršitve pravic zasebnosti ter pristransko in diskriminatorno obravnavo davkoplačevalcev; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja zlasti na tveganja, povezana s kakovostjo podatkov; v zvezi s tem ugotavlja, da je zasebna blokovna veriga z omejenimi dovoljenji za posrednike za namene davčnih uprav ključnega pomena in lahko prispeva k celovitosti sistema, saj omogoča izmenjavo davčnih informacij, poleg drugih podatkov, v varnem okolju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj oceni načine, kako različne države članice obdavčujejo kriptosredstva, in različne nacionalne politike za boj proti davčnim goljufijam in utajam na področju kriptosredstev, pri čemer naj poudari primere dobre prakse in morebitne vrzeli ter izkoristi platforme za sodelovanje na področju obdavčevanja, tj. program Fiscalis; poziva Komisijo, naj ob podpori Skupine za kodeks ravnanja o obdavčitvi podjetij obravnava škodljive davčne prakse v zvezi s kriptosredstvi v EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | priznava, da je mogoče vpliv novih tehnologij, kot je blokovna veriga, na davčne zadeve obravnavati različno glede na to, ali se osredotočimo na neposredno obdavčitev (na primer davčni odtegljaj), posredno obdavčitev (DDV ali carine) ali izpolnjevanje davčnih obveznosti; opozarja, da lahko tehnologija razpršene evidence prispeva k večji učinkovitosti sistema davčnega odtegljaja v vsaki državi, pa tudi k nemotenim čezmejnim postopkom in preprečevanju goljufij; svetuje Komisiji, naj upošteva posebne značilnosti vsakega od teh vidikov; poziva jo tudi, naj upošteva obstoječe digitalne rešitve v državah članicah in oceni, ali bi rešitve, ki temeljijo na blokovnih verigah, lahko vključili v platforme za izmenjavo informacij, da bi spodbudili revizijo in izmenjavo informacij v realnem času, pri čemer bi bilo treba v celoti spoštovati pravila EU o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj oceni možnost, da se vzpostavi nova platforma za usposabljanje in izmenjavo dobre prakse med nacionalnimi davčnimi organi na področju boja proti davčnim goljufijam in utajam v digitalnem gospodarstvu, zlasti uporabo kriptosredstev; se zaveda, da bi lahko to novo platformo vključili v sedanje pobude, kot je program Fiscalis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj še naprej ocenjuje operativni učinek tehnologije blokovnih verig in drugih tehnologij razpršene evidence, pa tudi njeno vlogo v davčnem upravljanju, zlasti prek programa Fiscalis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | želi spomniti na svoj predlog, naj Komisija pripravi pobudo za standard „spletnega sporočanja podatkov za (vsaj) čezmejno trgovino v Uniji, po možnosti z uporabo podatkov iz elektronskega izdajanja računov (ali iz drugje, vendar ob upoštevanju načela, da bi bilo treba podatke zagotoviti samo enkrat) vključno z učinkovito in zelo varno centralizirano/decentralizirano obdelavo podatkov za odkrivanje goljufij“ (2); |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponovno poziva države članice, naj „nadaljujejo reforme davčnih organov, pospešijo digitalizacijo in začnejo izvajati strateške pristope za podporo malim in srednjim podjetjem pri spoštovanju davčnih predpisov ter ugotovijo priložnosti za zmanjšanje bremen“ (3); |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj preuči vse možnosti, ki jih evropska infrastruktura za storitve blokovne verige (EBSI) – omrežje medsebojno povezanih vozlišč, ki upravlja infrastrukturo za storitve na podlagi blokovnih verig – ponuja nacionalnim davčnim organom, zlasti na področju izpolnjevanja obveznosti v zvezi z DDV, pri čemer morajo v celoti spoštovati najvišje standarde varstva podatkov in zasebnosti, da bi tem organom omogočili dostop do več in inovativnih protokolov na podlagi blokovnih verig ter da bi nacionalnim davčnim upravam pomagali pri prilagajanju uporabi teh tehnologij; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja na pomen evropske identifikacijske številke davkoplačevalca (TIN) in poziva Komisijo, naj oceni dodano vrednost tehnologij, ki temeljijo na blokovnih verigah, pri preverjanju ustrezne čezmejne davčne identitete, pri čemer je treba poskrbeti za visoke standarde varstva podatkov in zasebnosti; |
| --- | --- |

16.

Izzivi v zvezi z obdavčitvijo kriptosredstev

| 17. | meni, da je treba kriptosredstva obdavčiti pravično, pregledno in učinkovito, da bi zagotovili pošteno konkurenco in enake pogoje pri davčni obravnavi sredstev in finančnih produktov ter med ponudniki finančnih storitev; se zaveda, da o obdavčitvi kriptosredstev v skladu s primarnima pogodbama odločajo države članice; poziva pristojne organe, naj razmislijo o poenostavljeni davčni obravnavi priložnostnih in malih trgovcev ter manjših transakcij; se zavzema, da bi na enotnem digitalnem trgu vzpostavili okolje, ki bo spodbujalo inovacije, da bodo v učinkovitem regulativnem okviru podjetniki, mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja uspešno delovali, ustvarjali rast in delovna mesta ter z davčnimi prihodki prispevali h gospodarskemu okrevanju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja, da lahko subjekti digitalne ekonomije v velikem obsegu poslujejo v državi članici, ne da bi bili tam fizično prisotni, zato davki, plačani v eni jurisdikciji, več ne odražajo vrednosti in dobička, ki se v njej ustvarita; zato poudarja, da je treba koncept stalne poslovne enote prilagoditi, in sicer je treba v skladu z mednarodnimi standardi jasno opredeliti virtualno stalno poslovno enoto; zato opozarja, da je treba učinkovito prenesti prvi steber vključujočega okvira OECD/G20 o eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička; |
| --- | --- |

18.

| 19. | priznava, da je opredelitev davčne osnove za kriptosredstva eno od osrednjih nalog davčne politike; ugotavlja, da trenutno ni mednarodno dogovorjene standardne opredelitve kriptosredstev in tudi ni določeno, katere vrste sredstev bi bilo treba šteti mednje; se zaveda, da je njihova opredelitev v evropskem zakonodajnem okviru glavna prednostna naloga, da bi imela Unija vodilni položaj na mednarodni ravni; je seznanjen, da OECD, ki jo je za to pooblastila skupina G20, pripravlja nov svetovni okvir za davčno preglednost, da bi zagotovili poročanje in izmenjavo informacij v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da je potrebna jasna in široko sprejeta opredelitev kriptosredstev za davčne namene; poudarja, da bi bilo treba to opredelitev uskladiti z opredelitvijo iz uredbe o trgih kriptosredstev; vztraja, da je treba zagotoviti sistematično usklajenost med več pravnimi instrumenti, ki urejajo ali bodo urejali kriptosredstva (na primer uredba o trgih kriptosredstev, uredba o prenosu sredstev (4), direktiva o upravnem sodelovanju (5) in druge pobude, povezane s preprečevanjem pranja denarja), in, kar je najpomembneje, zagotoviti pravno varnost in stabilnost; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da lahko pri kriptosredstvih obstajajo različne možnosti za določitev ustreznega obdavčljivega dogodka, kot so ustvarjanje kovancev z rudarjenjem, zamenjava kriptosredstev v fiat valuto ali druga kriptosredstva, „trdi razcep“ („hard fork“) in „zamrznitev“ („staking“) kriptosredstev; ugotavlja, da je treba najti usklajeno opredelitev obdavčljivega dogodka, da bi zagotovili ustrezno raven obdavčitve, hkrati pa preprečili dvojno obdavčevanje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj predstavi oceno o pretvorbi ene vrste kriptosredstev v drugo in opiše možnosti za opredelitev obdavčljivega dogodka, pri čemer naj upošteva, da se lahko število obdavčljivih dogodkov močno poveča, hkrati pa lahko pride do znatnih težav pri vrednotenju; poziva Komisijo, naj preveri, ali bi bila primernejša izbira za obdavčljivi dogodek pretvorba kriptosredstev v fiat valuto, če je pri tem ustvarjen dobiček; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da vsaka država pri oblikovanju nacionalnih regulativnih rešitev za kriptosredstva pogosto uporablja svojo terminologijo, kar bi lahko povzročilo pravno negotovost za državljane in podjetja, ogrozilo celovitost enotnega trga EU – saj bi lahko bistveno oslabilo čezmejno sodelovanje –, nenamerno ustvarilo pravne vrzeli, ki bi omogočale davčne zlorabe in izogibanje davkom, ter se izkoriščalo za spodkopavanje obstoječih mednarodnih standardov davčne preglednosti, kot je skupni standard poročanja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da je zaradi dinamike trgov kriptosredstev (6) nujno treba sprejeti pravila, ki bodo določala vrsto obdavčitve, ki naj se uporablja, opredelitev obdavčljivega dogodka, čas in kraj nastanka obdavčljivega dogodka ter njegovo vrednotenje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je obdavčitev kriptosredstev v čezmejnih primerih povezana z več vidiki davčne politike, kot sta davek na dohodek in DDV, in da so trenutno nekateri od teh vidikov v nacionalni in drugi v evropski pristojnosti, da pa so prednosti evropskega pristopa najbolj očitne na področjih, povezanih me drugim z upravnim sodelovanjem, izmenjavo informacij in obdavčitvijo dohodkov pravnih oseb; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj upošteva vidik kriptosredstev, digitalizacije in novih tehnologij v vseh načrtovanih in prihodnjih zakonodajnih predlogih o davčnih zadevah, zlasti v prihodnjem predlogu z naslovom Business in Europe: Framework for Income Taxation (Podjetja v Evropi: okvir za obdavčitev dohodkov) (BEFIT); v zvezi s tem poziva države članice, naj bodo ambiciozne in vodijo mednarodno razpravo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nadalje poziva države članice, naj v svojih nacionalnih davčnih reformah upoštevajo posebnosti rabe kriptosredstev, pri čemer naj si prizadevajo za učinkovitejše sisteme z nižjimi stroški izpolnjevanja obveznosti in manjšim upravnim bremenom, ki bodo hkrati zagotovili pravično, pregledno, sorazmerno in učinkovito obdavčitev kriptosredstev; poudarja, da so lahko začasne in upravičene davčne spodbude primerne za spodbujanje tehnoloških inovacij in razvoja, zlasti v sektorju tehnologije blokovnih verig; poudarja, da so za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, pa tudi za posameznike in subjekte, zelo pomembni skupni standardi poročanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice, naj različne vrste kriptosredstev obravnavajo na način, ki bo skladen z davčno obravnavo podobnih drugih sredstev; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice, naj v okviru svojih zakonodajnih možnosti v zvezi z davčno obravnavo kriptosredstev upoštevajo cilje politike EU iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, zlasti visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo ter visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj oceni, ali je davčna obravnava kriptosredstev v primerjavi z drugimi sredstvi dosledna in poštena, zlasti kar zadeva DDV; |
| --- | --- |

30.

Napredek pri oblikovanju učinkovitega regulativnega/pravnega okvira

| 31. | poudarja, da je prostor kriptosredstev globalen in da je zato za njihovo davčno obravnavo potreben usklajen mednarodni pristop; v zvezi s tem se zaveda, da je treba nadaljevati pogajanja o mednarodnih instrumentih na tem področju; meni, da bi bila lahko primeren forum za to, zlasti za revizijo skupnega standarda poročanja, OECD, ki je že opravila obsežno delo v zvezi z obdavčitvijo in obravnavo kriptosredstev; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je seznanjen, da je OECD že začela pripravljati nov okvir za poročanje o kriptosredstvih; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da zaradi neobstoja mednarodnega sporazuma o obdavčitvi kriptosredstev EU in njene države članice nimajo podlage za oblikovanje pametnega in v prihodnost usmerjenega pristopa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo, naj predstavi oceno glavnih obdavčljivih dogodkov in oblik prihodkov, povezanih s kriptosredstvi, s poudarkom na davčnih posledicah nekaterih ključnih operacij, kot so izdajanje kriptosredstev, zamenjava kriptosredstev za fiat valute, blago ali storitve, podelitev v obliki darila ali dedovanja, pa tudi izguba ali kraja itd.; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj za namene pravične in učinkovite obdavčitve kriptosredstev izvede oceno učinka prepoznanih primerov dobre prakse, pri čemer naj upošteva sklop pristojnosti EU v davčnih zadevah, preuči naj vlogo ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi in ugotovi, v kolikšni meri so ta sredstva zajeta v obstoječem davčnem okviru; meni, da bi morala biti davčna politika vključena v trden regulativni okvir za kriptosredstva in da bi morala biti skladna z drugimi vidiki politike, vključno z zahtevami glede davčne preglednosti, pravnimi in finančnimi zahtevami ter zahtevami glede varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opozarja, da če želimo doseči popolnoma integriran enotni trg EU, potrebujemo skupen pristop k obdavčitvi kriptosredstev, pri čemer je treba spoštovati pristojnosti, določene v primarnih pogodbah; zato poziva Svet, naj v sestavi Sveta za ekonomske in finančne zadeve o tej zadevi začne strukturiran dialog s Parlamentom; prav tako poziva predsednika Evroskupine, naj s finančnimi ministri euroobmočja začne razpravo o obdavčitvi kriptosredstev; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da je treba spremeniti področje uporabe direktive o upravnem sodelovanju, tako da bo okvir za izmenjavo informacij na področju obdavčevanja vključeval kriptosredstva in elektronski denar; poziva OECD, naj nemudoma sprejme novo opredelitev standarda poročanja za izmenjavo informacij; meni, da je revizija direktive o upravnem sodelovanju prednostna naloga na področju obdavčevanja; poziva Komisijo, naj v prihodnjo revizijo direktive nemudoma vključi prihodnja priporočila OECD o poročanju o kriptosredstvih in njene revizije skupnega standarda poročanja ter priporočila Parlamenta iz njegove resolucije o izvajanju zahtev EU za izmenjavo davčnih informacij (7); poziva Svet, naj te predloge sprejme hitro; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je treba s prihodnjo revizijo direktive o upravnem sodelovanju dopolniti obveznosti poročanja na podlagi drugih pravnih instrumentov, tako da bo organom pomagala pri samodejni izmenjavi podatkov o kriptosredstvih in elektronskem denarju, da bodo lahko ocenili prihodke in dobičke od naložb in plačil z uporabo kriptosredstev in elektronskega denarja; poudarja, da je treba ohranjati sistematično usklajenost, ki bo gospodarskim subjektom zagotavljala pravno varnost, nacionalnim davčnim organom pa je treba dati tehnične smernice; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo in nacionalne javne organe, naj poskrbijo, da se bo tehnologija blokovnih verig, ki se bo uporabljala za izvrševanje pravil ali za izvajanje javnih storitev, uporabljala ob spoštovanju temeljnih pravic ter standardov v zvezi s kibernetsko varnostjo in preprečevanjem pranja denarja in financiranja terorizma; |
| --- | --- |

39.

| 40. | spodbuja Komisijo, naj upošteva obstoječe digitalne rešitve, pravne določbe in administrativne smernice, ki se uporabljajo v državah članicah, da bi ocenila, kako izkoristiti tehnologije blokovnih verig in drugih tehnologij razpršene evidence za preprečevanje davčnih goljufij in izogibanja davkom ter za obravnavanje korupcije; podpira razvoj evropske infrastrukture za storitve blokovne verige; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj oceni, kako prispevati k večjemu izpolnjevanju davčnih obveznosti, pri čemer naj upošteva hitro spreminjajoče se vrednosti kriptosredstev in njihovo neočitno menjavo s fiat valuto v nekaterih primerih, pa tudi izzive davčnih uprav pri pridobivanju zanesljivih in pravočasnih informacij o teh transakcijah; |
| --- | --- |

41.

| 42. | meni, da je glede na to, da je sektor kriptosredstev trenutno v prehodu in se ne pričakuje, da se bo v bližnji prihodnosti stabiliziral, potrebna ocena razmer, to pa institucijam EU vseeno ne bi smelo preprečiti sprejemanja zakonodaje za boljši nadzor in ustreznejšo obdavčitev kriptosredstev; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da bo treba davčno politiko pogosto pregledati in prilagajati, da bi se lahko odzvali na razvoj sektorja in zagotovili, da bo ta politika še naprej ustrezna glede na tehnološki in tržni razvoj, povezan z virtualnimi valutami in drugimi vrstami sredstev, ki še nastajajo; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2022 s priporočili Komisiji o pravični in preprosti obdavčitvi, ki podpira strategijo za okrevanje (nadaljnje ukrepanje EP na podlagi akcijskega načrta Komisije iz julija in njegovih 25 pobud na področju DDV ter obdavčevanja podjetij in posameznikov) (UL C 347, 9.9.2022, str. 211)).

(2)  UL C 347, 9.9.2022, str. 211.

(3)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o vplivu nacionalnih davčnih reform na gospodarstvo EU (UL C 342, 6.9.2022, str. 14).

(4)  Uredba (EU) 2015/847 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o informacijah, ki spremljajo prenose sredstev (UL L 141, 5.6.2015, str. 1).

(5)  Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja (UL L 64, 11.3.2011, str. 1).

(6)  Gospodarska velikost trga kriptovalut je bila maja 2021 ocenjena na 2,2 bilijona EUR, njegova najvišja vrednost pa je znašala 2,5 bilijona EUR oktobra 2021 (Skupno raziskovalno središče Komisije, 2021).

(7)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. septembra 2021 o izvajanju zahtev EU za izmenjavo davčnih informacij: doseženi napredek, pridobljene lekcije in preostale ovire (UL C 117, 11.3.2022, str. 120).

---

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/23

---

P9_TA(2022)0339

Središče AccessibleEU v podporo politikam dostopnosti na notranjem trgu EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o središču AccessibleEU v podporo politikam dostopnosti na notranjem trgu EU (2022/2013(INI))

(2023/C 132/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 19, 48, 67(4), 153, 165, 168 in 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 19, 48, 67(4), 153, 165, 168 in 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 3, 21, 24, 26, 34, 35, 41 in 47, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 3, 21, 24, 26, 34, 35, 41 in 47,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov (v nadaljnjem besedilu: konvencija), ki je začela veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov (v nadaljnjem besedilu: konvencija), ki je začela veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju splošnih komentarjev glede konvencije o pravicah invalidov, ki jih je Odbor OZN za pravice invalidov pripravil kot veljavne smernice za njeno izvajanje, zlasti splošni komentar št. 2 o členu 9 o dostopnosti (sprejet 11. aprila 2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnih komentarjev glede konvencije o pravicah invalidov, ki jih je Odbor OZN za pravice invalidov pripravil kot veljavne smernice za njeno izvajanje, zlasti splošni komentar št. 2 o členu 9 o dostopnosti (sprejet 11. aprila 2014),

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja, sklenjenega med Svetom, državami članicami in Komisijo, o določitvi notranjih dogovorov o izvajanju konvencije o pravicah invalidov s strani Evropske unije in zastopanju Evropske unije v zvezi s to konvencijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja, sklenjenega med Svetom, državami članicami in Komisijo, o določitvi notranjih dogovorov o izvajanju konvencije o pravicah invalidov s strani Evropske unije in zastopanju Evropske unije v zvezi s to konvencijo (2),

| — | ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora OZN za pravice invalidov z dne 2. oktobra 2015 o začetnem poročilu Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora OZN za pravice invalidov z dne 2. oktobra 2015 o začetnem poročilu Evropske unije,

| — | ob upoštevanju strateške preiskave evropske varuhinje človekovih pravic o tem, kako Komisija spremlja uporabo sredstev EU za spodbujanje pravice invalidov in starejših do samostojnega življenja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateške preiskave evropske varuhinje človekovih pravic o tem, kako Komisija spremlja uporabo sredstev EU za spodbujanje pravice invalidov in starejših do samostojnega življenja,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, ki ga je podala Komisija (COM(2008)0426, protidiskriminacijska direktiva), ter stališča Parlamenta z dne 2. aprila 2009 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, ki ga je podala Komisija (COM(2008)0426, protidiskriminacijska direktiva), ter stališča Parlamenta z dne 2. aprila 2009 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. junija 2020 o evropski strategiji o invalidnosti po letu 2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. junija 2020 o evropski strategiji o invalidnosti po letu 2020 (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/782 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/782 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (5),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (6) (evropski akt o dostopnosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (6) (evropski akt o dostopnosti),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (7),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2022/612 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. aprila 2022 o gostovanju v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji (prenova) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2022/612 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. aprila 2022 o gostovanju v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji (prenova) (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje (COM(2021)0118),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Ddirektiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Ddirektiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020)0789),

| — | ob upoštevanju nove agende za potrošnike (COM(2020)0696), v kateri so med petimi prednostnimi nalogami navedene tudi posebne potrebe nekaterih skupin potrošnikov, na primer invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nove agende za potrošnike (COM(2020)0696), v kateri so med petimi prednostnimi nalogami navedene tudi posebne potrebe nekaterih skupin potrošnikov, na primer invalidov,

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (11) (direktiva o javnem naročanju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (11) (direktiva o javnem naročanju),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (12),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2018/254 z dne 15. februarja 2018 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Marakeške pogodbe o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2018/254 z dne 15. februarja 2018 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Marakeške pogodbe o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja (13),

| — | ob upoštevanju standardov dostopnosti, ki izhajajo iz pooblastil Komisije št. 376, 554, 420 in 473, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju standardov dostopnosti, ki izhajajo iz pooblastil Komisije št. 376, 554, 420 in 473,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 181/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 181/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (14),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1177/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1177/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (15),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu (16),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 261/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 295/91 (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 261/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 295/91 (17),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 1300/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi z dostopnostjo železniškega sistema Unije za invalide in funkcionalno ovirane osebe (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 1300/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi z dostopnostjo železniškega sistema Unije za invalide in funkcionalno ovirane osebe (18),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0209/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0209/2022),

| A. | ker imajo invalidi enake pravice na enaki osnovi kot drugi na vseh področjih življenja ter imajo neodtujljivo pravico do dostojanstva, enake obravnave, neodvisnega življenja, neodvisnosti in polne udeležbe v družbi, kar je v prid vsem ravnem družbe; |
| --- | --- |

A.

ker imajo invalidi enake pravice na enaki osnovi kot drugi na vseh področjih življenja ter imajo neodtujljivo pravico do dostojanstva, enake obravnave, neodvisnega življenja, neodvisnosti in polne udeležbe v družbi, kar je v prid vsem ravnem družbe;

| B. | ker ima več kot 87 milijonov ljudi v Uniji katero od oblik invalidnosti in ker je treba upoštevati tudi demografske trende; |
| --- | --- |

B.

ker ima več kot 87 milijonov ljudi v Uniji katero od oblik invalidnosti in ker je treba upoštevati tudi demografske trende;

| C. | ker je dostopnost bistven pogoj, da lahko invalidi v celoti uživajo človekove pravice in temeljne svoboščine; ker morajo države pogodbenice v skladu s členom 9 konvencije, ki govori o dostopnosti, sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi invalidom omogočijo enak dostop do fizičnega okolja, prevoza, informacij in komunikacij, vključno z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami in sistemi, ter do drugih objektov in storitev, ki so na voljo javnosti ali se ji zagotavljajo, tako v mestih kot na podeželju, da bi invalidom omogočili samostojno življenje in polno udeležbo v vseh vidikih življenja; |
| --- | --- |

C.

ker je dostopnost bistven pogoj, da lahko invalidi v celoti uživajo človekove pravice in temeljne svoboščine; ker morajo države pogodbenice v skladu s členom 9 konvencije, ki govori o dostopnosti, sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi invalidom omogočijo enak dostop do fizičnega okolja, prevoza, informacij in komunikacij, vključno z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami in sistemi, ter do drugih objektov in storitev, ki so na voljo javnosti ali se ji zagotavljajo, tako v mestih kot na podeželju, da bi invalidom omogočili samostojno življenje in polno udeležbo v vseh vidikih življenja;

| D. | ker morajo države članice poskrbeti, da bo dostopnost upoštevana na vseh ravneh, ne samo v javnih stavbah in v prometu, marveč tudi v zdravstvu in izobraževanju, ter povečati mobilnost in vključevanje invalidov; |
| --- | --- |

D.

ker morajo države članice poskrbeti, da bo dostopnost upoštevana na vseh ravneh, ne samo v javnih stavbah in v prometu, marveč tudi v zdravstvu in izobraževanju, ter povečati mobilnost in vključevanje invalidov;

| E. | ker je v konvenciji „univerzalno oblikovanje“ opredeljeno kot oblikovanje proizvodov, okolja, programov in storitev, ki je čim bolj uporabno za vse ljudi, ne da bi ga bilo treba prilagajati ali posebej načrtovati, in ki ne izključuje podpornih pripomočkov za posamezne skupine invalidov; ker je dostopnost eno od splošnih načel omenjene konvencije, EU in države članice pa so jo pravno zavezane spoštovati na podlagi Sklepa 2010/48/ES; ker je v splošnem komentarju št. 2 h konvenciji zapisano, da morajo države pogodbenice sprejeti akcijske načrte in strategije za opredelitev obstoječih ovir za dostopnost, določiti časovne okvire za odpravo ovir z izrecnimi roki ter zagotoviti potrebne človeške in materialne vire za to; ker je dostopnost bistvena, da lahko invalidi uživajo pravico do zasebnosti, nediskriminacije, zaposlovanja, vključujočega izobraževanja, političnega udejstvovanja in drugih pravic iz konvencije; |
| --- | --- |

E.

ker je v konvenciji „univerzalno oblikovanje“ opredeljeno kot oblikovanje proizvodov, okolja, programov in storitev, ki je čim bolj uporabno za vse ljudi, ne da bi ga bilo treba prilagajati ali posebej načrtovati, in ki ne izključuje podpornih pripomočkov za posamezne skupine invalidov; ker je dostopnost eno od splošnih načel omenjene konvencije, EU in države članice pa so jo pravno zavezane spoštovati na podlagi Sklepa 2010/48/ES; ker je v splošnem komentarju št. 2 h konvenciji zapisano, da morajo države pogodbenice sprejeti akcijske načrte in strategije za opredelitev obstoječih ovir za dostopnost, določiti časovne okvire za odpravo ovir z izrecnimi roki ter zagotoviti potrebne človeške in materialne vire za to; ker je dostopnost bistvena, da lahko invalidi uživajo pravico do zasebnosti, nediskriminacije, zaposlovanja, vključujočega izobraževanja, političnega udejstvovanja in drugih pravic iz konvencije;

| F. | ker imajo lokalni organi ključno vlogo in državam članicam pomagajo pri pripravi socialnih politik, tudi politik o invalidnosti in dostopnosti, in sicer tako, da analizirajo potrebe na terenu in izvajajo posebne ukrepe; |
| --- | --- |

F.

ker imajo lokalni organi ključno vlogo in državam članicam pomagajo pri pripravi socialnih politik, tudi politik o invalidnosti in dostopnosti, in sicer tako, da analizirajo potrebe na terenu in izvajajo posebne ukrepe;

| G. | ker visokokakovostne in cenovno dostopne podporne tehnologije spodbujajo popolno vključevanje invalidov v družbo in koristijo tako invalidom kot ponudnikom teh tehnologij, pa tudi družbi kot celoti; ker te tehnologije zmanjšujejo razlike med državami članicami in ker delujejo le v dostopnih okoljih; |
| --- | --- |

G.

ker visokokakovostne in cenovno dostopne podporne tehnologije spodbujajo popolno vključevanje invalidov v družbo in koristijo tako invalidom kot ponudnikom teh tehnologij, pa tudi družbi kot celoti; ker te tehnologije zmanjšujejo razlike med državami članicami in ker delujejo le v dostopnih okoljih;

| H. | ker imajo visoka stopnja zaposlenosti invalidov, večja dostopnost in večja vključenost te skupine v delovno silo nedvomen gospodarski potencial; |
| --- | --- |

H.

ker imajo visoka stopnja zaposlenosti invalidov, večja dostopnost in večja vključenost te skupine v delovno silo nedvomen gospodarski potencial;

| I. | ker je Unija postavila celovit pravni okvir za dostopnost na notranjem trgu, zlasti s sprejetjem posebne zakonodaje, kot evropski akt o dostopnosti, obveznosti glede tega pa je vključila tudi v določeno sektorsko zakonodajo, na primer uredbe o skladih EU; ugotavlja, da bo evropski akt o dostopnosti, ki se bo uporabljal od 28. junija 2025, uvedel pomembne nove zahteve glede dostopnosti proizvodov in storitev; |
| --- | --- |

I.

ker je Unija postavila celovit pravni okvir za dostopnost na notranjem trgu, zlasti s sprejetjem posebne zakonodaje, kot evropski akt o dostopnosti, obveznosti glede tega pa je vključila tudi v določeno sektorsko zakonodajo, na primer uredbe o skladih EU; ugotavlja, da bo evropski akt o dostopnosti, ki se bo uporabljal od 28. junija 2025, uvedel pomembne nove zahteve glede dostopnosti proizvodov in storitev;

| J. | ker bo dejansko izvajanje politik, povezanih z invalidnostjo, pozitivno prispevalo h konkurenčnosti notranjega trga EU in je zato sestavni vir njenega gospodarstva; |
| --- | --- |

J.

ker bo dejansko izvajanje politik, povezanih z invalidnostjo, pozitivno prispevalo h konkurenčnosti notranjega trga EU in je zato sestavni vir njenega gospodarstva;

| K. | ker je ocena evropske strategije o invalidnosti za obdobje 2010–2020 pokazala, da je njen prispevek izboljšal razmere na številnih področjih, vendar je bilo ob tem opozorjeno, da se invalidi še vedno soočajo s precejšnjimi ovirami pri dostopu do zdravstvenega varstva, izobraževanja, prevoza, grajenega okolja, IKT, zaposlovanja in rekreacijskih dejavnosti, pa tudi do udeležbe v politiki in na drugih področjih življenja; |
| --- | --- |

K.

ker je ocena evropske strategije o invalidnosti za obdobje 2010–2020 pokazala, da je njen prispevek izboljšal razmere na številnih področjih, vendar je bilo ob tem opozorjeno, da se invalidi še vedno soočajo s precejšnjimi ovirami pri dostopu do zdravstvenega varstva, izobraževanja, prevoza, grajenega okolja, IKT, zaposlovanja in rekreacijskih dejavnosti, pa tudi do udeležbe v politiki in na drugih področjih življenja;

1.

pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (v nadaljnjem besedilu: strategija), katere cilj je, da bodo lahko vsi invalidi v Evropi uživali svoje pravice, sodelovali v družbi in gospodarstvu pod enakimi pogoji ter da ne bodo več diskriminirani, loteva pa se tudi velikih ovir, omenjenih v oceni evropske strategije o invalidnosti 2010–2020;

2.

pozdravlja pobudo Komisije, napovedano v strategiji, da bo ustanovila središče AccessibleEU (v nadaljnjem besedilu: središče); je seznanjen, da naj bi to središče povečalo doslednost usklajenih politik dostopnosti, pomagalo pri njihovem izvajanju, olajšalo dostop do ustreznih znanj in spretnosti, spodbujalo kulturo enakih možnosti in polno udeležbo invalidov v družbi, tudi na poklicni ravni, v prostoru sodelovanja med javnimi upravami, predstavniki podjetij, invalidsko civilno družbo, strokovnjaki za dostopnost in uporabniki;

3.

ugotavlja, da bo mogoče boljše rezultate na področju dostopnosti v družbi doseči le, če bo središče uporabljalo pristop „univerzalnega oblikovanja“; poudarja, da je treba poskrbeti, da se bo ta pristop ustrezno upošteval, zlasti pri fizičnem okolju, prevozu, informacijah, komunikaciji in storitvah, javnih naročilih in razpisih; meni, da ta pristop implicira tudi učinkovito sodelovanje vseh deležnikov in imetnikov pravic v postopkih;

4.

poudarja, da je EU na osnovi konvencije o pravicah invalidov vzpostavila celovit pravni okvir za dostopnost na enotnem trgu, ki med drugim vključuje evropski akt o dostopnosti, direktivo o spletni dostopnosti, direktivi o avdiovizualnih medijskih storitvah in elektronskih komunikacijah ter tehnične specifikacije za železniške postaje in vozila; opozarja, da so roki za izvedbo nekaterih vidikov tega okvira dolgi, in spodbuja, da se jih čim prej uresniči; obžaluje, da se izvajanje te ključne zakonodaje, kjer je že obvezno, med državami članicami zelo razlikuje, v splošnem pa ni zadovoljivo, predvsem zaradi pomanjkanja usposobljenih strokovnjakov za dostopnost; zato poudarja, da je treba izboljšati poznavanje ter praktično in teoretično strokovno znanje o politikah dostopnosti v javnih upravah, gospodarskih subjektih in javnosti nasploh, da bi lahko poiskali ustrezne, trajnostne in cenovno dostopne rešitve v vsaki državi članici in tako izboljšali izvajanje obstoječih in prihodnjih zahtev glede dostopnosti; poudarja, da bi moralo biti središče pomemben vir takšnega znanja in podpore državam članicam pri pripravi na dejansko izvajanje;

5.

je seznanjen z ustanovitvijo ad hoc delovnih skupin za izvajanje določene zakonodaje o dostopnosti; meni, da neobstoj okvira za usklajevanje in sodelovanje med EU, državami članicami in zlasti javnimi organi, ki spremljajo ali izvršujejo zakonodajo o dostopnosti, ter ustreznimi deležniki, ki podpirajo medsektorske rešitve, namreč invalidi prek njihovih predstavniških organizacij, strokovnjaki za dostopnost in zasebnim sektorjem, dodatno ovira izvajanje zakonodaje o dostopnosti in usklajeno izvrševanje po vsej EU;

6.

poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezne vire za ustanovitev in delovanje središča, tako v smislu financiranja kot kadrov; poziva države članice, naj zagotovijo sredstva, potrebna za izvajanje in izvrševanje politik dostopnosti, tudi prek skladov EU; poudarja, da je zadostno financiranje nujno za učinkovite javne politike dostopnosti ter za doseganje napredka na najrazličnejših področjih, kot so ozaveščanje s komunikacijo, zlasti z invalidskimi organizacijami, prepoznavnost nevidnih invalidnosti, harmonizacija nacionalnih invalidskih kartic in standardi dostopnosti;

Sestava

Sestava

| 7. | poziva Komisijo, naj ustanovi sekretariat in forum za usmerjanje in vodenje dela središča; poudarja, da bi moral forum jamčiti uravnoteženo sodelovanje deležnikov iz javnega in zasebnega sektorja in imetnikov pravic z ustreznimi izkušnjami na področju dostopnosti; poudarja, da bi bilo treba zagotoviti ustrezno ravnovesje spolov; poudarja, da je treba zagotoviti sodelovanje invalidskih organizacij, saj je to bistven element delovanja središča, da se zagotovi čim večja preglednost njegovih dejavnosti; meni, da bi moralo središče objaviti letni delovni program in v forum vključiti predstavnike poslancev Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj ustanovi sekretariat in forum za usmerjanje in vodenje dela središča; poudarja, da bi moral forum jamčiti uravnoteženo sodelovanje deležnikov iz javnega in zasebnega sektorja in imetnikov pravic z ustreznimi izkušnjami na področju dostopnosti; poudarja, da bi bilo treba zagotoviti ustrezno ravnovesje spolov; poudarja, da je treba zagotoviti sodelovanje invalidskih organizacij, saj je to bistven element delovanja središča, da se zagotovi čim večja preglednost njegovih dejavnosti; meni, da bi moralo središče objaviti letni delovni program in v forum vključiti predstavnike poslancev Evropskega parlamenta;

| 8. | poudarja posebne izzive, ki jih prinašajo posebna področja politik dostopnosti, kot so grajeno okolje, javna naročila, digitalne tehnologije, mediji in kultura, prevoz, nove in podporne tehnologije, proizvodi in storitve, ki so dostopne javnosti; poziva Komisijo, naj ustanovi specializirane podskupine strokovnjakov za nekatera področja; je prepričan, da bi morale te skupine tesno sodelovati s središčem, državami članicami, invalidi in organizacijami, ki jih zastopajo, da bi lahko bolje ocenjevale, izvajale, spremljale in izvrševale zakonodajo o dostopnosti; |
| --- | --- |

8.

poudarja posebne izzive, ki jih prinašajo posebna področja politik dostopnosti, kot so grajeno okolje, javna naročila, digitalne tehnologije, mediji in kultura, prevoz, nove in podporne tehnologije, proizvodi in storitve, ki so dostopne javnosti; poziva Komisijo, naj ustanovi specializirane podskupine strokovnjakov za nekatera področja; je prepričan, da bi morale te skupine tesno sodelovati s središčem, državami članicami, invalidi in organizacijami, ki jih zastopajo, da bi lahko bolje ocenjevale, izvajale, spremljale in izvrševale zakonodajo o dostopnosti;

| 9. | poziva države članice, naj vzpostavijo nacionalna vozlišča dostopnosti, ki bi imela tudi kontaktne točke in zrcalne skupine strokovnjakov, ki bodo tesno sodelovale s središčem pri izvajanju, spremljanju in izvrševanju zakonodaje o dostopnosti; meni, da bi morala nacionalna vozlišča za dostopnost olajšati izmenjavo in usklajevanje med ustreznimi deležniki in imetniki pravic, vključno z gospodarskimi subjekti, invalidskimi organizacijami in nacionalnimi organi, pristojnimi za dostopnost in izvajanje sektorske zakonodaje; je prepričan, da bi morali strokovnjaki središča na tem področju zagotavljati smernice in usposabljanje vsem ustreznim deležnikom; meni, da bi lahko te skupine pomagale najti rešitve za dostopnost, ki upoštevajo nacionalne posebnosti; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj vzpostavijo nacionalna vozlišča dostopnosti, ki bi imela tudi kontaktne točke in zrcalne skupine strokovnjakov, ki bodo tesno sodelovale s središčem pri izvajanju, spremljanju in izvrševanju zakonodaje o dostopnosti; meni, da bi morala nacionalna vozlišča za dostopnost olajšati izmenjavo in usklajevanje med ustreznimi deležniki in imetniki pravic, vključno z gospodarskimi subjekti, invalidskimi organizacijami in nacionalnimi organi, pristojnimi za dostopnost in izvajanje sektorske zakonodaje; je prepričan, da bi morali strokovnjaki središča na tem področju zagotavljati smernice in usposabljanje vsem ustreznim deležnikom; meni, da bi lahko te skupine pomagale najti rešitve za dostopnost, ki upoštevajo nacionalne posebnosti;

Mandat

Mandat

| 10. | meni, da bi moralo središče delovati kot vozlišče, ki ustreznim institucijam in organom EU ter državam članicam pri izvajanju prava Unije ponuja redno pomoč in strokovno znanje v zvezi s politikami dostopnosti in tehničnimi zahtevami; meni, da bi moralo središče vzpostaviti in usklajevati okvir za sodelovanje, ki bi povezal ustrezne nacionalne organe in organe Unije z vsemi skupinami uporabnikov, zlasti z invalidskimi organizacijami, organizacijami civilne družbe, akademskimi krogi, podjetji in strokovnjaki z vseh področij dostopnosti in potrošniških pravic, da bi podprl usklajeno izvajanje in izvrševanje po vsej EU, zagotovil usmerjanje in usposabljanje ter spodbudil oblikovanje politik in inovacije na nacionalni ravni in ravni EU, tudi z opredelitvijo in izmenjavo primerov dobre prakse med sektorji ter z razvojem orodij za lažje izvajanje prava Unije; poleg tega meni, da bi lahko središče izboljšalo sodelovanje med vsemi temi organi in organizacijami z zelo inovativnimi deležniki, kar bi pozitivno vplivalo na razvoj podpornih tehnologij; meni, da bi moralo središče ustreznim institucijam in organom EU ter državam članicam ponujati tudi svetovanje in smernice o njihovih notranjih politikah in praksah glede dostopnosti; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi moralo središče delovati kot vozlišče, ki ustreznim institucijam in organom EU ter državam članicam pri izvajanju prava Unije ponuja redno pomoč in strokovno znanje v zvezi s politikami dostopnosti in tehničnimi zahtevami; meni, da bi moralo središče vzpostaviti in usklajevati okvir za sodelovanje, ki bi povezal ustrezne nacionalne organe in organe Unije z vsemi skupinami uporabnikov, zlasti z invalidskimi organizacijami, organizacijami civilne družbe, akademskimi krogi, podjetji in strokovnjaki z vseh področij dostopnosti in potrošniških pravic, da bi podprl usklajeno izvajanje in izvrševanje po vsej EU, zagotovil usmerjanje in usposabljanje ter spodbudil oblikovanje politik in inovacije na nacionalni ravni in ravni EU, tudi z opredelitvijo in izmenjavo primerov dobre prakse med sektorji ter z razvojem orodij za lažje izvajanje prava Unije; poleg tega meni, da bi lahko središče izboljšalo sodelovanje med vsemi temi organi in organizacijami z zelo inovativnimi deležniki, kar bi pozitivno vplivalo na razvoj podpornih tehnologij; meni, da bi moralo središče ustreznim institucijam in organom EU ter državam članicam ponujati tudi svetovanje in smernice o njihovih notranjih politikah in praksah glede dostopnosti;

| 11. | poudarja, da bi lahko središče podpiralo Komisijo pri njenem delu, med drugim pri opredeljevanju in odpravljanju vrzeli in nedoslednosti v veljavni zakonodaji, zagotavljanju političnih priporočil za posodobitev in razvoj zakonodaje o dostopnosti, pri vključevanju načela dostopnosti v vse ustrezne politike, ki so v pristojnostih posameznih generalnih direktoratov Komisije, tudi z opredeljevanjem prednostnih področij, kjer bi bilo dostopnost treba izboljšati, pri izvajanju projektov, ki preučujejo inovativne načine za uvedbo dostopnosti, ter pri pripravi tehničnih specifikacij o dostopnosti, pomoč pa bi lahko nudilo tudi agencijam in organom EU pri vprašanjih, povezanih z dostopnostjo; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi lahko središče podpiralo Komisijo pri njenem delu, med drugim pri opredeljevanju in odpravljanju vrzeli in nedoslednosti v veljavni zakonodaji, zagotavljanju političnih priporočil za posodobitev in razvoj zakonodaje o dostopnosti, pri vključevanju načela dostopnosti v vse ustrezne politike, ki so v pristojnostih posameznih generalnih direktoratov Komisije, tudi z opredeljevanjem prednostnih področij, kjer bi bilo dostopnost treba izboljšati, pri izvajanju projektov, ki preučujejo inovativne načine za uvedbo dostopnosti, ter pri pripravi tehničnih specifikacij o dostopnosti, pomoč pa bi lahko nudilo tudi agencijam in organom EU pri vprašanjih, povezanih z dostopnostjo;

| 12. | meni, da bi moralo središče za Komisijo in države članice ustvarjati dragoceno védenje o dostopnosti, tako da bi uporabljalo raziskave in študije, ter zbirati in združevati specializirane in primerljive informacije in povsem javne podatke, vključno s povratnimi informacijami o izvajanju zakonodaje o dostopnosti; poudarja, da bi s tem pripomogli k temu, da bodo politike dostopnosti temeljile na zahtevah in izkušnjah uporabnikov; poudarja, da bi moralo središče pomagati odpravljati vrzeli pri zbiranju statističnih podatkov o položaju invalidov na nacionalni ravni, predvideti pa bi moralo tudi sodelovanje z ustreznimi statističnimi organi, kot je Eurostat; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi moralo središče za Komisijo in države članice ustvarjati dragoceno védenje o dostopnosti, tako da bi uporabljalo raziskave in študije, ter zbirati in združevati specializirane in primerljive informacije in povsem javne podatke, vključno s povratnimi informacijami o izvajanju zakonodaje o dostopnosti; poudarja, da bi s tem pripomogli k temu, da bodo politike dostopnosti temeljile na zahtevah in izkušnjah uporabnikov; poudarja, da bi moralo središče pomagati odpravljati vrzeli pri zbiranju statističnih podatkov o položaju invalidov na nacionalni ravni, predvideti pa bi moralo tudi sodelovanje z ustreznimi statističnimi organi, kot je Eurostat;

| 13. | meni, da bi bila vloga središča bistvena pri nudenju znanja in podpore Komisiji in državam članicam, deležnikom in imetnikom pravic pri izvajanju, spremljanju in izvrševanju politik dostopnosti, tudi z usposabljanjem in smernicami v vseh uradnih jezikih EU, ki bi bili napisani dostopno in razumljivo ter zlahka berljivi; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi bila vloga središča bistvena pri nudenju znanja in podpore Komisiji in državam članicam, deležnikom in imetnikom pravic pri izvajanju, spremljanju in izvrševanju politik dostopnosti, tudi z usposabljanjem in smernicami v vseh uradnih jezikih EU, ki bi bili napisani dostopno in razumljivo ter zlahka berljivi;

| 14. | poudarja, da bi moralo središče pomagati odpraviti nedoslednosti med konvencijo o pravicah invalidov in politikami EU ter tako pomagati državam članicam pri doseganju glavnega cilja, večje stopnje zaposlenosti invalidov; poudarja, da morajo biti v tej dejavnosti vključevanja udeležene EU in države članice, tudi prek tesnega sodelovanja z invalidskimi organizacijami in drugimi organizacijami civilne družbe, javnimi organi in zasebnim sektorjem; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bi moralo središče pomagati odpraviti nedoslednosti med konvencijo o pravicah invalidov in politikami EU ter tako pomagati državam članicam pri doseganju glavnega cilja, večje stopnje zaposlenosti invalidov; poudarja, da morajo biti v tej dejavnosti vključevanja udeležene EU in države članice, tudi prek tesnega sodelovanja z invalidskimi organizacijami in drugimi organizacijami civilne družbe, javnimi organi in zasebnim sektorjem;

| 15. | ugotavlja, da izvajanje politik dostopnosti zahteva visoko stopnjo tehničnega strokovnega znanja in da ni dovolj vključeno v visokošolske programe, kar povzroča pomanjkanje kvalificiranih strokovnjakov za dostopnost v javnem in zasebnem sektorju na vseh področjih; poudarja, da bi moralo središče podpirati države članice pri pripravi namenskih izobraževalnih programov za vprašanja, povezana z dostopnostjo, ter ponuditi usposabljanje za strokovnjake, javne uslužbence EU in nacionalne javne uslužbence ter ustrezne deležnike in imetnike pravic, da bi povečali ozaveščenost o teh vprašanjih; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da izvajanje politik dostopnosti zahteva visoko stopnjo tehničnega strokovnega znanja in da ni dovolj vključeno v visokošolske programe, kar povzroča pomanjkanje kvalificiranih strokovnjakov za dostopnost v javnem in zasebnem sektorju na vseh področjih; poudarja, da bi moralo središče podpirati države članice pri pripravi namenskih izobraževalnih programov za vprašanja, povezana z dostopnostjo, ter ponuditi usposabljanje za strokovnjake, javne uslužbence EU in nacionalne javne uslužbence ter ustrezne deležnike in imetnike pravic, da bi povečali ozaveščenost o teh vprašanjih;

| 16. | obžaluje, da sistem standardizacije invalidom in njihovim predstavniškim organizacijam ne omogoča, da bi pri pripravi standardov dostopnosti enakopravno sodelovali z drugimi deležniki v dejavnostih evropskih in nacionalnih standardizacijskih organov; zato poziva k boljši zastopanosti v sistemu standardizacije in uravnoteženi zastopanosti imenovanih strokovnjakov, da bi zagotovili pravičen izid zakonodaje in standardov Unije o dostopnosti; meni, da bi moralo imeti središče pomembno vlogo v sistemu določanja standardov in bi lahko Komisiji zagotavljalo strokovno znanje, kadar ta sodeluje pri delu odborov za standardizacijo, tudi z nasveti strokovnjakov za standardizacijo iz invalidskih organizacij, ter ji po možnosti pomagalo pri pripravi tehničnih specifikacij in zahtev za evropske standarde in proizvodov v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 (19), tudi s sodelovanjem vseh ustreznih deležnikov in imetnikov pravic; meni, da bi udeležba središča invalidom prinesla jasne koristi v zvezi z gibanjem po EU in bi jim omogočila, da bi uživali pravico do dela, življenja in prostega gibanja; |
| --- | --- |

16.

obžaluje, da sistem standardizacije invalidom in njihovim predstavniškim organizacijam ne omogoča, da bi pri pripravi standardov dostopnosti enakopravno sodelovali z drugimi deležniki v dejavnostih evropskih in nacionalnih standardizacijskih organov; zato poziva k boljši zastopanosti v sistemu standardizacije in uravnoteženi zastopanosti imenovanih strokovnjakov, da bi zagotovili pravičen izid zakonodaje in standardov Unije o dostopnosti; meni, da bi moralo imeti središče pomembno vlogo v sistemu določanja standardov in bi lahko Komisiji zagotavljalo strokovno znanje, kadar ta sodeluje pri delu odborov za standardizacijo, tudi z nasveti strokovnjakov za standardizacijo iz invalidskih organizacij, ter ji po možnosti pomagalo pri pripravi tehničnih specifikacij in zahtev za evropske standarde in proizvodov v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 (19

| 17. | poziva Komisijo, naj v petih letih po ustanovitvi središča opravi oceno in ovrednoti njegovo učinkovitost in dodano vrednost pri podpiranju politik dostopnosti v EU; poudarja, da bi morala Komisija na podlagi te ocene sprejeti ustrezne ukrepe za posodobitev in izboljšanje središča, med drugim oceniti, ali bi bilo mogoče ustanoviti agencijo, če cilji središča niso bili doseženi; poziva Komisijo, naj spremlja delo središča in njegove dosežke z letnimi poročili, ki naj jih posreduje Parlamentu; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj v petih letih po ustanovitvi središča opravi oceno in ovrednoti njegovo učinkovitost in dodano vrednost pri podpiranju politik dostopnosti v EU; poudarja, da bi morala Komisija na podlagi te ocene sprejeti ustrezne ukrepe za posodobitev in izboljšanje središča, med drugim oceniti, ali bi bilo mogoče ustanoviti agencijo, če cilji središča niso bili doseženi; poziva Komisijo, naj spremlja delo središča in njegove dosežke z letnimi poročili, ki naj jih posreduje Parlamentu;

o

o o

| 18. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

18.

naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam.

---

(1)  UL L 23, 27.1.2010, str. 35.

1

(2)  UL C 340, 15.12.2010, str. 11.

2

(3)  UL C 137 E, 27.5.2010, str. 68.

3

(4)  UL C 362, 8.9.2021, str. 8.

4

(5)  UL L 172, 17.5.2021, str. 1.

5

(6)  UL L 151, 7.6.2019, str. 70.

6

(7)  UL L 327, 2.12.2016, str. 1.

7

(8)  UL L 321, 17.12.2018, str. 36.

8

(9)  UL L 115, 13.4.2022, str. 1.

9

(10)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

10

(11)  UL L 94, 28.3.2014, str. 65.

11

(12)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

12

(13)  UL L 48, 21.2.2018, str. 1.

13

(14)  UL L 55, 28.2.2011, str. 1.

14

(15)  UL L 334, 17.12.2010, str. 1.

15

(16)  UL L 204, 26.7.2006, str. 1.

16

(17)  UL L 46, 17.2.2004, str. 1.

17

(18)  UL L 356, 12.12.2014, str. 110.

18

(19)  Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji (UL L 316, 14.11.2012, str. 12).

19

---

sreda 5. oktobra 2022

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/29

---

P9_TA(2022)0343

Položaj Romov, ki živijo v naselbinah v EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2022 o položaju Romov, ki živijo v naselbinah v EU (2022/2662(RSP))

(2023/C 132/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), Pogodbe o delovanju Evropske unije in Listine Evropske Unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), Pogodbe o delovanju Evropske unije in Listine Evropske Unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske socialne listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske socialne listine,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju pravnega okvira Sveta Evrope za zaščito manjšin in sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, zlasti pri očitno diskriminatornih praksah segregacije romskih otrok v izobraževanju, ter sodne prakse Sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pravnega okvira Sveta Evrope za zaščito manjšin in sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, zlasti pri očitno diskriminatornih praksah segregacije romskih otrok v izobraževanju, ter sodne prakse Sodišča,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1) (direktiva o rasni enakosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1) (direktiva o rasni enakosti),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (3) (okvirna direktiva o odpadkih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (3) (okvirna direktiva o odpadkih),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (4),

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic in sporočila Komisije z dne 4. marca 2021 o akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic in sporočila Komisije z dne 4. marca 2021 o akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic (COM(2021)0102),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. februarja 2011 o strategiji EU za vključevanje Romov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. februarja 2011 o strategiji EU za vključevanje Romov (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. decembra 2013 o vidikih enakosti spolov v evropskem okviru za nacionalne strategije vključevanja Romov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. decembra 2013 o vidikih enakosti spolov v evropskem okviru za nacionalne strategije vključevanja Romov (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2019 o potrebi po okrepljenem strateškem okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov po letu 2020 in okrepitvi boja proti anticiganizmu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2019 o potrebi po okrepljenem strateškem okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov po letu 2020 in okrepitvi boja proti anticiganizmu (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. junija 2020 o evropski strategiji o invalidnosti po letu 2020 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. junija 2020 o evropski strategiji o invalidnosti po letu 2020 (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 z naslovom Izvajanje nacionalnih strategij vključevanja Romov: boj proti predsodkom zoper ljudi romskega porekla v Evropi (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 z naslovom Izvajanje nacionalnih strategij vključevanja Romov: boj proti predsodkom zoper ljudi romskega porekla v Evropi (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o dostopu do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj za vse (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o dostopu do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj za vse (10),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 11. marca 2021 o otrokovih pravicah glede na strategijo EU o otrokovih pravicah (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 11. marca 2021 o otrokovih pravicah glede na strategijo EU o otrokovih pravicah (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2022 o zaščiti otrok in mladih, ki zaradi vojne v Ukrajini bežijo v EU (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2022 o zaščiti otrok in mladih, ki zaradi vojne v Ukrajini bežijo v EU (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. decembra 2018 z naslovom Poročilo o oceni okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 (COM(2018)0785), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. decembra 2018 z naslovom Poročilo o oceni okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 (COM(2018)0785),

| — | ob upoštevanju druge raziskave Evropske unije o manjšinah in diskriminaciji (EU-MIDIS II), ki jo je opravila Agencija Evropske unije za temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju druge raziskave Evropske unije o manjšinah in diskriminaciji (EU-MIDIS II), ki jo je opravila Agencija Evropske unije za temeljne pravice,

| — | ob upoštevanju okvira Agencije za temeljne pravice za spremljanje strateškega okvira EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira Agencije za temeljne pravice za spremljanje strateškega okvira EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov,

| — | ob upoštevanju biltena Agencije za temeljne pravice iz dne 29. septembra 2020 z naslovom Coronavirus pandemic in the EU – Impact on Roma and Travellers (Pandemija koronavirusa v EU – posledice za Rome in potujoče skupine (Travellers)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju biltena Agencije za temeljne pravice iz dne 29. septembra 2020 z naslovom Coronavirus pandemic in the EU – Impact on Roma and Travellers (Pandemija koronavirusa v EU – posledice za Rome in potujoče skupine (Travellers)),

| — | ob upoštevanju izjave FEANTSA (Evropsko združenje nacionalnih organizacij za delo z brezdomci) z dne 26. oktobra 2020 z naslovom The Housing Situation for Roma in the EU Remains Difficult (Razmere glede nastanitev za Rome v EU so še vedno težke), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave FEANTSA (Evropsko združenje nacionalnih organizacij za delo z brezdomci) z dne 26. oktobra 2020 z naslovom The Housing Situation for Roma in the EU Remains Difficult (Razmere glede nastanitev za Rome v EU so še vedno težke),

| — | ob upoštevanju informativnega poročila Evropske mreže za apatridnost z dne 10. marca 2022 z naslovom Stateless people and people at risk of apably beyond from Ukraine (Osebe brez državljanstva in osebe, ki jim grozi apatridnost, prisilno razseljene iz Ukrajine), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnega poročila Evropske mreže za apatridnost z dne 10. marca 2022 z naslovom Stateless people and people at risk of apably beyond from Ukraine (Osebe brez državljanstva in osebe, ki jim grozi apatridnost, prisilno razseljene iz Ukrajine),

| — | ob upoštevanju dokumenta o stališču Unicefa iz junija 2012 z naslovom The Right of Roma Children to Education (Pravica romskih otrok do izobrazbe), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta o stališču Unicefa iz junija 2012 z naslovom The Right of Roma Children to Education (Pravica romskih otrok do izobrazbe),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 14/2016 z dne 28. junija 2016 z naslovom Pobude politik in finančna podpora EU za integracijo Romov: v zadnjem desetletju je bil dosežen velik napredek, toda potrebna so dodatna prizadevanja na terenu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 14/2016 z dne 28. junija 2016 z naslovom Pobude politik in finančna podpora EU za integracijo Romov: v zadnjem desetletju je bil dosežen velik napredek, toda potrebna so dodatna prizadevanja na terenu,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. septembra 2020 z naslovom Unija enakosti: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. septembra 2020 z naslovom Unija enakosti: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0565),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. oktobra 2020 z naslovom Unija enakosti: strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. oktobra 2020 z naslovom Unija enakosti: strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov (COM(2020)0620),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. novembra 2020 z naslovom Akcijski načrt za integracijo in vključevanje (COM(2020)0758), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. novembra 2020 z naslovom Akcijski načrt za integracijo in vključevanje (COM(2020)0758),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. marca 2021 o enakosti, vključevanju in udeležbi Romov (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. marca 2021 o enakosti, vključevanju in udeležbi Romov (13),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. marca 2021 o strategiji EU o otrokovih pravicah (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. marca 2021 o strategiji EU o otrokovih pravicah (COM(2021)0142),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (14),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (15) (direktiva o začasni zaščiti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (15) (direktiva o začasni zaščiti),

| — | ob upoštevanju vprašanj za ustni odgovor za Svet in Komisijo o položaju marginaliziranih romskih skupnosti, ki živijo v romskih naseljih v EU (O-000022/2022 – B9-0018/2022 in O-000023/2022 – B9-0019/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj za ustni odgovor za Svet in Komisijo o položaju marginaliziranih romskih skupnosti, ki živijo v romskih naseljih v EU (O-000022/2022 – B9-0018/2022 in O-000023/2022 – B9-0019/2022),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| A. | ker vrednote EU prevladujejo v družbi, ki spoštuje raznolikost, pluralizem, nediskriminacijo, strpnost, pravičnost, solidarnost in enakost spolov; ker imajo države članice izrecno odgovornost zagotavljati te vrednote za vse svoje državljane, tudi za Rome; |
| --- | --- |

A.

ker vrednote EU prevladujejo v družbi, ki spoštuje raznolikost, pluralizem, nediskriminacijo, strpnost, pravičnost, solidarnost in enakost spolov; ker imajo države članice izrecno odgovornost zagotavljati te vrednote za vse svoje državljane, tudi za Rome;

| B. | ker je Romi krovni izraz, ki zajema najrazličnejše ljudi romskega porekla, kot so Romi, Sinti, Kalé, Romaničali in Bojaši/Rudari; ker zajema tudi skupine, kot so Aškali, Egipčani, Jeniši, Domi, Lomi, Romi in Abdali, pa tudi potujoče skupine, vključno z etničnimi Travellers ali osebami, imenovanimi z upravnim izrazom Gens du voyage, ter osebe, ki se identificirajo kot Cigani, ne da bi se zanikale njihove posebne značilnosti; |
| --- | --- |

B.

ker je Romi krovni izraz, ki zajema najrazličnejše ljudi romskega porekla, kot so Romi, Sinti, Kalé, Romaničali in Bojaši/Rudari; ker zajema tudi skupine, kot so Aškali, Egipčani, Jeniši, Domi, Lomi, Romi in Abdali, pa tudi potujoče skupine, vključno z etničnimi Travellers ali osebami, imenovanimi z upravnim izrazom Gens du voyage, ter osebe, ki se identificirajo kot Cigani, ne da bi se zanikale njihove posebne značilnosti;

| C. | ker so Romi največja etnična manjšina v Evropi; ker nesprejemljivo veliko Romov v Evropi še vedno živi v revščini in so socialno izključeni, njihove življenjske razmere so izjemno negotove in nevarne, prebivališča pa prenatrpana ter postavljena na segregiranih podeželskih in mestnih območjih; ker vprašanje Romov, ki živijo v naseljih, ni omejeno na eno državo, zato gre za evropski problem in ga je treba obravnavati kot takega; ker je prostorska segregacija ključni vzrok za neenakopravni dostop do zdravstvenega varstva, zgodnjega otroškega varstva in izobraževanja, zaposlovanja in temeljnih storitev, vključno s cestnimi povezavami, vodo, sanitarijami in kanalizacijo, električno energijo in zbiranjem odpadkov, ta razkorak pa se še povečuje; ker prostorska segregacija nima le fizičnih in gospodarskih, temveč tudi psihološke in sociološke posledice za posameznike in skupnosti; ker je medgeneracijska revščina v romskih naseljih socialno-ekonomske narave in ima resne posledice za fizično in duševno zdravje in blagostanje Romov, za njihove življenjske priložnosti ter za uveljavljanje njihovih človekovih pravic; |
| --- | --- |

C.

ker so Romi največja etnična manjšina v Evropi; ker nesprejemljivo veliko Romov v Evropi še vedno živi v revščini in so socialno izključeni, njihove življenjske razmere so izjemno negotove in nevarne, prebivališča pa prenatrpana ter postavljena na segregiranih podeželskih in mestnih območjih; ker vprašanje Romov, ki živijo v naseljih, ni omejeno na eno državo, zato gre za evropski problem in ga je treba obravnavati kot takega; ker je prostorska segregacija ključni vzrok za neenakopravni dostop do zdravstvenega varstva, zgodnjega otroškega varstva in izobraževanja, zaposlovanja in temeljnih storitev, vključno s cestnimi povezavami, vodo, sanitarijami in kanalizacijo, električno energijo in zbiranjem odpadkov, ta razkorak pa se še povečuje; ker prostorska segregacija nima le fizičnih in gospodarskih, temveč tudi psihološke in sociološke posledice za posameznike in skupnosti; ker je medgeneracijska revščina v romskih naseljih socialno-ekonomske narave in ima resne posledice za fizično in duševno zdravje in blagostanje Romov, za njihove življenjske priložnosti ter za uveljavljanje njihovih človekovih pravic;

| D. | ker se Romi pogosteje soočajo z nizko delovno intenzivnostjo, negotovostjo zaposlitve in brezposelnostjo ter so pogosto zaposleni prek netipičnih ali prekarnih pogodb, kar jim ovira dostop do shem za primere brezposelnosti in pokojninskega zavarovanja; ker Romi nimajo zaposlitvenih mrež in so žrtve diskriminacije pri dostopu do zaposlitve in na delovnem mestu, prebivajo pa tudi predvsem v socialno-ekonomsko prikrajšanih regijah; ker 6 milijonov Romov, ki prebivajo v EU, sestavlja pomemben in vse večji del njenega prebivalstva z ogromnim potencialom, ki ga bo mogoče izkoristiti le z izboljšanjem njihovega položaja na področju zaposlovanja in socialnega vključevanja; |
| --- | --- |

D.

ker se Romi pogosteje soočajo z nizko delovno intenzivnostjo, negotovostjo zaposlitve in brezposelnostjo ter so pogosto zaposleni prek netipičnih ali prekarnih pogodb, kar jim ovira dostop do shem za primere brezposelnosti in pokojninskega zavarovanja; ker Romi nimajo zaposlitvenih mrež in so žrtve diskriminacije pri dostopu do zaposlitve in na delovnem mestu, prebivajo pa tudi predvsem v socialno-ekonomsko prikrajšanih regijah; ker 6 milijonov Romov, ki prebivajo v EU, sestavlja pomemben in vse večji del njenega prebivalstva z ogromnim potencialom, ki ga bo mogoče izkoristiti le z izboljšanjem njihovega položaja na področju zaposlovanja in socialnega vključevanja;

| E. | ker je bilo v raziskavi EU-MIDIS II ugotovljeno, da je samo eden od štirih Romov, starih 16 let ali več, zaposlen ali samozaposlen in da so med Romi ženske poročale o precej nižjih stopnjah zaposlenosti kot moški, in sicer 16 % v primerjavi s 34 %; ker je bil položaj mladih še posebej zaskrbljujoč, saj jih v povprečju kar 63 % ni zaposlenih, se ne izobražujejo ali usposabljajo, medtem ko povprečje EU znaša 12 %; ker so rezultati za to starostno skupino pokazali tudi precejšnje razlike med spoloma, saj med Romi 72 % mladih žensk ni zaposlenih, se ne izobražujejo ali usposabljajo, medtem ko je ta delež med mladimi romskimi moškimi 55-odstoten; ker je to stanje v izrazitem nasprotju s preostalim prebivalstvom (35 %); ker naj bi kar 80 % Romov živelo pod pragom tveganja revščine v svoji državi; ker vsak tretji Rom živi v stanovanju brez tekoče vode, vsak deseti pa v stanovanju brez elektrike; ker je vsak tretji romski otrok vsaj enkrat mesečno doživel, da se je kateri od družinskih članov v posteljo odpravil lačen, in ker skoraj polovica Romov, starih od 6 do 24 let, ne obiskuje šole; |
| --- | --- |

E.

ker je bilo v raziskavi EU-MIDIS II ugotovljeno, da je samo eden od štirih Romov, starih 16 let ali več, zaposlen ali samozaposlen in da so med Romi ženske poročale o precej nižjih stopnjah zaposlenosti kot moški, in sicer 16 % v primerjavi s 34 %; ker je bil položaj mladih še posebej zaskrbljujoč, saj jih v povprečju kar 63 % ni zaposlenih, se ne izobražujejo ali usposabljajo, medtem ko povprečje EU znaša 12 %; ker so rezultati za to starostno skupino pokazali tudi precejšnje razlike med spoloma, saj med Romi 72 % mladih žensk ni zaposlenih, se ne izobražujejo ali usposabljajo, medtem ko je ta delež med mladimi romskimi moškimi 55-odstoten; ker je to stanje v izrazitem nasprotju s preostalim prebivalstvom (35 %); ker naj bi kar 80 % Romov živelo pod pragom tveganja revščine v svoji državi; ker vsak tretji Rom živi v stanovanju brez tekoče vode, vsak deseti pa v stanovanju brez elektrike; ker je vsak tretji romski otrok vsaj enkrat mesečno doživel, da se je kateri od družinskih članov v posteljo odpravil lačen, in ker skoraj polovica Romov, starih od 6 do 24 let, ne obiskuje šole;

| F. | ker zaradi pomanjkanja pomembnih političnih ukrepov ali naložb, omejene razpoložljivosti in slabe kakovosti socialnih stanovanj, diskriminacije na stanovanjskem trgu in segregacije, vrzel pri dostopu do stanovanj med Romi in drugimi ostaja skoraj nespremenjena (16); |
| --- | --- |

F.

ker zaradi pomanjkanja pomembnih političnih ukrepov ali naložb, omejene razpoložljivosti in slabe kakovosti socialnih stanovanj, diskriminacije na stanovanjskem trgu in segregacije, vrzel pri dostopu do stanovanj med Romi in drugimi ostaja skoraj nespremenjena (16);

| G. | ker bi morali imeti Romi, ki živijo v naseljih, dostop do dostojnega stanovanja, ki je dostopno, cenovno ugodno, okoljsko varno, zdravo in desegregirano; |
| --- | --- |

G.

ker bi morali imeti Romi, ki živijo v naseljih, dostop do dostojnega stanovanja, ki je dostopno, cenovno ugodno, okoljsko varno, zdravo in desegregirano;

| H. | ker na vseh ravneh evropske družbe še vedno obstaja globoko zakoreninjen strukturni in institucionalni anticiganizem, ki je velika ovira, ki Romom onemogoča polno uživanje temeljnih pravic kot državljanov EU na vseh področjih življenja, vključno z zaposlovanjem, stanovanji, izobraževanjem, zdravstvenim in socialnim varstvom ter drugimi osrednjimi javnimi storitvami; ker je 41 % Romov v devetih državah članicah EU, ki so bile vključene v raziskavo EU-MIDIS II, poročalo o diskriminaciji zaradi romskega porekla na vsaj enem področju vsakdanjega življenja, kot so iskanje zaposlitve, delo, nastanitev, zdravstvo in izobraževanje; ker je za vključevanje Romov potreben posluh za lokalne razmere, etnično in socialno-ekonomsko raznolikost in ovire za socialno mobilnost znotraj romske skupnosti ter za presečne oblike diskriminacije, zlasti kar zadeva vidike spola, starosti in invalidnosti; ker sta enakost spolov ter položaj romskih otrok in mladih ključni področji ukrepov za vključevanje Romov v družbo, ki nista ustrezno obravnavani niti na evropski ravni niti na ravni držav članic; |
| --- | --- |

H.

ker na vseh ravneh evropske družbe še vedno obstaja globoko zakoreninjen strukturni in institucionalni anticiganizem, ki je velika ovira, ki Romom onemogoča polno uživanje temeljnih pravic kot državljanov EU na vseh področjih življenja, vključno z zaposlovanjem, stanovanji, izobraževanjem, zdravstvenim in socialnim varstvom ter drugimi osrednjimi javnimi storitvami; ker je 41 % Romov v devetih državah članicah EU, ki so bile vključene v raziskavo EU-MIDIS II, poročalo o diskriminaciji zaradi romskega porekla na vsaj enem področju vsakdanjega življenja, kot so iskanje zaposlitve, delo, nastanitev, zdravstvo in izobraževanje; ker je za vključevanje Romov potreben posluh za lokalne razmere, etnično in socialno-ekonomsko raznolikost in ovire za socialno mobilnost znotraj romske skupnosti ter za presečne oblike diskriminacije, zlasti kar zadeva vidike spola, starosti in invalidnosti; ker sta enakost spolov ter položaj romskih otrok in mladih ključni področji ukrepov za vključevanje Romov v družbo, ki nista ustrezno obravnavani niti na evropski ravni niti na ravni držav članic;

| I. | ker razmere v romskih naseljih kršijo človekove in temeljne pravice, kot so zapisane v pogodbah EU, Evropski konvenciji o človekovih pravicah, Listini EU o temeljnih pravicah, Evropski socialni listini, Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah in Mednarodnem paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, pa tudi načela, priznana v evropskem stebru socialnih pravic; ker je zaskrbljujoče, da se te pravice v praksi ne spoštujejo, kadar gre za Rome, ki živijo v naseljih; |
| --- | --- |

I.

ker razmere v romskih naseljih kršijo človekove in temeljne pravice, kot so zapisane v pogodbah EU, Evropski konvenciji o človekovih pravicah, Listini EU o temeljnih pravicah, Evropski socialni listini, Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah in Mednarodnem paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, pa tudi načela, priznana v evropskem stebru socialnih pravic; ker je zaskrbljujoče, da se te pravice v praksi ne spoštujejo, kadar gre za Rome, ki živijo v naseljih;

| J. | ker je začarani krog medgeneracijske revščine v marginaliziranih romskih naseljih zapleten problem, ki ga je treba obravnavati horizontalno prek različnih vzajemno povezanih političnih tem, celostno in v sodelovanju z vsemi ustreznimi deležniki; ker je za učinkovite rešitve potrebno celostno delovanje na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni ob sodelovanju s pobudami organizacij civilne družbe, tudi dobrodelnih in cerkvenih organizacij, socialnih partnerjev in zasebnih akterjev, pri čemer se upoštevajo dobra praksa in inovativne rešitve v državah članicah, ki se nato uporabijo v večjem obsegu; |
| --- | --- |

J.

ker je začarani krog medgeneracijske revščine v marginaliziranih romskih naseljih zapleten problem, ki ga je treba obravnavati horizontalno prek različnih vzajemno povezanih političnih tem, celostno in v sodelovanju z vsemi ustreznimi deležniki; ker je za učinkovite rešitve potrebno celostno delovanje na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni ob sodelovanju s pobudami organizacij civilne družbe, tudi dobrodelnih in cerkvenih organizacij, socialnih partnerjev in zasebnih akterjev, pri čemer se upoštevajo dobra praksa in inovativne rešitve v državah članicah, ki se nato uporabijo v večjem obsegu;

| K. | ker številne lokalne in regionalne oblasti ter predstavniki civilne družbe z dokazanimi in inovativnimi pristopi in projekti dejavno sodelujejo z Romi, ki živijo v naseljih, vendar pogosto ne uporabljajo razpoložljivih evropskih strukturnih in investicijskih skladov, saj so postopki zelo obremenjujoči in zapleteni; ker so najpogostejše ovire za dostop do evropskih in strukturnih investicijskih skladov odsotnost partnerskega pristopa, zamude pri povračilu stroškov, plačila iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov upravičencu na podlagi sistema povračil so najpogostejša možnost, zaradi česar je upravičenec odvisen od lastnih sredstev, dolgotrajni in ponavljajoči se pregledi javnih naročil, nedoslednosti med ugotovitvami pregledov, zaradi česar so upravičenci okrivljeni za napake, kar ima lahko za posledico vračilo sredstev, in s tem tveganje za prerazporeditev sredstev z drugih področij ali celo za insolventnost; nezadostna vključenost in sodelovanje upravljavcev iz organov upravljanja ali posredniških organov med postopkom javnega naročanja z upravičenci ter samovoljno določanje omejitev in zahtev za različne vidike projektov; |
| --- | --- |

K.

ker številne lokalne in regionalne oblasti ter predstavniki civilne družbe z dokazanimi in inovativnimi pristopi in projekti dejavno sodelujejo z Romi, ki živijo v naseljih, vendar pogosto ne uporabljajo razpoložljivih evropskih strukturnih in investicijskih skladov, saj so postopki zelo obremenjujoči in zapleteni; ker so najpogostejše ovire za dostop do evropskih in strukturnih investicijskih skladov odsotnost partnerskega pristopa, zamude pri povračilu stroškov, plačila iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov upravičencu na podlagi sistema povračil so najpogostejša možnost, zaradi česar je upravičenec odvisen od lastnih sredstev, dolgotrajni in ponavljajoči se pregledi javnih naročil, nedoslednosti med ugotovitvami pregledov, zaradi česar so upravičenci okrivljeni za napake, kar ima lahko za posledico vračilo sredstev, in s tem tveganje za prerazporeditev sredstev z drugih področij ali celo za insolventnost; nezadostna vključenost in sodelovanje upravljavcev iz organov upravljanja ali posredniških organov med postopkom javnega naročanja z upravičenci ter samovoljno določanje omejitev in zahtev za različne vidike projektov;

| L. | ker se Romi soočajo z nesorazmernimi ovirami pri uporabi zdravstvenih storitev, ki so še večje zato, ker nimajo zavarovanja ali osebnih identifikacijskih dokumentov, pa tudi zaradi diskriminacije s strani zdravstvenih delavcev in segregacije v zdravstvenih ustanovah; ker so Romi v ranljivem položaju zaradi zakoreninjenih neenakosti na področju zdravja, tudi zaradi posebnega vpliva prostorske segregacije in prenatrpanih stanovanj na zdravje; |
| --- | --- |

L.

ker se Romi soočajo z nesorazmernimi ovirami pri uporabi zdravstvenih storitev, ki so še večje zato, ker nimajo zavarovanja ali osebnih identifikacijskih dokumentov, pa tudi zaradi diskriminacije s strani zdravstvenih delavcev in segregacije v zdravstvenih ustanovah; ker so Romi v ranljivem položaju zaradi zakoreninjenih neenakosti na področju zdravja, tudi zaradi posebnega vpliva prostorske segregacije in prenatrpanih stanovanj na zdravje;

| M. | ker se je vseh 27 držav članic s podpisom lizbonske deklaracije iz junija 2020 in vzpostavitvijo evropske platforme za boj proti brezdomstvu, ki v politikah spodbuja celostni pristop, osredotočen na posameznika in stanovanja, zavezalo, da si bodo prizadevale za odpravo brezdomstva do leta 2030; |
| --- | --- |

M.

ker se je vseh 27 držav članic s podpisom lizbonske deklaracije iz junija 2020 in vzpostavitvijo evropske platforme za boj proti brezdomstvu, ki v politikah spodbuja celostni pristop, osredotočen na posameznika in stanovanja, zavezalo, da si bodo prizadevale za odpravo brezdomstva do leta 2030;

| N. | ker EU zagotavlja znatno finančno podporo za socialno vključevanje, med drugim Romov, zlasti najbolj ogroženih; ker je iz načrtov držav članic razvidno, da je bilo v programskem obdobju 2014–2020 (17) za socialno-ekonomsko vključevanje ranljivih skupin namenjenih 1,5 milijarde EUR; |
| --- | --- |

N.

ker EU zagotavlja znatno finančno podporo za socialno vključevanje, med drugim Romov, zlasti najbolj ogroženih; ker je iz načrtov držav članic razvidno, da je bilo v programskem obdobju 2014–2020 (17) za socialno-ekonomsko vključevanje ranljivih skupin namenjenih 1,5 milijarde EUR;

| O. | ker na vseh ravneh izobraževanja še vedno obstaja vrzel med romskim in neromskim prebivalstvom; ker je bilo po podatkih raziskave EU-MIDIS II v letu 2018 le 53 % romskih otrok, starih od 4 do 6 let, vključenih v predšolsko vzgojo; ker je v šolah razširjena segregacija romskih učencev kljub pravni prepovedi teh praks in njihovi nezdružljivosti s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; ker se takšna segregacija v izobraževanju običajno izraža na tri različne načine: nesorazmerno število romskih otrok v „posebnih“ šolah za otroke z motnjami v duševnem razvoju oziroma v ločenih razredih ali oddelkih za romske učence v „mešanih“ šolah ter razširjenost „geto šol“; ker romskim otrokom enakopravno udeležbo v izobraževanju preprečujejo dodatne ovire, na primer nezmožnost kritja stroškov izobraževanja (vključno s predšolsko vzgojo in varstvom), prostorska segregacija, pomanjkanje ustanov za varstvo otrok v njihovi bližini in slabše ali neobstoječe možnosti za spletno učenje in/ali učenje na daljavo; ker revščina in nerazpoložljivost osnovnih storitev močno vplivata na telesni, duševni in čustveni razvoj otrok ter povečujeta verjetnost, da bodo zaostali v vseh vidikih odraslega življenja; |
| --- | --- |

O.

ker na vseh ravneh izobraževanja še vedno obstaja vrzel med romskim in neromskim prebivalstvom; ker je bilo po podatkih raziskave EU-MIDIS II v letu 2018 le 53 % romskih otrok, starih od 4 do 6 let, vključenih v predšolsko vzgojo; ker je v šolah razširjena segregacija romskih učencev kljub pravni prepovedi teh praks in njihovi nezdružljivosti s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; ker se takšna segregacija v izobraževanju običajno izraža na tri različne načine: nesorazmerno število romskih otrok v „posebnih“ šolah za otroke z motnjami v duševnem razvoju oziroma v ločenih razredih ali oddelkih za romske učence v „mešanih“ šolah ter razširjenost „geto šol“; ker romskim otrokom enakopravno udeležbo v izobraževanju preprečujejo dodatne ovire, na primer nezmožnost kritja stroškov izobraževanja (vključno s predšolsko vzgojo in varstvom), prostorska segregacija, pomanjkanje ustanov za varstvo otrok v njihovi bližini in slabše ali neobstoječe možnosti za spletno učenje in/ali učenje na daljavo; ker revščina in nerazpoložljivost osnovnih storitev močno vplivata na telesni, duševni in čustveni razvoj otrok ter povečujeta verjetnost, da bodo zaostali v vseh vidikih odraslega življenja;

| P. | ker je nizka udeležba v predšolski vzgoji glavni dejavnik prezgodnjega osipa med Romi, ki se še stopnjuje zaradi poznega začetka šolanja in nerednega obiskovanja pouka; ker do zgodnjega opuščanja šolanja prihaja predvsem pri prehodu med različnimi vrstami šol; ker udeležbo v srednješolskem izobraževanju ovirajo dejavniki, kot so potovanja in segregacija v stanovanjih ter slabo delujoče storitve usmerjanja; ker se razlike v izobraževanju še povečujejo zaradi vse večjega digitalnega razkoraka med romskimi in neromskimi otroki; |
| --- | --- |

P.

ker je nizka udeležba v predšolski vzgoji glavni dejavnik prezgodnjega osipa med Romi, ki se še stopnjuje zaradi poznega začetka šolanja in nerednega obiskovanja pouka; ker do zgodnjega opuščanja šolanja prihaja predvsem pri prehodu med različnimi vrstami šol; ker udeležbo v srednješolskem izobraževanju ovirajo dejavniki, kot so potovanja in segregacija v stanovanjih ter slabo delujoče storitve usmerjanja; ker se razlike v izobraževanju še povečujejo zaradi vse večjega digitalnega razkoraka med romskimi in neromskimi otroki;

| Q. | ker so se Romi med pandemijo soočali z večjim tveganjem okužbe s covidom-19 zaradi zakoreninjenih zdravstvenih in socialnih neenakosti ter so jih nesorazmerno prizadeli ukrepi, sprejeti za zajezitev virusa; ker so bile negativne socialne in gospodarske posledice pandemije za romsko prebivalstvo v EU še hujše, saj jih je veliko vključenih v sivo ekonomijo in opravlja sezonsko delo, prav tako pa v politikah za blažitev zdravstvene krize zanje niso bili predvideni ukrepi, prilagojeni njihovemu posebnemu položaju; ker je pandemija sprožila javno obtoževanje in sovražni govor proti Romom; ker so izredne zdravstvene razmere znova razkrile kritično neskladje med lokalnimi potrebami in zmožnostjo, da se jim zadosti, ter opozorile, da so potrebni takojšnji dolgoročni ukrepi, zlasti na področju zaposlovanja, izobraževanja in stanovanj (18); |
| --- | --- |

Q.

ker so se Romi med pandemijo soočali z večjim tveganjem okužbe s covidom-19 zaradi zakoreninjenih zdravstvenih in socialnih neenakosti ter so jih nesorazmerno prizadeli ukrepi, sprejeti za zajezitev virusa; ker so bile negativne socialne in gospodarske posledice pandemije za romsko prebivalstvo v EU še hujše, saj jih je veliko vključenih v sivo ekonomijo in opravlja sezonsko delo, prav tako pa v politikah za blažitev zdravstvene krize zanje niso bili predvideni ukrepi, prilagojeni njihovemu posebnemu položaju; ker je pandemija sprožila javno obtoževanje in sovražni govor proti Romom; ker so izredne zdravstvene razmere znova razkrile kritično neskladje med lokalnimi potrebami in zmožnostjo, da se jim zadosti, ter opozorile, da so potrebni takojšnji dolgoročni ukrepi, zlasti na področju zaposlovanja, izobraževanja in stanovanj (18);

| R. | ker se zbiranje podatkov o enakosti nanaša na zbiranje vseh vrst razčlenjenih podatkov, uporabljenih za primerjalne ocene položaja posameznih skupin, ki jim grozi diskriminacija, da bi oblikovali javne politike, ki bodo prispevale k spodbujanju enakosti, in ocenili njihovo izvajanje na podlagi dokazov, ne zgolj domnev; ker je bilo načrtovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje evropskih in nacionalnih ukrepov za socialno vključevanje Romov ovirano zaradi pomanjkanja celovitih in kakovostnih podatkov, razčlenjenih po narodnosti; |
| --- | --- |

R.

ker se zbiranje podatkov o enakosti nanaša na zbiranje vseh vrst razčlenjenih podatkov, uporabljenih za primerjalne ocene položaja posameznih skupin, ki jim grozi diskriminacija, da bi oblikovali javne politike, ki bodo prispevale k spodbujanju enakosti, in ocenili njihovo izvajanje na podlagi dokazov, ne zgolj domnev; ker je bilo načrtovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje evropskih in nacionalnih ukrepov za socialno vključevanje Romov ovirano zaradi pomanjkanja celovitih in kakovostnih podatkov, razčlenjenih po narodnosti;

| S. | ker številni Romi živijo na območjih, kjer so nesorazmerno izpostavljeni degradaciji okolja in onesnaževanju, in sicer blizu odlagališč odpadkov ali onesnaženih območij, ter nimajo dostopa do osnovnih okoljskih in javnih storitev; |
| --- | --- |

S.

ker številni Romi živijo na območjih, kjer so nesorazmerno izpostavljeni degradaciji okolja in onesnaževanju, in sicer blizu odlagališč odpadkov ali onesnaženih območij, ter nimajo dostopa do osnovnih okoljskih in javnih storitev;

| T. | ker so romske ženske izpostavljene večplastnim in presečnim oblikam diskriminacije na podlagi kombinacije etnične pripadnosti, spola in socialnega statusa ter nasilju na podlagi spola, kar je bilo še posebej vidno med pandemijo covida-19; ker je treba zagotoviti in spodbujati enakost žensk in moških na vseh področjih, tudi pri udeležbi na trgu dela, pogojih zaposlitve, vključno s plačami, izobraževanju in usposabljanju, spremembi poklica in poklicnem napredovanju; |
| --- | --- |

T.

ker so romske ženske izpostavljene večplastnim in presečnim oblikam diskriminacije na podlagi kombinacije etnične pripadnosti, spola in socialnega statusa ter nasilju na podlagi spola, kar je bilo še posebej vidno med pandemijo covida-19; ker je treba zagotoviti in spodbujati enakost žensk in moških na vseh področjih, tudi pri udeležbi na trgu dela, pogojih zaposlitve, vključno s plačami, izobraževanju in usposabljanju, spremembi poklica in poklicnem napredovanju;

| U. | ker v Ukrajini živi približno 400 000 Romov, od tega jih je približno od 10 % do 20 % brez državljanstva oz. jim grozi apatridnost (19); ker so romski begunci, ki bežijo pred vojno v Ukrajini brez dokumentacije, ki bi potrjevala njihovo ukrajinsko državljanstvo ali status prebivanja, v še posebej ranljivem položaju; |
| --- | --- |

U.

ker v Ukrajini živi približno 400 000 Romov, od tega jih je približno od 10 % do 20 % brez državljanstva oz. jim grozi apatridnost (19); ker so romski begunci, ki bežijo pred vojno v Ukrajini brez dokumentacije, ki bi potrjevala njihovo ukrajinsko državljanstvo ali status prebivanja, v še posebej ranljivem položaju;

Nujno ukrepanje na državni ravni

| 1. | obžaluje, da ljudje v Evropski uniji še vedno nimajo dostopa do varnih in dostojnih stanovanj, čiste pitne vode, električne energije, kanalizacije in objektov za ravnanje z odpadki, izobraževanja, zaposlitve ter zdravstvenega varstva in nege; je globoko zaskrbljen zaradi velike vrzeli med izjavami in zavezami o močni socialni Evropi ter dejanskim stanjem na terenu, tudi glede na pandemijo covida-19, ki je razkrila, da ni bilo napredka pri izboljšanju dostopa do osnovne infrastrukture v prejšnjem programskem obdobju; poziva Komisijo in države članice, naj nujno, celovito in učinkovito obravnavajo položaj Romov, ki živijo v naseljih, z ustreznimi kratkoročnimi in dolgoročnimi politikami, podprtimi z zadostnimi sredstvi EU in nacionalnimi sredstvi, da bi zagotovili, da Romi v EU in sosednjih državah ne bodo zapostavljeni; poudarja, da te katastrofalne razmere, kot tudi negativne psihološke in sociološke posledice segregacije ne vplivajo le na ljudi, ki živijo v takšnih naselbinah, temveč tudi na širšo skupnost; |
| --- | --- |

1.

Stanovanja

| 2. | poudarja, da je dostop do dostojnih desegregiranih stanovanj ključen za prekinitev začaranega kroga medgeneracijske revščine; ugotavlja, da je dostop do stanovanja osnovni pogoj za človekovo dostojanstvo in tesno povezan s polnim uživanjem človekovih pravic; priznava, da je pandemija covida-19 pokazala, da slabe stanovanjske razmere pomenijo sistemsko tveganje za javni zdravstveni sistem, ki nesorazmerno obremenjuje Rome, zlasti romske ženske; ponovno poziva države članice, naj preprečijo in odpravljajo brezdomstvo in se na izključenost iz stanovanjskega trga odzovejo z dolgoročnimi rešitvami, kot so ustrezna socialna stanovanja, programi cenovno dostopnih najemnih stanovanj in ciljno usmerjeni stanovanjski dodatki s celostnimi nacionalnimi strategijami, osredotočenimi na stanovanja, pri čemer naj vsem, brez diskriminacije, zagotovijo dejansko enak dostop do ustreznih desegregiranih stanovanj in osnovnih storitev; poziva države članice, naj izvajajo koncept ustrezne nastanitve, kot jo je opredelila OZN (20), za vse, vključno z Romi; poziva, naj se prednost nameni pristopom za odpravo segregacije, pri katerih se uporabljajo integrirana socialna stanovanja oziroma se izvajajo naložbe vanje, poleg financiranja dostopnih kakovostnih socialnih storitev in kakovostnega socialnega dela na terenu, ki vključuje posvetovanje s člani romske skupnosti in njihovo udeležbo kot način, na katerega bodo Romi zapustili naselja; poudarja, da je uporaba elektronskih plačilnih kartic za prejemanje socialnih prejemkov, ki jih spremlja potrebna digitalna infrastruktura, dodatno orodje za dobro finančno poslovodenje za Rome, ki živijo v naseljih, da bi zagotovili dostojno življenje in možnost izkoriščanja te ugodnosti za dostop do finančnih sredstev, kot so mikroposojila; poziva države članice, naj nujno preučijo možnosti za njihovo uporabo; poudarja, da so elektronske plačilne kartice ena od rešitev za reševanje socialno-ekonomskih težav, povezanih z oderuštvom, zlorabo drog in igranjem na srečo v naseljih; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznava, da so številna romska naselja na nevarnih, tveganih in nezakonito zasedenih zemljiščih, kar je velika ovira pri iskanju učinkovitega načina za izboljšanje življenjskih razmer Romov, ki onemogoča naložbe EU; poziva države članice, naj začnejo ta problem reševati centralizirano na nacionalni ravni, in pri tem tesno sodelujejo z lokalnimi in regionalnimi organi pri izvajanju politik na področju nastanitev, tudi s socialnimi nastanitvami in inovativnimi politikami; |
| --- | --- |

3.

Izobraževanje

| 4. | poudarja ključno vlogo predšolskega izobraževanja za uspeh v nadaljnjih fazah izobraževanja, pri iskanju dostojne in kakovostne zaposlitve in za prekinitev začaranega kroga prikrajšanja; je seznanjen z veliko vrzeljo med romskimi in neromskimi otroki v predšolski vzgoji ter povezavo med stanovanjsko in izobraževalno segregacijo, ki sta ključna dejavnika za stopnjo osipa v šolah; poziva države članice, naj čim prej sprejmejo vse potrebne ukrepe za dosego barcelonskih ciljev, s posebnim poudarkom na ukrepih, ki spodbujajo in lajšajo predšolsko vzgojo romskih otrok; prav tako poziva Komisijo, naj v prihodnji reviziji barcelonskih ciljev v okviru evropske strategije oskrbe obravnava vrzeli pri dostopu do kakovostnega otroškega varstva med romskimi in neromskimi otroki; poleg tega poziva države članice, naj vsem romskim otrokom, ki živijo v naseljih, zagotovijo učinkovit in brezplačen dostop do vrtcev, da bi zagotovili njihovo udeležbo v skladu z evropskim jamstvom za otroke; poziva države članice, naj sistematično spremljajo tveganje osipa in neenakosti pri izobraževanju na vseh ravneh, da bi omogočile pravočasno posredovanje v smislu pedagoške pomoči in individualnega svetovanja ter zunajšolskih dejavnosti za otroke in starše; poudarja, da bi smiselno vključevanje romskih staršev pripomoglo tudi k zmanjšanju tveganja, da otroci opustijo šolanje; poziva države članice, naj uvedejo ukrepe in programe, kot so posebni dodatki, za spodbujanje mladih romskih učencev, ki so zaključili zakonsko določeno izobraževanje, da zaključijo srednješolsko izobraževanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da so romski otroci še vedno segregirani v posebnem izobraževanju in programih zunaj rednega izobraževalnega sistema, kar je pogosto posledica napačnih diagnoz oviranosti, ki temeljijo na kulturno in jezikovno pristranskih testih; poudarja, da se standardizirano psihološko testiranje, ki se uporablja v nekaterih državah članicah, ne bi smelo uporabljati kot izločitveni instrument za odložitev vstopa v redne šolske programe; poziva države članice, naj vzpostavijo mehanizme za pregled in po potrebi razveljavitev diagnostičnih odločitev; obžaluje tudi, da so v več državah članicah romski otroci v rednih šolah še vedno diskriminirani in segregirani, na primer z ločenimi razredi in nadstropji, s segregacijo v razredih in segregacijo v času malice in kosila; poudarja, da ločeno šolanje temelji na zmanjšanih učnih načrtih, ki romskim učencem redko omogočajo vstop v splošni šolski sistem, visokošolsko izobraževanje ali poznejšo zaposlitev; poziva države članice, naj odpravijo prakse trajne segregacije romskih otrok, izvajajo celovite strategije za odpravo segregacije z jasnimi cilji in zadostnimi sredstvi za njihovo izvajanje, z določitvijo jasnih in ambicioznih časovnih razporedov, naj sprejmejo vključujoče učne metode, zagotovijo popoln dostop romskih otrok do šolskih dejavnosti in izvajajo protidiskriminacijske kampanje v šolah; poziva države članice, naj prednostno obravnavajo posebne izobraževalne potrebe Romov in ranljivih otrok, da bi zagotovili njihovo pravico do udeležbe in izobraževanja ter dobre učne rezultate in učinkovito zmanjšali vrzel v izobraževanju med Romi in drugimi ter preprečili segregacijo; poudarja pomen vključevanja romskih otrok v uradne nacionalne učne načrte, tudi za poklicno izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obžaluje, da imajo šole, kjer je večina šolarjev romskih otrok, sredstva, zmogljivosti in učne načrte, ki ne dosegajo zastavljenih standardov; poziva države članice, naj vlagajo v usposabljanje za učitelje pred zaposlitvijo in med njo, da bi okrepili njihove zmogljivosti za zagotavljanje ustreznega poučevanja za romske otroke, pri čemer naj se osredotočijo zlasti na občutljivost na romsko kulturo in identiteto, nediskriminacijo kot človekovo pravico in pozitivne strategije za spodbujanje strpnosti ter boj proti diskriminacijskemu ravnanju in anticiganizmu (21), kar prispeva k predsodkom in slabo obveščenim mnenjem o sposobnosti in pripravljenosti romskih otrok za učenje ter vodi v nizka akademska pričakovanja; poziva države članice, naj dodelijo več finančnih sredstev za kakovostne pomočnike učiteljev, da bi zagotovili nemoteno vključevanje otrok iz romskih naselij v redno izobraževanje; poziva države članice, naj uvedejo celovito starosti primerno spolno vzgojo in izobraževanje o odgovornem starševstvu za mlade v šolah, tudi kot sredstvo za preprečevanje mladoletnih nosečnosti med romskimi dekleti, ki živijo v naseljih, kar dodatno prispeva k začaranemu ciklu medgeneracijske revščine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da so omejitve gibanja zaradi koronavirusa še poglobile obstoječe neenakosti v izobraževanju v več državah članicah, zaradi česar so bili romski otroci, zlasti tisti, ki živijo v segregiranih naseljih, brez dostopa do spletnega izobraževanja zaradi pomanjkanja dostopa do digitalne infrastrukture, povezljivosti in digitalnega učnega gradiva; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo nujna sredstva EU, dodeljena za boj proti covidu-19, kot so sredstva, zagotovljena v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, posebej odražala potrebe Romov in ranljivih otrok ter zagotavljala kakovostne in cenovno dostopne storitve v romskih skupnostih, tudi s posebnimi kazalniki v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost; poziva države članice, naj preučijo nove možnosti vključevanja romskih otrok v digitalno izobraževanje, vštevši večje naložbe v izboljšanje dostopnosti digitalne infrastrukture in digitalne pismenosti, da bi jih pripravili na digitalno dobo; poziva države članice, naj podprejo izobraževanje romskih žensk in deklet s posebnim poudarkom na pomenu naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter zmanjšajo njihovo stopnjo osipa v šolah; |
| --- | --- |

7.

Zdravje in okolje

| 8. | je zaskrbljen zaradi višje stopnje umrljivosti dojenčkov pri romskih populacijah v primerjavi z neromskimi populacijami, zlasti tistih, ki živijo v naseljih; poudarja, da se otroci v romskih naseljih rodijo v revščini in okolju, ki ne spodbuja zdravega telesnega in psihosocialnega razvoja; poziva Komisijo, naj spremlja naložbe in izvajanje evropskega jamstva za otroke v državah članicah ter posebnih ciljev, določenih v nacionalnih akcijskih načrtih za romske otroke, zlasti v zvezi z njihovim izrazito prikrajšanim položajem, ki se kaže v slabih rezultatih izobraževanja in stopnjah osipa v šolah; poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, podprte z znatno večjimi javnimi naložbami za hitro in učinkovito izvajanje evropskega jamstva za otroke, ter odločno spodbuja države članice, naj več kot 5 % sredstev Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) v okviru deljenega upravljanja namenijo podpori dejavnosti v okviru jamstva; poziva države članice, naj nujno sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo zagotovili strokovno zdravstveno nego in morebitno zdravljenje za otroke v romskih naseljih od rojstva naprej, zdravstveni delavci pa bi ob tem imeli možnost prepoznati psihološko ali fizično zlorabo otrok in bi o teh primerih obvezno obvestili pristojne organe; opozarja na preveliko zastopanost romskih otrok v institucionalni oskrbi ter poudarja, da je potreben pristop, ki je osredotočen na otroke in pri katerem se posebna pozornost nameni pravicam in potrebam najranljivejših; v ta namen poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo na voljo centri za ukrepanje v zgodnjem otroštvu in centri lokalnih skupnosti, ki zaposlujejo socialne delavce na terenu, pedagoško osebje in zdravstvene delavce, vključno z romskimi posredniki in pomočniki na področju zdravja in izobraževanja, in bodo lahko dostopni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo ozaveščenost o zdravju in zdrave življenjske razmere v prikrajšanih skupnostih, zlasti romskih naseljih, z mobilnimi postajami za zdravniške preglede in preventivnimi dejavnostmi; nadalje poudarja, da je treba v zdravstvenih ustanovah v skladu z Listino EU o temeljnih pravicah spoštovati enakost spolov in da bi morale biti na voljo in dostopne pobude, kot so vzpostavitev patronažne mreže in oskrbnih domov, redni obiski pri pediatrih, splošni zdravniki za odrasle, službe za podporo družinam, oskrba na domu in storitve oskrbe starejših ter drugih oseb, ki potrebujejo oskrbo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja okoljska tveganja za zdravje in življenje Romov, ki živijo v naseljih, pa tudi širši skupnosti, ki jih povzročajo strupeni odpadki okoli njihovih naselij; poziva države članice, naj nujno obravnavajo te razmere, da se zmanjša nesorazmerna izpostavljenost Romov tem tveganjem, in razvijejo celoviti sistemi ravnanja z odpadki ter infrastrukturo v skladu z evropsko okvirno direktivo o odpadkih (22); poziva države članice, naj razvijejo strategije za ozaveščanje prizadetih skupnosti o nevarnostih, ki jih povzročajo strupeni odpadki in neustrezno ravnanje z odpadki v romskih naseljih; poudarja vlogo Komisije pri izvrševanju zakonodaje EU v zvezi s tem; poziva Komisijo in države članice, naj ciljno usmerjeno uporabijo orodja in vire politike za reševanje energetske krize in za zagotovitev pravičnega prehoda na zeleno energijo, da bi zagotovili, da imajo romske skupnosti dostop do čiste, cenovno ugodne in varne energije, preprečili nadaljnje poglabljanje energijske revščine in izboljšali zdravje Romov, ki živijo v naseljih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja, da bi morale države članice v skladu z novimi zavezujočimi standardi EU za organe za enakost podpirati večja pravdna pooblastila teh organov, tako da bi jim zagotovile procesno upravičenje pred sodišči v posameznih in kolektivnih pritožbah ter po uradni dolžnosti, in bi morale podpirati njihovo pravno zavezujočo pristojnost odločanja, tudi v primerih, ko nacionalni organ za enakost sestavlja več institucij, da se omogoči obravnavanje, odkrivanje in sankcioniranje presečne diskriminacije, ki pogosto prizadene Rome; meni, da bi morale države članice zagotoviti, da mandati teh organov zajemajo vse oblike diskriminacije, vključno z viktimizacijo in sovražnim govorom; |
| --- | --- |

11.

Zaposlovanje in socialna vključenost

| 12. | ugotavlja, da socialna izključenost in revščina njihovih prebivalcev še povečujeta visoko stopnjo dolgotrajne brezposelnosti v romskih naseljih in visoko število Romov, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo; poziva države članice, naj vlagajo v socialna podjetja in primere dobre prakse z namenom zaposlovanja dolgotrajno brezposelnih; poziva jih tudi, naj vlagajo v programe za Rome, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, kot je poklicno usposabljanje, zlasti na področju digitalnih znanj in spretnosti ter zelenih delovnih mest, tudi prek programov za okrevanje; meni, da lahko akcijski načrt Komisije za socialno ekonomijo podpre tozadevna prizadevanja držav članic s smernicami o obdavčitvi, dostopu do državne pomoči in socialnih javnih naročil za organizacije socialne ekonomije; meni, da bi moral prihodnji predlog priporočila Sveta o razvoju okvira socialne ekonomije zagotoviti medsektorski pristop, namenjen ranljivim skupinam, vključno z Romi in zlasti romskimi ženskami, ki pri vstopanju na trg dela premagujejo še večje ovire kot moški; poleg tega poziva države članice, naj podprejo ustvarjanje kakovostnih in trajnostnih delovnih mest, ureditev neformalnega dela in dostopnih poti do zaposlitve za romske delavce, kot so javni programi zaposlovanja, ki so lahko začasna rešitev za brezposelnost ter priložnost za prekvalifikacijo in nadaljnje usposabljanje; opozarja, da so številni Romi dolgotrajno brezposelni, kar vpliva na njihovo upravičenost do prejemkov in pokojnin; poudarja pomen nacionalnih sistemov minimalnega dohodka v povezavi s spodbudami za (ponovno) vključevanje na trg dela v boju proti revščini in socialni izključenosti; poziva države članice, naj podprejo preglednost plač ter etnično in spolno nevtralno ocenjevanje delovne uspešnosti, si prizadevajo za plače, ki omogočajo dostojen življenjski standard, ter začnejo protidiskriminacijske kampanje in kampanje usposabljanja za boj proti anticiganizmu in za spodbujanje raznolikosti na delovnem mestu, namenjene kadrovskim svetovalcem, delodajalcem in sodelavcem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da imajo centri lokalnih skupnosti ključno vlogo pri sodelovanju z Romi, ki živijo v romskih naseljih; poziva države članice, naj zagotovijo, da bo imelo vsako romsko naselje ustrezno opremljen center lokalne skupnosti, v katerem naj bo prostor za izobraževalne dejavnosti, na primer vrtce, varstvo za šolske otroke, prostočasne dejavnosti za otroke in odrasle ter sanitarne prostore, romska skupnost pa naj sodeluje pri vzdrževanju in upravljanju teh prostorov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice, naj zaposlovanje mladih, zlasti mladih Rominj, obravnavajo kot prednostno nalogo pri izvajanju nacionalnih strategij za vključevanje Romov; poziva države članice, naj v celoti izkoristijo okrepljeno jamstvo za mlade za spodbujanje zaposlovanja in socialnega vključevanja mladih Romov; opozarja na neizkoriščen potencial visoko izobraženih mladih Romov kot gonila pozitivnih sprememb v romskih skupnostih ter pri odpravljanju globoko zakoreninjenih predsodkov in stereotipov med večinskim prebivalstvom; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno vključenost organov za socialno in pravno zaščito, ko gre za otroke in socialno skrbništvo v marginaliziranih romskih naseljih, da bi otrokom zagotovili zaščito in oskrbo, ki sta potrebna za njihovo dobro počutje in razvoj, pri tem pa spoštovali njihove koristi; poziva k nadaljnjim usklajenim prizadevanjem in vzpostavitvi ustreznega okvira ukrepov za odpravo škodljivih pojavov v naseljih, kot so oderuštvo, spolno izkoriščanje otrok, zloraba drog, igre na srečo in izkoriščanje delovne sile; obžaluje visoko stopnjo prisilnega prosjačenja med romskimi otroki in poziva države članice, ki tega še niso storile, naj sprejmejo zakonodajo, ki ščiti otroke in prepoveduje prisilno prosjačenje; poudarja, da morajo policijske sile priznati posebne pogoje za Rome, države članice pa morajo zagotoviti usposabljanje policije za boj proti diskriminaciji in kriminalizaciji Romov tako znotraj svojih vrst kot v večinski populaciji; poziva države članice, naj temeljito preiščejo primere policijskih zlorab, da se prepreči nekaznovanje nasilja nad posameznimi Romi ali njihovimi skupnostmi, njihovega ustrahovanja in slabega ravnanja z njimi, ter naj obravnavajo neustrezen dostop Romov do pravnega varstva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami pri pripravi skupne metodologije za zbiranje in objavo podatkov o enakosti, razčlenjenih po etnični pripadnosti in različnih vrstah naselij, kadar je to priznano v nacionalni zakonodaji, ob polnem spoštovanju standardov zasebnosti in temeljnih pravic, da bi ocenili položaj Romov in učinkovito ocenili napredek pri izvajanju ukrepov znotraj strateškega okvira EU za Rome za odpravo temeljnih vzrokov njihove socialne in ekonomske izključenosti; poleg tega poziva Komisijo, naj v pregled socialnih kazalnikov vključi posebne cilje za zaposlovanje Romov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo krepitev socialnega dialoga in kolektivne zastopanosti romskih delavcev, da bi jim olajšali dostop do kakovostnih delovnih mest z dostojnimi delovnimi pogoji; poziva države članice, naj izboljšajo svoje programe javnih del, da bi Romom in drugim posameznikom v ranljivem položaju omogočili razvoj in izboljšanje ustreznih znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

17.

Uporaba sredstev EU in nacionalnih sredstev

| 18. | je zaskrbljen, ker je bila v nekaterih državah članicah poraba sredstev, dodeljenih za Rome, doslej nizka, zaradi česar obstaja tveganje znatne izgube finančnih sredstev do konca sedanjega programskega obdobja; obžaluje, da sedanji sistemi in pogoji, določeni za črpanje sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, v številnih državah članicah ne dopuščajo njihovega nemotenega in učinkovitega črpanja, pogosto zaradi birokratskih in strukturnih ovir v nacionalnih sistemih; v zvezi s tem opozarja, da je treba zmanjšati upravno breme, spodbujati uporabo poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov ter zagotoviti dodatno pomoč in prožnost, vključno z neposredno razdelitvijo sredstev za regionalne in lokalne politike ter programe civilne družbe, da bi se organi upravljanja in upravičenci lažje odzivali na neposredne potrebe Romov, ki živijo v naseljih v EU, da bi jih uporabljali; poziva države članice in Komisijo, naj nujno povečajo financiranje evropskega jamstva za otroke z namenskim proračunom v višini vsaj 20 milijard EUR za boj proti revščini, ki prizadene otroke in njihove družine, ter prispevanje k uresničevanju cilja o zmanjšanju števila prebivalcev, ki živijo v revščini, v vseh državah članicah za vsaj 15 milijonov, vključno z najmanj petimi milijoni otrok, do leta 2030; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja na pomanjkanje politične volje nekaterih lokalnih oblasti v državah članicah, ki niso naklonjene izvajanju novih projektov za izboljšanje življenjskih razmer Romov v naseljih; poziva države članice in njihove organe upravljanja, naj posebno pozornost namenijo tem lokalnim oblastem in izvajajo strategije, s katerimi bi jih spodbudili k spremembi negativnega pristopa, po možnosti tudi z mehanizmi pogojenosti; v zvezi s tem poudarja, da je treba zagotoviti politično udeležbo in zastopanost Romov na vseh ravneh ter se boriti proti škodljivim negativnim stereotipom, ki spodbujajo diskriminatorna stališča in vedenje neromskega prebivalstva; opozarja tudi na strukturne ovire v nekaterih državah članicah, ki lokalnim oblastem in civilni družbi preprečujejo izvajanje projektov, ter nujno poziva te države članice, naj jih odpravijo in lokalnim organom ponudijo jasne podporne instrumente, da bi jim pomagale sodelovati pri novih projektih, osredotočenih na Rome, ki živijo v naseljih, in njihovo širšo skupnost; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da so pogosto potrebne mnoge generacije, da bi dosegli znaten napredek pri krepitvi socialno-ekonomske vloge in vključevanju Romov; poziva države članice, naj nujno v celoti izkoristijo razpoložljive instrumente in vire financiranja na nacionalni ravni in ravni EU, da bi ustvarile ugodne pogoje za trajnostno ter učinkovito, celovito, usklajeno in prožno financiranje in izvajanje stalnih programov in projektov ter odpravile morebitne ovire za črpanje sredstev, vključno z neposrednimi in posrednimi oblikami diskriminacije, zlasti črpanje sredstev iz ESS+, Evropskega sklada za regionalni razvoj in mehanizma za okrevanje in odpornost; poziva Komisijo, naj podpira, spremlja in ocenjuje ukrepe držav članic v zvezi s tem prek njihovih nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, nacionalnih strateških okvirov za Rome, nacionalnih akcijskih načrtov evropskega jamstva za otroke, akcijskega načrta EU za boj proti rasizmu in priporočil za posamezne države v okviru evropskega semestra; poziva zlasti Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo ukrepi in sredstva EU dosegli Rome, ki živijo v naseljih, in poudarja, da bi morali ciljno usmerjeni ukrepi in pobude temeljiti predvsem na načelu „od spodaj navzgor“ in prihajati z lokalne ravni in iz občin, ki so najbližje zadevnim skupnostim, pri čemer bi bilo treba finančno in upravno pomoč podpreti na nacionalni ravni ali ravni EU; v zvezi s tem poziva države članice, naj bolje izkoristijo razpoložljiva finančna sredstva za tehnično pomoč in zagotovijo, da bo neposredna tehnična pomoč izdatno na voljo upraviteljem in posameznim prosilcem; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo opredelitev naselij ter posebne politike in ukrepi za reševanje njihovega položaja vključeni v programe Kohezijskega sklada EU za obdobje 2021–2027 in priporočila za posamezne države v okviru evropskega semestra. |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Evropsko računsko sodišče, naj izvede celovito in poglobljeno analizo učinka in uspešnosti uporabe evropskih strukturnih in investicijskih skladov, zlasti ESS+ in Evropskega sklada za regionalni razvoj, za leta od vzpostavitve evropske strategije za vključevanje Romov leta 2011, s posebnim poudarkom na porabi sredstev za romska naselja in s tem povezana socialna vprašanja; |
| --- | --- |

21.

Potreba po ukrepanju na ravni EU

| 22. | poudarja, da sedanje prakse v nekaterih državah članicah v zvezi z Romi, ki živijo v naseljih, kažejo, da je ocenjevanje projektov, ki temelji samo na kvantitativnih rezultatih, nezadostno in je lahko celo zavajajoče glede realnosti na terenu, saj ne zagotavlja informacij o kakovosti napredka projektov; opozarja, da bi to lahko privedlo do odločitev, ki bi ogrozile dobro finančno poslovodenje proračuna EU; zato poziva k hitri uporabi splošnega režima pogojenosti za zaščito proračuna EU v zvezi s temi državami članicami; ugotavlja, da so akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic, evropsko jamstvo za otroke in strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov za obdobje 2020–2030 verodostojno merilo za kvalitativno oceno; poziva, naj se posebna pozornost pri izvajanju te kvalitativne ocene nameni presečni diskriminaciji ter obravnavanju pravic in potreb najranljivejših skupin, zlasti invalidov, otrok in žensk; meni, da je bistveno, da Komisija pri ocenjevanju posameznih projektov, ki se financirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov v marginaliziranih romskih naseljih, poleg kvantitativnih rezultatov zahteva konkretne kvalitativne rezultate, ki bolje odražajo dejansko stanje na terenu; poleg tega poziva Komisijo, naj začne spremljati in ocenjevati projekte predvsem na podlagi lastnih ugotovitev med obiski na kraju samem, da bi zmanjšala svojo odvisnost od informacij, ki jih pridobi od vlad in iz medijskih poročil, ter okrepila nadzor nad proračunom EU; v zvezi s tem poudarja tudi, da je treba okrepiti sekcijo Agencije EU za temeljne pravice, ki se ukvarja z romskimi vprašanji, z zaposlovanjem romskih raziskovalcev; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo in Parlament, naj izvajata redne misije, s katerimi bi po možnosti redno preverjali položaj Romov, ki živijo v naseljih v različnih državah članicah, da bi prispevali k ozaveščanju odločevalcev in javnosti, k izmenjavi informacij o izzivih, s katerimi se soočajo Romi, med državami članicami in ustreznimi organi ter izmenjavi primerov dobre prakse in usklajevanju na ravni EU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da mora Komisija odločno delovati kot varuhinja temeljnih pogodb in tako zagotavljati popolno in pravilno izvajanje zakonodaje EU ter ustrezno in pravočasno ukrepati, kadar države članice tega ne storijo, zlasti v zvezi s kršitvami pravic državljanov EU, tudi pravic Romov; ugotavlja, da postopki za ugotavljanje kršitev, na primer v primerih segregacije romskih učencev v izobraževanju, niso pomagali zares odpraviti vzrokov diskriminacije; je trdno prepričan, da bi morala Komisija storiti vse, kar je v njeni moči, da bi preprečila kršitve človekovih pravic in temeljnih vrednot EU, začenši z učinkovitim preprečevanjem uporabe sredstev EU v podporo diskriminatornim praksam v državah članicah; zato poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizem zgodnjega opozarjanja za poročanje o tveganju zlorabe ali napačne rabe evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter drugih sredstev EU, namenjenih reševanju položaja Romov v marginaliziranih naseljih; meni, da bi lahko nedelovanje in pomanjkljiva zavezanost nekaterih držav članic pri reševanju vprašanja Romov, ki živijo v naseljih, kot tudi strukturne in upravne ovire pomenili kršitev temeljnih vrednot EU, kot so zapisane v členu 2 PEU, in sicer človekovega dostojanstva, enakosti in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin; poziva Svet in Komisijo, naj preučita položaj Romov, ki živijo v marginaliziranih naseljih, da bi ugotovili, ali takšna naselja in tamkajšnje razmere pomenijo očitno tveganje hude kršitve vrednot pogodb EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo dejavno sodelovanje in smiselno udeležbo Romov – zlasti romskih žensk, mladih in drugih premalo zastopanih skupin – pri razvoju, izvajanju in spremljanju javnih politik in projektov, namenjenih njim na ravni EU ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, da bodo lahko dejavno vključeni v oblikovanje prihodnosti EU in bodo lahko prispevali k spreminjanju dojemanja v družbah EU; meni, da bi morala biti udeležba in vodilna vloga Romov kvalitativni cilj v nacionalnih strateških okvirih za Rome; meni, da bi bilo treba spodbujati podporo izvoljenih romskih občinskih svetnikov kot primerov dobre prakse za spodbujanje socialnega vključevanja in demokratične udeležbe Romov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da se velik del romskega prebivalstva spopada z revščino, socialno izključenostjo in omejenim dostopom do zaposlitve, izobraževanja, zdravstvenega varstva in stanovanja tudi zaradi anticiganizma in strukturne diskriminacije; poziva Komisijo in države članice, naj se na vseh področjih družbe spopadajo z anticiganizmom z učinkovitimi zakonodajnimi in političnimi ukrepi, in sicer tako v državah članicah kot v državah širitve; poziva države članice, naj boj proti rasizmu in anticiganizmu vključijo v vsa načela evropskega socialnega stebra, saj sta glavno strukturno gonilo izključenosti Romov; poudarja, da je treba odpraviti vse oblike strukturnega in institucionalnega anticiganizma, segregacije in diskriminacije na področju izobraževanja, zaposlovanja, zdravstva, stanovanj ter dostopa do socialne zaščite in drugih storitev; meni, da je boj proti anticiganizmu horizontalno vprašanje in bi ga bilo treba upoštevati na vseh področjih politike EU; poziva Komisijo, naj okrepi izvajanje direktive o rasni enakosti, države članice pa, naj razvijejo in izvajajo učinkovite in ambiciozne nacionalne načrte za boj proti rasizmu in rasni diskriminaciji, s poudarkom na vseh oblikah rasizma, vključno z anticiganizmom, pri čemer naj se zgledujejo po skupnih vodilnih načelih, ki jih je sprejela Komisija; poziva države članice, naj določijo jasne in merljive cilje za boj proti diskriminaciji, anticiganističnemu govoru in kaznivim dejanjem v skladu z Okvirnim sklepom Sveta 2008/913/PNZ o boju proti rasizmu in ksenofobiji; nadalje poziva Svet, naj omogoči nadaljevanje pogajanj o horizontalni direktivi proti diskriminaciji (23), saj je to osnovni pogoj za doseganje enakosti v EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je treba priznati kulturno in jezikovno dediščino Romov, ter spodbuja Komisijo in države članice, naj s programi in s pomočjo medijev na svojih zadevnih ravneh ohranjajo in spodbujajo romsko kulturo in ozaveščanje javnosti ter tako prispevajo k raznolikosti skupnosti EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja za postopno izkoreninjenje marginaliziranih romskih naselij po vsej EU z uvedbo akcijskega načrta EU za odpravo romskih naselij do leta 2030, da bi okrepili uporabo obstoječih političnih in finančnih instrumentov; poudarja, da bi morali v tem akcijskem načrtu EU zagotoviti smernice, določiti prednostne naloge in konkretne cilje ter predvideti komponento nadnacionalnega sodelovanja in izmenjave pozitivnih praks med državami članicami; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je problematika Romov, ki živijo v naseljih, medsektorska in zahteva pozornost in usklajeno sodelovanje več komisarjev in generalnih direktoratov na ravni EU; zato poziva k vzpostavitvi funkcije koordinatorja Komisije za vključevanje in enakost Romov, ki bi celostno spremljal napredek v zadevnih instrumentih politike in bi se neposredno povezal z Romi, da bi posredoval dejansko stanje in pomisleke projektni skupini Komisije za enakost, pa tudi nacionalnim kontaktnim točkam za Rome, Agenciji EU za temeljne pravice, mreži EURoma, evropski platformi za Rome in skupini na visoki ravni za nediskriminacijo, enakost in raznolikost, da bi ustvarili sinergije in dosegli enakost, vključevanje in udeležbo Romov v EU; |
| --- | --- |

29.

| 30. | prav tako poziva k vzpostavitvi funkcije koordinatorja Parlamenta za romska vprašanja, ki bi jo moral zasedati eden od podpredsednikov Parlamenta, ki bi si prizadeval za vključitev romskih vprašanj v ustrezno politično in zakonodajno delo Parlamenta; hkrati poziva k vzpostavitvi mreže za vključevanje Romov, ki bi jo vodil in usklajeval Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter bi jo sestavljali po en predstavnik vsakega od odborov Evropskega parlamenta, da bi dopolnili in okrepili koordinatorjevo delo, kar bi imelo sinergijski učinek pri zagotavljanju, da se bodo medsebojno povezana in zapletena vprašanja, s katerimi se sooča romska skupnost, obravnavala s celovitim horizontalnim pristopom; meni, da bi morala koordinator Parlamenta in mreža za vključevanje Romov tesno sodelovati s svojo medskupino za boj proti rasizmu in raznolikost; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja na dodatne izzive in potrebo po okrepljenem sodelovanju med državami članicami v zvezi s prostim gibanjem ljudi znotraj EU, pa tudi s položajem Romov, ki bežijo pred vojno v Ukrajini; poziva države članice, naj sprejmejo učinkovite ukrepe proti segregaciji romskih migrantov znotraj EU in romskih beguncev iz Ukrajine ter jih ščitijo pred nezakonitim izgonom in diskriminacijo pri dostopanju do osnovnih storitev, zlasti stanovanj, izobraževanja in zaposlovanja; poziva države članice, naj poskrbijo, da begunci, vključno z Romi, ne bodo žrtve profiliranja ali diskriminacije, ko zaprosijo za začasno zaščito na podlagi direktive o začasni zaščiti, in da ne bodo prisiljeni zaprositi za azil, prav tako pa jih poziva, naj s pomočjo organizacij civilne družbe zagotovijo, da bodo pomoč v naravi, brezplačen prevoz in nastanitev lahko enako koristili vsi, ki bežijo iz Ukrajine; poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja za zagotovitev ustreznega registriranja rojstnih listov romskih otrok, da bi odpravili apatridnost romskih skupnosti v vsej EU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je seznanjen s strateškim akcijskim načrtom Sveta Evrope za vključevanje Romov in potujočih skupin (2020–2025); poziva Komisijo in države članice, naj si še naprej skupaj s Svetom Evrope prizadevajo za spodbujanje enakih možnosti, raznolikosti in socialne vključenosti ter boja proti diskriminaciji in anticiganizmu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da programi in instrumenti, kot sta Erasmus Plus in jamstvo za mlade, ponujajo priložnosti mladim iz prikrajšanih okolij ter Romom in njihovim organizacijam; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(2)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(3)  UL L 312, 22.11.2008, str. 3.

(4)  UL L 328, 6.12.2008, str. 55.

(5)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 112.

(6)  UL C 468, 15.12.2016, str. 36.

(7)  UL C 449, 23.12.2020, str. 2.

(8)  UL C 362, 8.9.2021, str. 8.

(9)  UL C 385, 22.9.2021, str. 104.

(10)  UL C 456, 10.11.2021, str. 145.

(11)  UL C 474, 24.11.2021, str. 146.

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0120.

(13)  UL C 93, 19.3.2021, str. 1.

(14)  UL L 223, 22.6.2021, str. 14.

(15)  UL L 212, 7.8.2001, str. 12.

(16)  Izjava združenja FEANTSA z naslovom The Housing Situation for Roma in the EU Remains Difficult (Razmere glede nastanitev za Rome v EU so še vedno težke).

(17)  Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 14/2016.

(18)  Bilten Agencije za temeljne pravice z naslovom Coronavirus pandemic in the EU – Impact on Roma and Travellers (Pandemija koronavirusa v EU – posledice za Rome in potujoče skupine (Travellers)).

(19)  Poročilo Evropske mreže za apatridnost z naslovom Stateless people and people at risk of apably beyond from Ukraine (Osebe brez državljanstva in osebe, ki jim grozi apatridnost, prisilno razseljene iz Ukrajine).

(20)  Člen 25 Splošne deklaracije človekovih pravic.

(21)  Dokument o stališču Unicefa z naslovom The Right of Roma Children to Education (Pravica romskih otrok do izobrazbe).

(22)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

(23)  Predlog Komisije za direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost.

---

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/41

---

P9_TA(2022)0344

Glavni cilji za zasedanje konference pogodbenic CITES (CoP19) v Panami

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2022 o strateških ciljih EU za 19. zasedanje konference pogodbenic Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), ki bo od 14. do 25. novembra 2022 v Panami (2022/2681(RSP))

(2023/C 132/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju globalnega ocenjevalnega poročila o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, ki ga je pripravila Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega ocenjevalnega poročila o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, ki ga je pripravila Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES),

| — | ob upoštevanju poročila Programa Združenih narodov za okolje in Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo iz leta 2020 z naslovom Stanje svetovnih gozdov 2020, v katerem je zapisano, da imajo gozdovi izredno pomembno funkcijo kot habitat več kot 80 % svetovne kopenske biotske raznovrstnosti, opravljajo številne ekosistemske storitve in zagotavljajo preživetje mnogim skupnostim, na primer domorodnim ljudstvom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Programa Združenih narodov za okolje in Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo iz leta 2020 z naslovom Stanje svetovnih gozdov 2020, v katerem je zapisano, da imajo gozdovi izredno pomembno funkcijo kot habitat več kot 80 % svetovne kopenske biotske raznovrstnosti, opravljajo številne ekosistemske storitve in zagotavljajo preživetje mnogim skupnostim, na primer domorodnim ljudstvom,

| — | ob upoštevanju morske in obalne biotske raznovrstnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju morske in obalne biotske raznovrstnosti,

| — | ob upoštevanju skorajšnjega 19. zasedanja konference pogodbenic Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), ki bo potekalo od 14. do 25. novembra 2022 v Panami (COP19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skorajšnjega 19. zasedanja konference pogodbenic Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), ki bo potekalo od 14. do 25. novembra 2022 v Panami (COP19),

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 75/311 z dne 26. julija 2021 o boju proti nedovoljeni trgovini s prostoživečimi vrstami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 75/311 z dne 26. julija 2021 o boju proti nedovoljeni trgovini s prostoživečimi vrstami,

| — | ob upoštevanju resolucije konference CITES št. 12.10 (Rev.CoP15) o registraciji dejavnosti, ko se v ujetništvu in za komercialne namene gojijo živalske vrste iz Dodatka I, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije konference CITES št. 12.10 (Rev.CoP15) o registraciji dejavnosti, ko se v ujetništvu in za komercialne namene gojijo živalske vrste iz Dodatka I,

| — | ob upoštevanju sklepov konference CITES št. 18.226 in 18.227 o trgovini z azijskimi sloni (Elephas maximus), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov konference CITES št. 18.226 in 18.227 o trgovini z azijskimi sloni (Elephas maximus),

| — | ob upoštevanju sklepov konference CITES št. 18.81–18.85 o kaznivih dejanjih, povezanih s prostoživečimi vrstami, ki potekajo po spletu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov konference CITES št. 18.81–18.85 o kaznivih dejanjih, povezanih s prostoživečimi vrstami, ki potekajo po spletu,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380) in resolucije Parlamenta z dne 9. junija 2021 o strategiji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380) in resolucije Parlamenta z dne 9. junija 2021 o strategiji (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (2), katere namen je spodbujati ohranjanje biotske raznovrstnosti in ki je temelj evropske politike ohranjanja narave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (2), katere namen je spodbujati ohranjanje biotske raznovrstnosti in ki je temelj evropske politike ohranjanja narave,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti in 15. konference njenih pogodbenic, ki naj bi potekala od 7. do 19. decembra 2022 v Montrealu (Kanada), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti in 15. konference njenih pogodbenic, ki naj bi potekala od 7. do 19. decembra 2022 v Montrealu (Kanada),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskopravnem varstvu okolja in nadomestitvi Direktive 2008/99/ES (COM(2021)0851), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskopravnem varstvu okolja in nadomestitvi Direktive 2008/99/ES (COM(2021)0851),

| — | ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji o glavnih ciljih konference pogodbenic CITES v Panami od 14. do 25. novembra 2022 (O-000038/2022 – B9-0023/2022 in O-000039/2022 – B9-0024/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji o glavnih ciljih konference pogodbenic CITES v Panami od 14. do 25. novembra 2022 (O-000038/2022 – B9-0023/2022 in O-000039/2022 – B9-0024/2022),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ob upoštevanju neslutenega slabšanja biotske raznovrstnosti po vsem svetu, ki se odvija že večdesetkrat do stokrat hitreje, kot je značilno za naravno izumiranje vrst, kar je neposredna posledica človekovih dejavnosti, izumrtje namreč grozi že okoli milijon živalskim in rastlinskim vrstam; ob upoštevanju, da je mogoče po dosedanjih dokazih sklepati, da še ni prepozno in da lahko še vedno ustavimo in obrnemo sedanj trend izgubljanja biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

A.

ob upoštevanju neslutenega slabšanja biotske raznovrstnosti po vsem svetu, ki se odvija že večdesetkrat do stokrat hitreje, kot je značilno za naravno izumiranje vrst, kar je neposredna posledica človekovih dejavnosti, izumrtje namreč grozi že okoli milijon živalskim in rastlinskim vrstam; ob upoštevanju, da je mogoče po dosedanjih dokazih sklepati, da še ni prepozno in da lahko še vedno ustavimo in obrnemo sedanj trend izgubljanja biotske raznovrstnosti;

| B. | ker biotska raznovrstnost pozitivno prispeva tudi k zdravju prebivalstva; ker je do 80 % zdravil, ki jih uporabljamo ljudje, naravnega izvora; |
| --- | --- |

B.

ker biotska raznovrstnost pozitivno prispeva tudi k zdravju prebivalstva; ker je do 80 % zdravil, ki jih uporabljamo ljudje, naravnega izvora;

| C. | ker imajo pomembno vlogo tudi oceani, saj predstavljajo 95 % biosfere in so eden najpomembnejših ponorov ogljika, saj uravnavajo podnebje in absorbirajo CO2 iz ozračja; |
| --- | --- |

C.

ker imajo pomembno vlogo tudi oceani, saj predstavljajo 95 % biosfere in so eden najpomembnejših ponorov ogljika, saj uravnavajo podnebje in absorbirajo CO2 iz ozračja;

| D. | ker je pomembno obvarovati morsko in obalno biotsko raznovrstnost ter se odpraviti nevarnosti, ki nastajajo zaradi neregulirane ali slabo regulirane rabe živih morskih virov; ker je pomembno biotsko raznovrstnost zaščititi tudi v sladkih vodah, saj upada celo v večji meri kot v morskih in kopenskih ekosistemih, število sladkovodnih populacij se je namreč med letoma 1970 in 2014 zmanjšalo za 83 %; |
| --- | --- |

D.

ker je pomembno obvarovati morsko in obalno biotsko raznovrstnost ter se odpraviti nevarnosti, ki nastajajo zaradi neregulirane ali slabo regulirane rabe živih morskih virov; ker je pomembno biotsko raznovrstnost zaščititi tudi v sladkih vodah, saj upada celo v večji meri kot v morskih in kopenskih ekosistemih, število sladkovodnih populacij se je namreč med letoma 1970 in 2014 zmanjšalo za 83 %;

| E. | ker velika večina vrst, s katerimi se trguje, ni zaščitena s konvencijo CITES; ker mednarodna trgovina s temi vrstami še vedno ni urejena, kar znatno prispeva k izumiranju prostoživečih populacij; |
| --- | --- |

E.

ker velika večina vrst, s katerimi se trguje, ni zaščitena s konvencijo CITES; ker mednarodna trgovina s temi vrstami še vedno ni urejena, kar znatno prispeva k izumiranju prostoživečih populacij;

| F. | ker je konvencija CITES največji svetovni sporazum o varstvu prostoživečih vrst in ima 184 pogodbenic, med njimi tudi Evropsko unijo in njenih 27 držav članic; ker je v konvenciji priznano, da so prostoživeče živalske in rastlinske vrste kot mnogotere edinstvene in raznovrstne oblike nenadomestljiv del naravnih sistemov na Zemlji in jih moramo zato obvarovati za prihodnje rodove; |
| --- | --- |

F.

ker je konvencija CITES največji svetovni sporazum o varstvu prostoživečih vrst in ima 184 pogodbenic, med njimi tudi Evropsko unijo in njenih 27 držav članic; ker je v konvenciji priznano, da so prostoživeče živalske in rastlinske vrste kot mnogotere edinstvene in raznovrstne oblike nenadomestljiv del naravnih sistemov na Zemlji in jih moramo zato obvarovati za prihodnje rodove;

| G. | ker je namen konvencije zagotoviti, da mednarodna trgovina s prostoživečimi živalmi in rastlinami ne bo ogrožala preživetja teh vrst; |
| --- | --- |

G.

ker je namen konvencije zagotoviti, da mednarodna trgovina s prostoživečimi živalmi in rastlinami ne bo ogrožala preživetja teh vrst;

| H. | ker tako nezakonita kot zakonita trgovina s prostoživečimi vrstami in uporaba teh vrst ter uničevanje naravnih habitatov znatno prispevajo k upadanju biotske raznovrstnosti, spodkopavajo svetovna prizadevanja v boju proti podnebnim spremembam ter so hkrati vzrok in posledica korupcije; |
| --- | --- |

H.

ker tako nezakonita kot zakonita trgovina s prostoživečimi vrstami in uporaba teh vrst ter uničevanje naravnih habitatov znatno prispevajo k upadanju biotske raznovrstnosti, spodkopavajo svetovna prizadevanja v boju proti podnebnim spremembam ter so hkrati vzrok in posledica korupcije;

| I. | ker Dodatek I h konvenciji CITES zajema vse vrste, ki jim grozi izumrtje, ki so ali bi lahko bile prizadete zaradi trgovine s temi živalmi in rastlinami; ker Dodatek II zajema vse vrste, ki bi jim lahko grozilo izumrtje, če ne bodo za trgovino z osebki teh vrst veljali strogi predpisi, s katerimi bi preprečili uporabo, ki ni združljiva s preživetjem teh vrst, in če ne bo trgovina z njimi pod učinkovitim nadzorom; |
| --- | --- |

I.

ker Dodatek I h konvenciji CITES zajema vse vrste, ki jim grozi izumrtje, ki so ali bi lahko bile prizadete zaradi trgovine s temi živalmi in rastlinami; ker Dodatek II zajema vse vrste, ki bi jim lahko grozilo izumrtje, če ne bodo za trgovino z osebki teh vrst veljali strogi predpisi, s katerimi bi preprečili uporabo, ki ni združljiva s preživetjem teh vrst, in če ne bo trgovina z njimi pod učinkovitim nadzorom;

| J. | ker trgovina s prostoživečimi vrstami povečuje stike med ljudmi in divjimi živalmi, kar lahko zelo poveča tveganje za nastanek in širjenje zoonoz; ker je 70 % vseh novonastalih nalezljivih bolezni pri ljudeh zoonotskega izvora, tako da trgovina s prostoživečimi vrstami resno ogroža zdravje živali in ljudi; ker je potreben boljši in izčrpnejši nadzor nad trgovino z mesom in živimi živalmi; ker strokovnjaki svetujejo, da bi tveganja zoonoz zmanjšali tako, da se odpravijo tržnice živih živali in pripravi „pozitivni seznam“ živalskih vrst, ki jih je dovoljeno prevažati v mednarodnem prometu, ob tem pa je treba upoštevati tveganja zoonoz in druge vidike, kot so dobrobit živali, stanje ohranjenosti in gibanja v populacijah; |
| --- | --- |

J.

ker trgovina s prostoživečimi vrstami povečuje stike med ljudmi in divjimi živalmi, kar lahko zelo poveča tveganje za nastanek in širjenje zoonoz; ker je 70 % vseh novonastalih nalezljivih bolezni pri ljudeh zoonotskega izvora, tako da trgovina s prostoživečimi vrstami resno ogroža zdravje živali in ljudi; ker je potreben boljši in izčrpnejši nadzor nad trgovino z mesom in živimi živalmi; ker strokovnjaki svetujejo, da bi tveganja zoonoz zmanjšali tako, da se odpravijo tržnice živih živali in pripravi „pozitivni seznam“ živalskih vrst, ki jih je dovoljeno prevažati v mednarodnem prometu, ob tem pa je treba upoštevati tveganja zoonoz in druge vidike, kot so dobrobit živali, stanje ohranjenosti in gibanja v populacijah;

| K. | ker so stroški svetovnih strategij za preprečevanje pandemij, ki temeljijo na zmanjševanju nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami, preprečevanju sprememb v rabi zemljišč in povečanem nadzoru, ocenjeni na 22 do 31 milijard USD (3), kar pa je le majhen del stroškov, ki jih je povzročila pandemija; |
| --- | --- |

K.

ker so stroški svetovnih strategij za preprečevanje pandemij, ki temeljijo na zmanjševanju nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami, preprečevanju sprememb v rabi zemljišč in povečanem nadzoru, ocenjeni na 22 do 31 milijard USD (3), kar pa je le majhen del stroškov, ki jih je povzročila pandemija;

| L. | ker je 19 držav članic podprlo stališče ciprske vlade o novem zakonodajnem okviru EU za vseevropski pozitivni seznam živali, dovoljenih kot hišne živali, ki je bil 24. maja 2022 predstavljen na seji Sveta za kmetijstvo in ribištvo; |
| --- | --- |

L.

ker je 19 držav članic podprlo stališče ciprske vlade o novem zakonodajnem okviru EU za vseevropski pozitivni seznam živali, dovoljenih kot hišne živali, ki je bil 24. maja 2022 predstavljen na seji Sveta za kmetijstvo in ribištvo;

| M. | ker je EU pomembno vozlišče, tranzitna točka in namembni kraj za zakonito in nezakonito pridobljene žive in mrtve osebke prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst, njihove telesne dele ali proizvode iz njih; ker so leta 2019 kar 36 % vsega zabeleženega uvoza v EU znašale transakcije s prostoživečimi vrstami, zaščitenimi v okviru CITES; |
| --- | --- |

M.

ker je EU pomembno vozlišče, tranzitna točka in namembni kraj za zakonito in nezakonito pridobljene žive in mrtve osebke prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst, njihove telesne dele ali proizvode iz njih; ker so leta 2019 kar 36 % vsega zabeleženega uvoza v EU znašale transakcije s prostoživečimi vrstami, zaščitenimi v okviru CITES;

| N. | ker je bila EU med letoma 2014 in 2018 pri uvozu lovskih trofej s seznama CITES na drugem mestu, takoj za Združenimi državami Amerike; ker vse več evropskih držav sprejema ukrepe ali razmišlja o ukrepih, s katerimi bi prepovedale uvoz lovskih trofej; |
| --- | --- |

N.

ker je bila EU med letoma 2014 in 2018 pri uvozu lovskih trofej s seznama CITES na drugem mestu, takoj za Združenimi državami Amerike; ker vse več evropskih držav sprejema ukrepe ali razmišlja o ukrepih, s katerimi bi prepovedale uvoz lovskih trofej;

| O. | ker obseg mednarodne trgovine s prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami vsako leto nanese več milijard evrov in vključuje na milijone divjih rastlin in živali; ker je nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami postala četrti največji črni trg, takoj za trgovino z mamili, ljudmi in orožjem; ker kazni za nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami pogosto niso dovolj stroge, da bi delovale odvračilno, akterji srednje in višje ravni pa so le redko kazensko preganjani; |
| --- | --- |

O.

ker obseg mednarodne trgovine s prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami vsako leto nanese več milijard evrov in vključuje na milijone divjih rastlin in živali; ker je nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami postala četrti največji črni trg, takoj za trgovino z mamili, ljudmi in orožjem; ker kazni za nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami pogosto niso dovolj stroge, da bi delovale odvračilno, akterji srednje in višje ravni pa so le redko kazensko preganjani;

| P. | ker ima precejšnjo vlogo pri omogočanju nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami tudi internet; |
| --- | --- |

P.

ker ima precejšnjo vlogo pri omogočanju nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami tudi internet;

| Q. | ker so pri tem bistvenega pomena večja prizadevanja za boljšo preglednost in učinkovito udeležbo civilne družbe pri odločanju; |
| --- | --- |

Q.

ker so pri tem bistvenega pomena večja prizadevanja za boljšo preglednost in učinkovito udeležbo civilne družbe pri odločanju;

| R. | ker ima EU precejšnjo vlogo pri navezovanju konstruktivnega sodelovanja in izmenjav med vladnimi ter nevladnimi zavetišči in reševalnimi centri, da bi zagotovili dolgoročne in vrstam primerne rešitve za zasežene prostoživeče živali; |
| --- | --- |

R.

ker ima EU precejšnjo vlogo pri navezovanju konstruktivnega sodelovanja in izmenjav med vladnimi ter nevladnimi zavetišči in reševalnimi centri, da bi zagotovili dolgoročne in vrstam primerne rešitve za zasežene prostoživeče živali;

| S. | ker države članice poročajo, da so med najpogosteje zaseženim blagom, povezanim s konvencijo CITES, tradicionalna zdravila; ker uporaba divjih živali v tradicionalnih zdravilih škoduje biotski raznovrstnosti, predvsem ko gre za vrste z rdečega seznama; ker se zaradi povpraševanja po tradicionalnih zdravilih z živalskimi sestavinami povečuje nezakonita trgovina s prostoživečimi živalmi; |
| --- | --- |

S.

ker države članice poročajo, da so med najpogosteje zaseženim blagom, povezanim s konvencijo CITES, tradicionalna zdravila; ker uporaba divjih živali v tradicionalnih zdravilih škoduje biotski raznovrstnosti, predvsem ko gre za vrste z rdečega seznama; ker se zaradi povpraševanja po tradicionalnih zdravilih z živalskimi sestavinami povečuje nezakonita trgovina s prostoživečimi živalmi;

| T. | ker se je populacija pelagičnih morskih psov od leta 1970 zmanjšala za 71 %, več kot 50 % vrst morskih psov je ogroženih ali jim grozi izumrtje (4), eden glavnih razlogov za to pa je lov nanje zaradi trgovine z njihovimi telesnimi deli; ker je bilo ugotovljeno, da je 20 % populacij morskih psov funkcionalno izumrlih; ker je bilo leta 2020 več kot 45 % vseh proizvodov, povezanih s plavutmi morskih psov, uvoženih v tri glavna trgovinska središča – Hongkong, Singapur in Tajvan; |
| --- | --- |

T.

ker se je populacija pelagičnih morskih psov od leta 1970 zmanjšala za 71 %, več kot 50 % vrst morskih psov je ogroženih ali jim grozi izumrtje (4), eden glavnih razlogov za to pa je lov nanje zaradi trgovine z njihovimi telesnimi deli; ker je bilo ugotovljeno, da je 20 % populacij morskih psov funkcionalno izumrlih; ker je bilo leta 2020 več kot 45 % vseh proizvodov, povezanih s plavutmi morskih psov, uvoženih v tri glavna trgovinska središča – Hongkong, Singapur in Tajvan;

| U. | ker je organizacija International Union for Conservation of Nature (IUCN) leta 2021 stopnjo ogroženosti za afriškega savanskega slona (Loxodonta africana) z razreda ranljiv zvišala na razred ogrožen, afriškega gozdnega slona (Loxodonta cyclotis) pa označila kot kritično ogroženega (5), saj se je populacija prvega v treh generacijah zmanjšala za več kot 60 %, populacija drugega pa celo za 86 %; |
| --- | --- |

U.

ker je organizacija International Union for Conservation of Nature (IUCN) leta 2021 stopnjo ogroženosti za afriškega savanskega slona (Loxodonta africana) z razreda ranljiv zvišala na razred ogrožen, afriškega gozdnega slona (Loxodonta cyclotis) pa označila kot kritično ogroženega (5), saj se je populacija prvega v treh generacijah zmanjšala za več kot 60 %, populacija drugega pa celo za 86 %;

| V. | ker je glavni vzrok za upad populacij afriških slonov divji lov zaradi slonovine; ker nezakonita trgovina s slonovino škodi gospodarskemu razvoju, povečuje organizirani kriminal, spodbuja korupcijo in podžiga konflikte; ker se je nezakonita trgovina s slonovino znatno povečala, odkar se sme zakonito prodajati; |
| --- | --- |

V.

ker je glavni vzrok za upad populacij afriških slonov divji lov zaradi slonovine; ker nezakonita trgovina s slonovino škodi gospodarskemu razvoju, povečuje organizirani kriminal, spodbuja korupcijo in podžiga konflikte; ker se je nezakonita trgovina s slonovino znatno povečala, odkar se sme zakonito prodajati;

| W. | ker je trgovina z divjimi tigri prepovedana; ker pa predpisi EU za trgovino s prostoživečimi vrstami ne preprečujejo trgovine s tigri, vzrejenimi v ujetništvu, in njihovimi telesnimi deli, čeprav sklep št. 14.69 s 14. konference pogodbenic CITES prepoveduje komercialno vzrejo tigrov in trgovino z njihovimi telesnimi deli; ker države članice še naprej uvažajo in izvažajo žive tigre in njihove telesne dele, ki so pod oznako CITES registrirani za komercialno trgovino; |
| --- | --- |

W.

ker je trgovina z divjimi tigri prepovedana; ker pa predpisi EU za trgovino s prostoživečimi vrstami ne preprečujejo trgovine s tigri, vzrejenimi v ujetništvu, in njihovimi telesnimi deli, čeprav sklep št. 14.69 s 14. konference pogodbenic CITES prepoveduje komercialno vzrejo tigrov in trgovino z njihovimi telesnimi deli; ker države članice še naprej uvažajo in izvažajo žive tigre in njihove telesne dele, ki so pod oznako CITES registrirani za komercialno trgovino;

Uvod

| 1. | poudarja, da trgovina s prostoživečimi vrstami nenehno ogroža tako posamezne živali kot cele vrste, pa tudi zdravje ljudi in živali ter okolje, zato je potreben bolj previdnostni pristop k varstvu prostoživečih vrst; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k večji usklajenosti med Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), Konvencijo o biološki raznovrstnosti, Konvencijo o varstvu selitvenih vrst prostoživečih živali ter drugimi pogodbami in sporazumi o prostoživečih vrstah, da bi zares izpolnili mednarodne obveznosti v zvezi ohranjanjem biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je zaskrbljen, ker se tako v EU kot na mednarodni ravni povečuje trg z eksotičnimi hišnimi ljubljenci in tudi število vrst, ki so pri tem zajete; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da bi bilo treba nujno zmanjšati okoljski odtis proizvodnje in potrošnje v EU, da ne bi presegali omejenih zmogljivosti planeta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da so ekosistemske storitve in viri, ki jih zagotavljajo gozdovi, bistveni za ljudi po vsem svetu; poziva EU in države članice, naj si na 19. konferenci pogodbenic prizadevajo za sprejetje resolucije CITES o gozdovih, da bi ustrezno zaščitili drevesne vrste s seznama CITES, in da bi se trgovina z njimi izvajala le, če bi bila zakonita, trajnostna in sledljiva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je vključevanje žensk v ohranjanje prostoživečih vrst koristno za enakost spolov in okoljsko trajnostnost ter omogoča bolj ciljno usmerjene in učinkovite ukrepe za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami; poziva Komisijo, naj sodeluje s sekretariatom CITES, da bi v konvencijo vključili načelo enakosti spolov in podprli pobude, ki upoštevajo različnost spolov, ter se tudi tako bojevali zoper kazniva dejanja, povezana s prostoživečimi vrstami in njihovim ohranjanjem; meni, da bi morali pri izvrševanju in izvajanju konvencije CITES ter odločanju na tem področju spodbujati enakost spolov, ter poziva EU in države članice, naj si v strukturah CITES prizadevajo za akcijski načrt za enakost spolov, ki bi ga bilo mogoče uvesti z resolucijo; |
| --- | --- |

6.

Izvajanje, spoštovanje in izvrševanje predpisov

| 7. | poudarja, da je Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) v svojem globalnem ocenjevalnem poročilu o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah iz leta 2019 opredeljena cela vrsta pomanjkljivosti v konvenciji CITES, tako na področju skladnosti, izvrševanja, nujno potrebnih znanstveno utemeljenih kvot, financiranja, boja proti korupciji in zmanjševanju povpraševanja; poudarja, da je treba za boljše izvajanje konvencije te pomanjkljivosti odpraviti, in poziva vse pogodbenice, naj si temeljito prizadevajo za rešitev teh vprašanj; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje, da se prepovedi in omejitve trgovine z zaščitenimi vrstami zaradi nezadostnih zmogljivosti in virov pri pogodbenih straneh ne izvršujejo v zadostni meri; poziva vse pogodbenice, naj konvencijo intenzivneje izvršujejo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ima pomisleke, ker pogodbenic konvencije CITES ni mogoče klicati na odgovornost zaradi neučinkovitega izvajanja njenih določb, celo glede zahteve, da morajo uvozna in izvozna dovoljenja temeljiti na znanstveno utemeljenem mnenju, da uvoz ali izvoz ne bo škodil preživetju vrste (ugotovitve o neškodljivosti); |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k dosledni in nepristranski uporabi instrumentov, predvidenih v konvenciji CITES in sklepih, sprejetih na njeni podlagi, da bi spodbudili skladnost s konvencijo, vključno s programom za pomoč pri izpolnjevanju obveznosti; poziva EU in vse pogodbene strani, naj zasnujejo ukrepe za ustrezno in pravočasno uveljavitev in spoštovanje določb konvencije, med drugim z zagotovitvijo potrebnih sredstev, in naj sprejmejo učinkovito nacionalno zakonodajo za izvajanje spremnih sklepov in resolucij h konvenciji; poziva k medsebojnemu sodelovanju med pogodbenicami in k izmenjavi dobre prakse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EU in države članice, naj v primeru neskladnosti uvedejo stroge ukrepe, vključno z odvračilnimi sankcijami, kadar se ugotovi, da katera od pogodbenic spodkopava učinkovitost konvencije in ne preprečuje nezakonitega ali netrajnostnega izkoriščanja in trgovine; v skrajnem primeru bi morale celo prekiniti trgovanje s kršiteljico; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva vse strani, naj bolj zaščitijo prijavitelje nepravilnosti, novinarje, okoljske čuvaje, okoljevarstvenike in zagovornike človekovih pravic, saj imajo odločilno vlogo pri varstvu okolja in preprečevanju nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vztraja, da bi morale vse pogodbenice mednarodni kriminal, povezan s prostoživečimi vrstami, pripoznati kot hudo obliko organiziranega kriminala, kar bi se moralo odražati v dodelitvi zadostnih sredstev in bi moralo zajemati dejavno sodelovanje specializiranih policijskih in carinskih preiskovalnih organov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja osrednjo vlogo policije in carine ter poziva vse države članice EU, naj na nacionalni ravni ustanovijo specializirane enote za boj proti kaznivim dejanjem, povezanim s prostoživečimi vrstami, katerih mandat bo zajemal vse državno ozemlje in ne bo omejen le na nekatera območja ali druge ozemeljske enote; poziva države članice, naj te specializirane enote pooblastijo za dejavno sodelovanje in usklajevanje na mednarodni ravni; poudarja, da bi lahko sodelovanje z ustreznimi organi v državah članicah na področju nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami dodatno revidirali in okrepili prek skupine EU za izvrševanje, ki bo združevala uradnike organov kazenskega pregona iz vseh držav članic EU, pa tudi prek Agencije Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), Eurojusta, Interpola, Svetovne carinske organizacije in sekretariata CITES; poziva EU in države članice, naj okrepijo usposabljanje na področju odkrivanja, preprečevanja, preiskovanja in pregona kaznivih dejanj, povezanih s prostoživečimi vrstami; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je potrebna podatkovna zbirka strokovnjakov s področja biologije oziroma ekologije, da bi prepoznavali vrste in preganjali kazniva dejanja, povezana s prostoživečimi vrstami, kot so divji lov, trgovina in nezakonito izkoriščanje, ter da bi lokalnim, regionalnim, nacionalnim in mednarodnim organom kazenskega pregona pomagali čim bolje razumeti te pojave; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja koristnost podatkovne zbirke informacijskih sistemov za upravljanje odkrivanja, preprečevanja, preiskovanja in pregona kaznivih dejanj v boju proti organiziranemu kriminalu in nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami; poziva Komisijo in države članice, naj na ravni Unije vzpostavijo podatkovno zbirko o sodnih postopkih v zvezi s kaznivimi dejanji zoper okolje, vštevši kazniva dejanja, povezana s prostoživečimi vrstami, ter o dejavnostih, ki jih organi odkrivanja, preprečevanja, preiskovanja in pregona kaznivih dejanj izvajajo v zvezi s kaznivimi dejanji zoper okolje; meni, da bi morala zbirka omogočati centralizirano zbiranje podatkov ter povečati raven digitalizacije in znanja; ugotavlja, da bi bil lahko pregled preteklih primerov koristen za javne organe, agencije in organizacije s tega področja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | želi spomniti na svojo resolucijo z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja, v kateri je Komisijo pozval, naj omogoči krepitev zmogljivosti s prenosom znanja, izmenjavo tehnologije in usposabljanjem držav upravičenk za izvajanje konvencije CITES ter drugih konvencij in sporazumov, ki so bistveni za zaščito biotske raznovrstnosti, in sicer prek instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa in prek pobude Svetovne trgovinske organizacije za pomoč trgovini; vztraja, da je treba okrepiti programe sodelovanja z državami zunaj EU, namenjene ohranjanju njihove domače biotske raznovrstnosti, vključno z medparlamentarnim dialogom, in da je treba državam v razvoju pri izvajanju teh programov pomagati; |
| --- | --- |

17.

| 18. | obžaluje, da EU ne izvaja priporočil iz resolucije konference CITES št. 12.10 (Rev.CoP15) o registraciji dejavnosti, ko se v ujetništvu in za komercialne namene gojijo živalske vrste iz Dodatka I; je zaskrbljen, da to ustvarja pravne vrzeli in omogoča nezakonito trgovino; poziva države članice, naj v celoti izvajajo to resolucijo in registrirajo vse objekte za vzrejo teh vrst, pri čemer naj popolne in točne vloge za registracijo posredujejo Komisiji in sekretariatu CITES; poziva Komisijo in države članice, naj nasprotujejo vsem težnjam za oslabitev sistema za registracijo vzreje v ujetništvu za vrste iz Dodatka I; |
| --- | --- |

18.

| 19. | spodbuja in podpira uvajanje sodobnih in inovativnih metod za označevanje in sledenje vrstam s seznama CITES ali proizvodom iz njih, da se omogoči razlikovanje med osebki, vzrejenimi v ujetništvu oziroma ujetimi v divjini, ter med proizvodi iz njih; |
| --- | --- |

19.

Odločanje, preglednost in poročanje

| 20. | pozdravlja letna poročila o nezakoniti trgovini, ki so pomemben korak k boljšemu razumevanju nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami, ter poziva EU in vse strani, naj jih pravočasno posredujejo; poudarja, da bi morala poročila vsebovati informacije o izdanih dovoljenjih in potrdilih, količinah in vrstah osebkov ter konkretnih vrstah iz dodatkov I, II in III; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva vse pogodbene strani in EU, naj poskrbijo za preglednost pri dejavnostih in operacijah sekretariata CITES, ki niso občutljive narave, na primer z objavo letnih poročil o nezakoniti trgovini, in naj se podatki naložijo v trgovinsko podatkovno zbirko CITES ter naj zajamejo tudi informacije o naročanju poročil, razvoju pristojnosti in izbiri svetovalcev; poziva vse strani, naj si še naprej prizadevajo čim bolj zmanjšati razhajanja v izvoznih in uvoznih dovoljenjih; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da je večja preglednost trgovine z vrstami iz Dodatka I, vključno z osebki, vzrejenimi v ujetništvu, osrednjega pomena za boj proti korupciji, nezakoniti trgovini in prikrivanju izvora teh osebkov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva k boljšemu vodenju evidenc za Dodatek I, vključno z osebki, ki se vzrejajo v ujetništvu, ter k oblikovanju kazalnikov tveganja v zvezi z okoljem, varnostjo in živinorejskimi praksami, kot so dodatne podrobnosti o načinu vodenja evidenc, upravljanju podatkov in izvajanju poročanja, o vodenju in revidiranju sistema zalog/inventarja ter o njihovem zavarovanju med prevozom, skladiščenjem in odlaganjem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponovno poziva Komisijo in države članice, naj prevzamejo vodilno vlogo pri prizadevanjih za odpravo trgovine z ogroženimi vrstami in njihovimi telesnimi deli, ter k takojšnji popolni prepovedi komercialnega trgovanja, izvoza ali ponovnega izvoza slonovine, vključno s slonovino, ki izvira iz časa pred konvencijo, na ravni EU znotraj in zunaj EU, hkrati pa poudarja, da bi morale biti še naprej omogočene omejene izjeme za uvoz in izvoz znanstvenih izdelkov, glasbil, zakonito pridobljenih pred letom 1975, in za trgovino z artefakti in starinami, izdelanimi pred letom 1947, pod pogojem, da jim je priloženo veljavno potrdilo; poziva k podobnim omejitvam za druge ogrožene vrste, kot so tigri in nosorogi; poziva, naj se prepoved začne izvajati brez odlašanja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja spremembe k Uredbi Komisije (ES) št. 865/2006 (6) in revidirane smernice o ureditvi EU za trgovino s slonovino ter poziva Komisijo, naj strogo spremlja, kako države članice spremenjeno uredbo izvajajo; poziva Komisijo in države članice, naj ta pravila preoblikujejo v pravno zavezujoče zakonske predpise in zapolnijo še preostale vrzeli; |
| --- | --- |

25.

Financiranje

| 26. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da mnogi sklepi z 18. konference pogodbenic še vedno niso financirani; poziva vse pogodbenice, naj zagotovijo zadostna sredstva za pravilno izvajanje in izvrševanje celotne konvencije; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo finančno in drugo podporo za izvajanje sklepov CITES; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je izvajanje mnogih sklepov CITES odvisno od tega, da je na voljo zunanje financiranje; poziva EU in vse pogodbenice konvencije, naj preučijo, s katerimi mehanizmi bi lahko zagotovile, da bo zunanje financiranje sklepov CITES skladno s prednostnimi nalogami njihovih delovnih programov in da razvojna podpora, ki jo EU dodeli državam prejemnicam, ne bo ogrožala preživetja prostoživečih vrst, biotske raznovrstnosti, naravnih habitatov, ekosistemov in vloge, ki jo opravljajo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je zaskrbljen zaradi vse večje delovne obremenitve, naloženo sekretariatu CITES, konferenci pogodbenic in odborom, saj nimajo na voljo zadosti virov; poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo pri reševanju te problematike; med drugim poziva vse pogodbene strani, naj podprejo odločno izvajanje osnutkov sklepov in priporočil, ki jih pripravlja stalni odbor CITES; |
| --- | --- |

28.

Strateška vizija CITES za obdobje 2021–2030

| 29. | pozdravlja priznanje medsebojnih povezav med konvencijo CITES in cilji trajnostnega razvoja, Konvencijo o biološki raznovrstnosti in ugotovitvami Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES); |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da bi bilo treba pregled strateške vizije CITES obravnavati na 19. konferenci pogodbenic, glede na to, da naj bi bil letos sprejet svetovni okvir za biotsko raznovrstnost, in naj tako zagotovijo, da bo tudi konvencija CITES prispevala k izvajanju svetovnega okvira za biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva pogodbenice, naj do leta 2025 dosežejo cilj, da bo obstajala izključno zakonita in ekološko trajnostna trgovina s prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami; poudarja, da bi moral biti cilj odpraviti nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami s seznama CITES, tudi tistimi, ki so vzrejene v ujetništvu, ne pa je samo zmanjšati; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da bi morali sklepi, ki jih sprejmejo organi CITES, temeljiti na znanstvenih merilih za ohranjanje vrst, na najboljših razpoložljivih znanstvenih informacijah in na previdnostnem načelu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | obžaluje, da v izjavi o viziji ni bilo omenjeno ključno vprašanje dobrobiti živali, ter poziva Komisijo, države članice in vse druge pogodbenice, naj to pomanjkljivost odpravijo; |
| --- | --- |

33.

Večja vloga EU v svetovnem boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami

| 34. | obžaluje pomanjkljivosti pri izvajanju predpisov EU za trgovino s prostoživečimi vrstami, saj niso zajete vse najbolj prizadete vrste in predpisi ne zagotavljajo enakega varstva za živali, vzrejene v ujetništvu; poziva EU, naj pregleda in razširi veljavno zakonodajo, ki ureja trgovino s prostoživečimi vrstami, da se zmanjša nezakonita trgovina, in sicer naj prepove uvoz, tranzit, izvoz, prodajo ali nakup prostoživečih živali ali rastlin, ki se odvzamejo, posedujejo, prevažajo ali prodajajo v nasprotju z zakonodajo države izvora ali tranzita; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ponovno poziva Komisijo in države članice, naj prevzamejo vodilno vlogo pri prizadevanjih za odpravo trgovine z ogroženimi vrstami in njihovimi telesnimi deli; poudarja, da je treba v ta namen razviti cilje orodja za prostorsko spremljanje in poročanje (SMART); |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da bi bilo treba nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami in pa trajnostno potrošnjo sistematično vključiti v trgovinsko politiko EU; ponovno poziva Svet, naj Konvencijo o biološki raznovrstnosti obravnava kot bistven element sporazumov o prosti trgovini, če bo dosežen dogovor o obveznih mehanizmih za pregled nacionalnih ciljev (7); poziva Svet, naj kot bistvena elementa sporazumov o prosti trgovini opredeli tudi konvencijo CITES in Pariški sporazum ter poudari, da ju je treba učinkovito izvajati; poudarja, da je skorajšnja reforma uredbe o splošnem sistemu preferencialov (8) pomembna za zagotovitev učinkovitega izvajanja mnogostranskih konvencij o podnebnih in okoljskih vidikih, ki jih zajema uredba, vštevši Konvencijo o biološki raznovrstnosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj prilagodi podatkovno zbirko evropskega sistema TRACES (Trade Control and Expert System), da bi zbrala in javno objavila točne informacije o vrstah, količini in izvoru vseh morskih okrasnih rib, s katerimi se trguje, ter tako spremljala to doslej neurejeno in pogosto netrajnostno trgovino, katere pomemben uvozni trg je tudi EU; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ponovno poziva države članice EU, naj na ravni EU pripravijo na znanosti temelječ pozitivni seznam eksotičnih živali, ki jih je dopuščeno imeti kot hišne živali v ustreznih razmerah za njihovo dobrobit, ne da bi to škodovalo prostoživečim populacijam in evropski biotski raznovrstnosti; glede tega poudarja, da bi morala Komisija izvesti študijo in tako omogočiti sprejetje seznama, in sicer bi se morala med drugim opirati na dosedanje izkušnje držav članic in na to, kar smo se že naučili; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo in države članice, naj v okviru svojih zavez iz strategije EU za biotsko raznovrstnost nemudoma in učinkovito ukrepajo za prepoved uvoza lovskih trofej, ki izvirajo od vrst s seznama CITES; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja, da skuša EU zagotavljati razvojno podporo prizadevanjem držav v razvoju za boj proti trgovini s prostoživečimi vrstami; poziva Komisijo, naj podpre partnerske države, ki so vir prostoživečih živali in proizvodov iz njih ali pa tranzitne točke oziroma destinacije za prodajalce in kupce, da bi lokalnim skupnostim pomagale poiskati vzdržne ekonomske alternative za preživljanje in trajnostnost; |
| --- | --- |

40.

Akcijski načrt EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami

| 41. | pozdravlja revizijo in nadaljevanje akcijskega načrta EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami; poziva Komisijo, naj ta ambiciozni akcijski načrt EU nemudoma objavi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja pa, da bo uspeh prihodnjega akcijskega načrta EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami v veliki meri odvisen od dodeljenih sredstev; zato poziva EU in njene države članice, naj za njegovo izvajanje namenijo posebna proračunska sredstva; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da akcijski načrt ni zagotovil zadostne spodbude za obravnavanje vloge državljanov EU pri povečevanju povpraševanja po nezakonitih proizvodih iz prostoživečih vrst v EU in v njenem sosedstvu, in meni, da bi bilo treba akcijski načrt EU okrepiti; poziva Komisijo, naj v ključnih namembnih državah, vključno s tistimi v EU, izvaja pobude za zmanjšanje povpraševanja, ki bodo temeljile na dokazih; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da bi bilo treba akcijski načrt EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami tudi ustrezno financirati, tudi za pomoč državam, ki niso članice EU, ter centrom in zavetiščem za reševanje prostoživečih vrst; |
| --- | --- |

44.

| 45. | meni, da bi moral novi akcijski načrt EU utreti pot k učinkovitejšemu preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj in inšpekcijskim dejavnostim, ki jih izvajajo ustrezni organi po vsej Uniji, ter k boljšemu zbiranju podatkov in dostopu do njih, kar bo omogočilo kakovostnejšo oceno trendov in analizo tveganj; poziva Komisijo in države članice, naj za izvajanje akcijskega načrta dodelijo dovolj človeških in finančnih virov ter vlagajo v krepitev zmogljivosti in usposabljanje organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter pravosodnih organov; poudarja, da morata sestavni del prihodnjega načrta postati tudi izmenjava in poglabljanje znanja ustreznih uradnikov ter ozaveščanje javnosti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nadalje poziva Komisijo, naj kot del akcijskega načrta oblikuje jasne in izvedljive cilje in ukrepe ter razvije jasen mehanizem spremljanja in ocenjevanja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | meni, da je bistveno, bo akcijski načrt popolnoma v skladu s strategijo za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in da bo zagotavljal sinergijo z ustrezno zakonodajo EU in globalnim okvirom za biotsko raznovrstnost po letu 2020; je trdno prepričan, da bi moral biti akcijski načrt osredotočen zlasti na prednostne vrste in da bi morale biti v njem natančno opredeljene ter da bi moralo biti v njem obravnavano vprašanje nacionalno zaščitenih vrst, s katerimi se nezakonito trguje v EU; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo in države članice, naj v revidiranem akcijskem načrtu EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami obravnavajo spletno in nespletno trgovino ter zagotovijo, da bo kibernetska kriminaliteta, povezana s prostoživečimi vrstami, obravnavana enako prednostno kot druge oblike kibernetske kriminalitete, ki ogrožajo zdravje ljudi, okolje, gospodarstvo, varnost in izobraževanje, med drugim s komuniciranjem, sodelovanjem in usklajevanjem v ustreznih javnih in zasebnih sektorjih; poziva Komisijo, naj nemudoma oceni, kako bi lahko tudi akt o digitalnih storitvah (9) uporabili kot orodje za odpravljanje nezakonite spletne trgovine z živalmi in rastlinami; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ve za dokaze, da je zakonita trgovina z prostoživečimi živalmi pogosto tudi krinka za prikrivanje nezakonitih trgovinskih dejavnosti, omogoča številne priložnosti za pranje denarja in otežuje izvrševanje predpisov; poziva EU, naj pri reviziji akcijskega načrta EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami obravnava tako zakonito kot nezakonito trgovino s prostoživečimi živalmi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da bi moral biti v akcijskem načrtu uporabljen celovit pristop od vira do potrošnika; |
| --- | --- |

50.

| 51. | meni, da je pomembno, da se v akcijski načrt vključi zasebni sektor in sodeluje z njim v boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami ter da se zagotovijo zadostne javne in zasebne naložbe v raziskave, da bi ta pojav čim bolje razumeli; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da bi moral revidirani akcijski načrt vključevati človekove pravice in enakost spolov, priznati vlogo organizacij civilne družbe ter zagotoviti posvetovanja z deležniki in udeležbo javnosti; |
| --- | --- |

52.

Organizirani kriminal, kibernetska varnost in zasežene živali

| 53. | poziva države članice, naj prek svojih pristojnih institucij poskrbijo za čezmejno sodelovanje in usklajevanje z različnimi ustreznimi mednarodnimi organi in institucijami, da bi se borile proti vpletenosti organiziranih kriminalnih združb v nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo pripravo in sprejetje ambicioznega in učinkovitega protokola o okoljski kriminaliteti v okviru Konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, kot je določeno v strategiji EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025 (10), ki bi vključeval določbo, da morajo pogodbenice kriminalizirati uvoz prostoživečih vrst, nezakonito odvzetih iz države izvora, in trgovino z njimi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | odločno pozdravlja predlog za revizijo direktive o okoljski kriminaliteti (2008/99/ES), da bi vanjo vključili večino oblik kaznivih dejanj zoper okolje, ki bi se kaznovala s harmoniziranimi, odvračilnimi, učinkovitimi in sorazmernimi kaznimi ali sankcijami; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisijo, naj zagotovi usklajevanje pri izvajanju direktive o okoljski kriminaliteti, uredb EU o trgovini s prostoživečimi vrstami in revidiranega akcijskega načrta EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, pri čemer naj čim učinkoviteje izkoristi orodja, ki so na voljo v različnih okvirih; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva, naj se med kazniva dejanja, navedena v revidirani direktivi o okoljski kriminaliteti, vključi tudi nezakonito, neprijavljeno in zakonsko neurejeni ribolov ter onesnaževanje s podvodnim hrupom; |
| --- | --- |

57.

| 58. | obžaluje, da v predlogu ni določb o dobrobiti živali; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo krutost do živali obravnavana kot oteževalna okoliščina, za katero bodo v revidirani direktivi o okoljski kriminaliteti zahtevane višje kazni; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Komisijo, naj sprejme posebne smernice EU za boj proti kibernetski kriminaliteti v povezavi s prostoživečimi vrstami, kar bo zagotavljalo izvajanje harmoniziranih politik v državah članicah in sodelovanje med vsemi deležniki; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva države članice, naj učinkovito in v celoti izvajajo sklepe CITES 18.81–18.85 o kaznivih dejanjih, povezanih s prostoživečimi vrstami, ki potekajo po spletu, pri tem pa v celoti izkoristijo Interpolove smernice z naslovom Wildlife Crime Linked to the Internet – Practical Guidelines for Law Enforcement Practitioners (Kazniva dejanja, povezana s prostoživečimi vrstami, ki potekajo po spletu – praktične smernice za uradnike organov pregona), ki so bile pripravljene za izvajanje ustreznih določb sklepa CITES 17.93; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva EU, naj spodbuja in podpira pobude za znatno povečanje zmogljivosti za reševanje in rehabilitacijo prostoživečih vrst z viri, financiranjem, usposabljanjem in predvsem vzpostavitvijo mreže pristojnih in akreditiranih reševalnih objektov in zavetišč ter z nacionalnimi akcijskimi načrti za ravnanje z zaplenjenimi živimi živalmi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ugotavlja, da lahko nezadostne zmogljivosti za reševanje in pomanjkanje zavetišč na nacionalni ravni prispevajo k temu, da države članice ne izvršujejo ustreznih določb v zvezi s trgovino s prostoživečimi vrstami, lahko pa privede tudi do neustreznih ukrepov za preprečevanje kaznivih dejanj, povezanih s prostoživečimi vrstami; meni, da bi revidirana direktiva o okoljski kriminaliteti lahko na primer vsebovala tudi pravila za upravljanje zaplenjenih dobičkov, vključno z ustrezno oskrbo zaplenjenih živih živali; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja pomen sistematičnega izvajanja finančnih preiskav in postopkov odvzema premoženjske koristi; poziva EU in njene države članice, naj podprejo ukrepe, namenjene zasegu nezakonitih finančnih tokov in premoženjskih koristi, pridobljenih s kaznivimi dejanji, povezanimi s prostoživečimi vrstami; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva države članice, naj izvajajo in spodbujajo dosledno in pregledno poročanje o vseh zaseženih ali zaplenjenih živih živalih konvenciji CITES, Europolu in državam izvora; |
| --- | --- |

64.

Pristop „eno zdravje“ in vloga konvencije CITES pri zmanjševanju tveganja prihodnjih zoonoz zaradi mednarodne trgovine s prostoživečimi vrstami

| 65. | opozarja, da je po podatkih Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) kar 70 % novih bolezni in pandemij živalskega izvora; izraža globoko zaskrbljenost, tudi v zvezi s potekajočo pandemijo covida-19, zaradi vse pogostejšega pojavljanja in širjenja zoonoz, ki se prenašajo z živali na človeka (antropozoonoze), kar še dodatno zaostrujejo podnebne spremembe, degradacija okolja, spremembe v rabi zemljišč, krčenje gozdov, uničevanje in obremenjevanje biotske raznovrstnosti in naravnih habitatov, nezakonita trgovina s prostoživečimi živalmi ter netrajnostni načini proizvodnje in uživanja hrane; poudarja, da je treba izboljšati védenje o povezavah med pojavom bolezni na eni strani ter zakonito in nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami ter ohranjanjem in degradacijo ekosistemov na drugi strani; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da se tveganje pandemije lahko znatno zmanjša z zmanjšanjem človekovih dejavnosti, ki povzročajo izgubljanje biotske raznovrstnosti, in da so ocenjeni stroški zmanjševanja tveganja pandemij stokrat nižji od stroškov odzivanja nanje; poudarja, da je izjemno pomembno zaščititi in obnoviti habitate prostoživečih vrst, da bi preprečili nove pandemije živalskega izvora; poziva vse pogodbenice, naj si bolj prizadevajo za to; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva EU in vse druge pogodbenice, naj poskrbijo za dobrobit živih živali, s katerimi se trguje, pa tudi tistih, ki se nahajajo v vzrejnih objektih, saj znanstveni dokazi pričajo, da so slabe razmere pri namestitvi živali, njihovem prevozu in trgovini z njimi povezane z izbruhi in širjenjem bolezni, kar ogroža zdravje živali in ljudi; poudarja koristi uporabe pozitivnega seznama živali, ki bi jih bilo dopuščeno imeti kot hišne živali na ravni EU; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisijo, naj regulativne dialoge, ki so predvideni v sporazumih o prosti trgovini, uporabi za promocijo strogih sanitarnih in fitosanitarnih standardov EU ter standardov dobrobiti živali, da bi čim bolj zmanjšali tveganje za prihodnje epidemije in pandemije; poziva jo tudi, naj po potrebi razmisli o sprejetju moratorija za uvoz prostoživečih živali ali drugih vrst z območij novih nalezljivih bolezni, da bi ustrezno upoštevali varnostne vidike; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poudarja, da bi morala imeti konvencija CITES kot mednarodni regulativni organ za trgovino s prostoživečimi vrstami pomembno vlogo pri preprečevanju prihodnjih pandemij; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poudarja smernice Svetovne zdravstvene organizacije, Svetovne organizacije za zdravje živali in Programa Združenih narodov za okolje, ki pozivajo pristojne nacionalne organe, naj kot nujni ukrep začasno ustavijo trgovino z živimi ujetimi primerki sesalskih vrst za prehrano ali vzrejo in naj zaprejo tiste dele živilskih tržnic, kjer se prodajajo, razen če imajo dokazano učinkovite predpise in ustrezno oceno tveganja, ter poudarja priporočila Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) za odstranitev živih vrst v trgovini s prostoživečimi vrstami, za katere je bilo v strokovnem pregledu ugotovljeno, da predstavljajo veliko tveganje za pojav bolezni; poziva Komisijo in države članice EU, naj podprejo svetovno skupnost pri reševanju problematike trgovine na tržnicah živih prostoživečih živali in vprašanja prodaje teh živali za prehrano ljudi, zlasti ptic in sesalcev, da bi se ta vrsta trgovine postopno opustila, kar bi bil velik korak k izpolnitvi cilja o preprečevanju prihodnjih pandemij zoonotskega izvora; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poudarja, kako pomembno vlogo imajo Komisija in države članice pri usklajevanju in podpiranju pristopa „eno zdravje“ v EU ter pri zagovarjanju tega pristopa na vseh mednarodnih forumih; poziva k nujnemu sprejetju nove resolucije, ki bo pogodbenice spodbudila, da pri izvajanju konvencije in v nacionalnih zakonih institucionalizirajo pristop „eno zdravje“ v zvezi z uporabo prostoživečih vrst ter trgovino z njimi, na podlagi operativne opredelitve pristopa „eno zdravje“, ki jo je pripravila visoka strokovna skupina za ta pristop, ter da pri obravnavi prošenj za dovoljenja in potrdila v zvezi s trgovino s prostoživečimi vrstami izvajajo ustrezne analize tveganja in programe preprečevanja v zvezi z zdravjem živali, ljudi in okolja; |
| --- | --- |

71.

| 72. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se v države članice prek letalskih potnikov še vedno pretihotapijo znatne količine mesa domačih in divjih živali, to pa ogroža zdravje živali in ljudi ter biotsko raznovrstnost; poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami okrepi zbiranje podatkov o tej težavi ter podpre in usklajuje odziv EU na nezakoniti uvoz mesa; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pozdravlja namero konvencije CITES, da bi v sodelovanju s Svetovno organizacijo za zdravje živali razvila skupni delovni program za izboljšanje védenja ter opredelitev učinkovitih in praktičnih rešitev za zmanjšanje tveganja za širjenje patogenov v dobavnih verigah prostoživečih vrst; spodbuja konvencijo CITES, naj še naprej krepi svoje dejavno sodelovanje z drugimi mednarodnimi organizacijami in konvencijami, ki so vključene v preprečevanje zoonoz v okviru pristopa „eno zdravje“; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opozarja, kako pomembno je sodelovanje domorodnih ljudstev in lokalne skupnosti pri ohranjanju vrst in izvajanju konvencije; priznava, da je preživljanje nekaterih skupnosti odvisno od vrst, ki so na seznamu CITES; obžaluje, da konvencija CITES v nasprotju s Konvencijo o biološki raznovrstnosti v določeni meri ne priznava vloge domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti; meni, da bi bilo za srečanja konvencije CITES koristno, če bi bila na njih bolj sodelovala domorodna ljudstva in lokalne skupnosti, in obžaluje, da doslej glede tega še ni napredka; poziva pogodbenice in sekretariat, naj si še naprej prizadevajo za opredelitev in izvajanje učinkovitih mehanizmov, s katerimi bi zagotovili, da bodo upoštevana stališča domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva Svetovno zdravstveno organizacijo, naj zavzame stališče proti uporabi divjih živali za zdravila, zlasti proti uporabi vrst, ki so na rdečem seznamu Svetovne zveze za varstvo narave navedene kot potencialno ranljive, ranljive ali ogrožene; |
| --- | --- |

75.

Spremembe dodatkov h konvenciji CITES

| 76. | izraža močno podporo za spremembe dodatkov h konvenciji CITES, in sicer s predlogi za uvrstitev na seznam, ki so jih posredovale EU in njene države članice; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva države članice EU, naj podprejo predloge z 19. zasedanja konference pogodbenic za uvrstitev vrst na seznam ali njihovo prerazporeditev iz Dodatka II v Dodatek I, ki so jih predložile ali jih podpirajo države na območjih razširjenosti teh vrst; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva države članice EU in vse druge pogodbenice, naj podprejo predloge, vložene v okviru 19. zasedanja konference pogodbenic, za boljšo zaščito plazilcev, dvoživk, ptic, rib in sesalcev, ki so ogroženi zaradi mednarodne trgovine na trgu s hišnimi ljubljenci, saj se zaveda, da se trg z eksotičnimi hišnimi ljubljenci in število vrst, ki jih obsega, tako v EU kot na mednarodni ravni širi; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva EU in vse pogodbenice konvencije CITES, naj v zvezi z varstvom vrst v vseh svojih uradnih stališčih o delovnih dokumentih in predlogih za uvrstitev na seznam uporabljajo previdnostno načelo in naj v celoti upoštevajo zlasti načelo „uporabnik plača“, načelo preprečevanja, načelo najboljših razpoložljivih znanstvenih podatkov in ekosistemski pristop; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva EU, naj si prizadeva za revizijo resolucije konference št. 9.21 (revidirana na 19. zasedanju konference pogodbenic) o razlagi in uporabi kvot za vrste iz Dodatka I, da bi se pogosteje pregledovale kvote za vrste, ki imajo v dodatkih najvišjo raven varstva, saj je sedanji devetletni časovni okvir predolg (kar tri obdobja med zasedanji); |
| --- | --- |

80.

| 81. | podpira priporočila za intenzivnejše varstvo in ohranjanje vrst, na primer morskih psov in raž, morskih želv, morskih konjičkov, velikih mačk, slonov, tibetanske antilope in sajge; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva EU, naj podpre vzpostavitev preglednega in vključujočega procesa za nadaljnji celovit in časovno omejen pregled resolucije konference št. 10.21 o prevozu živih osebkov in povezanih smernic konvencije CITES za nezračni prevoz; poziva k ustanovitvi skupne delovne skupine v okviru odbora za prevoz živali in rastlin, ki bo zadolžena za redno pregledovanje smernic in pripravo predlogov sprememb resolucije konference št. 10.21 (revidirana na 16. zasedanju konference pogodbenic), za izboljšanje podrobnih zahtev glede prevoza, tako da bi opredelila odgovornosti v zvezi s skladnostjo, zadolžena pa bo tudi za pregled njihovega izvajanja pri državah pogodbenicah; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva EU in njene države članice, naj podprejo sprejetje sklepa, ki ga je predlagal stalni odbor, da se ponovno skliče projektna skupina za izvajanje konvencije CITES v zvezi z nosorogi, pri čemer poudarja, da divji lov in nezakonita trgovina z rogovi še vedno močno ogrožata preživetje afriških in azijskih nosorogov; |
| --- | --- |

83.

Problematika posameznih vrst

Morski psi in raže

| 84. | poudarja, da imajo morski psi in raže ključno vlogo pri ohranjanju zdravega življenja v oceanih in da nove raziskave, objavljene po 18. konferenci pogodbenic konvencije CITES, kažejo, da sedemintridesetim odstotkom vrst morskih psov in raž že grozi izumrtje, kar je druga najvišja stopnja med vsemi skupinami vretenčarjev, takoj za dvoživkami (11); poudarja, da je eden od glavnih vzrokov za zmanjševanje teh vrst mednarodna trgovina s proizvodi iz njih ter da je EU pomembna izvoznica in trgovec s telesnimi deli morskih psov in proizvodi iz njih; |
| --- | --- |

84.

| 85. | obžaluje, da je v Dodatku II h konvenciji CITES doslej navedenih le 25 % vrst, ki so del trgovine s plavutmi; poziva EU, naj zaprosi sekretariat, stalni odbor in pogodbenice konvencije CITES, naj dodatno preučijo in obravnavajo pereče in kritično neskladje, opredeljeno v dokumentu stalnega odbora 67.2 (SC 74 Doc.), med ulovom vrst morskih psov s seznama CITES in ravnmi trgovine z njimi, ter naj opredelijo morebitne vire nepopolnega prijavljanja vrst morskih psov s seznama CITES ali nezakonite trgovine z njimi; |
| --- | --- |

85.

| 86. | zato pozdravlja predlog Komisije za sklep Sveta, ki vključuje predlog k Dodatku II, da bi v uredbo CITES vključili vso družino kladvenic; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva EU, ki ima ključno vlogo pri svetovnem ribolovu in trgovini z morskimi psi, naj podpre predlog Paname, ki je gostiteljica 19. zasedanja konference pogodbenic, da bi v Dodatek II uvrstili prave morske pse (družina Carcharhinidae), druge vrste iz družine Carcharhinidae pa bi lahko zaradi podobnega videza uvrstili med zelo podobne vrste; |
| --- | --- |

87.

Velike mačke

| 88. | priznava, da so nekatere vrste velikih mačk med najbolj ogroženimi vrstami s seznama CITES, a se njihova populacija še naprej zmanjšuje in je v nekaterih državah dosegla celo točko izumrtja, ter da se ohranitvi vrst velikih mačk s seznama CITES in trgovini z njimi ne namenja zadostna pozornost in finančna podpora v primerjavi z drugimi temami konvencije CITES; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva EU, naj ustanovi sklad za ohranjanje vrst velikih mačk, ki bi med drugim podpiral izvajanje resolucij in sklepov konvencije CITES za te vrste ter izvajanje časovno omejenih priporočil za posamezne države ter podpiral tudi rezultate in dosežke delovne skupine CITES za velike mačke; |
| --- | --- |

89.

| 90. | nadalje poziva EU, naj zagotovi, da bo sekretariat CITES pri izvajanju misij CITES v državah, kjer so velike azijske mačke v ujetništvu pod zaskrbljujočimi pogoji, uporabil pristop, ki temelji na tveganju; |
| --- | --- |

90.

| 91. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da je stanje ohranjenosti vseh petih vrst iz rodu Panthera (tiger, lev, jaguar, leopard in snežni leopard) neugodno, in sicer sega od „potencialno ranljivega“ do „ogroženega“, njihovo število pa se zmanjšuje; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poziva vse pogodbenice, naj brez izjeme prepovejo komercialno trgovino s petimi vrstami iz rodu Panthera (tiger, lev, jaguar, leopard in snežni leopard); poleg tega poziva države članice, naj zasebnim subjektom prepovejo vzrejo teh vrst v ujetništvu, razen če imajo dovoljenje za živalske vrtove, saj to lahko olajša nezakonito trgovino z njimi, |
| --- | --- |

92.

| 93. | poudarja, da je zakonita komercialna trgovina z vrstami, vzrejenimi v ujetništvu, kot so tigri in druge velike mačke, zelo škodljiva, saj spodbuja povpraševanje, otežuje izvrševanje in ponuja številne priložnosti za pranje; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poziva k zaprtju gojilnic tigrov in k prenehanju komercialne trgovine s tigri, vzrejenimi v ujetništvu, in njihovimi telesnimi deli; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poziva Komisijo, države članice in vse pogodbenice konvencije CITES, naj zagotovijo, da bo v Dodatek I vključen tudi afriški lev, da bi dobil optimalni status zaščite, in jih poziva, naj poskrbijo za odpravo nezakonite trgovine s to vrsto, ki poteka pretežno z azijskimi državami; |
| --- | --- |

95.

Sloni

| 96. | poziva Komisijo, naj v celoti podpre in dejavno zagovarja vključitev vseh populacij afriških slonov v Dodatek I h konvenciji CITES in naj nasprotuje poskusom, da bi katerokoli populacijo slonov iz Dodatka I prerazporedili v Dodatek II; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo razvoj enostavnega in enotnega pravnega okvira za trgovino z živimi afriškimi sloni, ulovljenimi v divjini, ki bo omejil izvoz na programe za ohranjanje na kraju samem ali na zavarovana območja v naravi znotraj naravnega in zgodovinskega območja, kjer je ta vrsta v Afriki razširjena; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poudarja stališče držav na območju razširjenosti afriškega slona, ki so del Koalicije za afriške slone, in strokovne skupine za afriškega slona pri komisiji za preživetje vrst Svetovne zveze za varstvo narave, ki ne podpirajo odstranitve afriških slonov iz narave za kakršno koli uporabo v ujetništvu; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poziva EU, naj poudari, da se vse določbe sklepov št. 18.226 in 18.227 konvencije CITES še slabo izvajajo, ter naj odločno spodbuja vse pogodbenice, da bodo te določbe obravnavale v celoti, hkrati pa naj upoštevajo zaveze več držav na območju razširjenosti azijskega slona v zvezi z uvedbo varnejših sistemov registracije in označevanja živih azijskih slonov ter sledenja tem živalim; |
| --- | --- |

99.

| 100. | poziva k nujnemu zaprtju vseh zakonitih domačih trgov slonovine, na primer na Japonskem, ter poziva EU in vse pogodbenice, naj nasprotujejo vsem predlogom za odpravo omejitev v trgovini s slonovino; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poziva Komisijo in države članice, naj zahtevajo večjo preglednost in boljše upravljanje zalog in rezerv slonovine ter naj spodbujajo njihovo uničenje; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva EU, naj upošteva svoj predlog za 74. sejo stalnega odbora CITES in zagotovi, da se v informacijski sistem za trgovino s sloni (ETIS) vključijo poročila o analizi zasegov slonovine, povezanih z vsako pogodbenico z zakonitim domačim trgom za komercialno trgovino s slonovino, vključno s poročilom, ki ga je treba predložiti 19. zasedanju konference pogodbenic, ter od sekretariata CITES zahteva, da uporabi informacije, zbrane s spremljanjem nezakonitega odstrela slonov (MIKE), prek sistema ETIS in postopka nacionalnega akcijskega načrta za slonovino (NIAP), da se opravi analiza, kje so verjetno največje neprijavljene zaloge; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva EU in njene države članice, naj podprejo priporočilo za pregled postopka nacionalnega akcijskega načrta za slonovino, da bi zagotovili, da bo še naprej ustrezal svojemu namenu, in poziva vse udeležene strani, naj v procesu oblikovanja nacionalnega akcijskega načrta za slonovino nadaljujejo prizadevanja na področju zalog slonovine; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poziva EU, naj zagotovi, da bo informacijski sistem za trgovino s sloni ostal zanesljiv mehanizem in vir informacij o trendih nezakonite trgovine s slonovino, kot zanj velja že več kot dve desetletji; |
| --- | --- |

104.

Druge vrste

| 105. | poziva EU in vse pogodbenice, naj:






  — | podprejo predloge za uvrstitev velikega povodnega konja Hippopotamus amphibius v Dodatek I glede na prevladujoče pomisleke v zvezi z upadanjem populacije in trgovino s to vrsto; |
| --- | --- | --- |

105.

—

podprejo predloge za uvrstitev velikega povodnega konja Hippopotamus amphibius v Dodatek I glede na prevladujoče pomisleke v zvezi z upadanjem populacije in trgovino s to vrsto;

| — | podprejo predloge za vključitev dodatnih vrst želv v dodatke h konvenciji CITES, vključno z želvami rodov Kinosternon, Claudius in Staurotypus; |
| --- | --- |

—

podprejo predloge za vključitev dodatnih vrst želv v dodatke h konvenciji CITES, vključno z želvami rodov Kinosternon, Claudius in Staurotypus;

| — | podpre predlog Kostarike, ki ga podpirajo druge države na območju razširjenosti, za uvrstitev prosojnih žab (družina Centrolenidae) v Dodatek II h konvenciji CITES, da se zagotovi zakonitost in trajnostnost trgovine s temi vrstami, |
| --- | --- |

—

podpre predlog Kostarike, ki ga podpirajo druge države na območju razširjenosti, za uvrstitev prosojnih žab (družina Centrolenidae) v Dodatek II h konvenciji CITES, da se zagotovi zakonitost in trajnostnost trgovine s temi vrstami,

| — | pozovejo Bocvano, da poroča o vseh dejavnostih, ki jih izvaja, da bi odpravila divji lov na nosoroge in nezakonito trgovino v skladu z resolucijo konference št. 9.14 (revidirana na 17. zasedanju konference pogodbenic) o ohranjanju afriških in azijskih nosorogov ter trgovini z njimi, saj je povečanje divjega lova na nosoroge v Bocvani od 18. konference pogodbenic zelo zaskrbljujoče; |
| --- | --- |

—

pozovejo Bocvano, da poroča o vseh dejavnostih, ki jih izvaja, da bi odpravila divji lov na nosoroge in nezakonito trgovino v skladu z resolucijo konference št. 9.14 (revidirana na 17. zasedanju konference pogodbenic) o ohranjanju afriških in azijskih nosorogov ter trgovini z njimi, saj je povečanje divjega lova na nosoroge v Bocvani od 18. konference pogodbenic zelo zaskrbljujoče;

| — | podprejo sklepe in/ali predloge sprememb resolucije konference št. 17.10 o ohranjanju luskavcev in trgovini z njimi, da se pogodbenice z domačimi trgi spodbudi k sprejetju vseh ukrepov za zaprtje teh trgov in uničenje njihovih zalog luskavcev; |
| --- | --- |

—

podprejo sklepe in/ali predloge sprememb resolucije konference št. 17.10 o ohranjanju luskavcev in trgovini z njimi, da se pogodbenice z domačimi trgi spodbudi k sprejetju vseh ukrepov za zaprtje teh trgov in uničenje njihovih zalog luskavcev;

| — | podprejo sklepe, v skladu s katerimi bi morala Mehika odgovarjati, ker ni preprečila nezakonitega ribolova ribe Totoaba macdonaldi, ki je vrsta s seznama iz Dodatka I, in trgovine z njo, zaradi česar izumrtje grozi tudi kalifornijski rjavi pliskavki (Phocoena sinus), in razmislijo o začasni prekinitvi komercialne trgovine z vrstami s seznama CITES v skladu z resolucijo konference 14.3; |
| --- | --- |

—

podprejo sklepe, v skladu s katerimi bi morala Mehika odgovarjati, ker ni preprečila nezakonitega ribolova ribe Totoaba macdonaldi, ki je vrsta s seznama iz Dodatka I, in trgovine z njo, zaradi česar izumrtje grozi tudi kalifornijski rjavi pliskavki (Phocoena sinus), in razmislijo o začasni prekinitvi komercialne trgovine z vrstami s seznama CITES v skladu z resolucijo konference 14.3;

| 106. | poziva Hongkong in Kitajsko, naj okrepita mejni nadzor, da bi preprečila uvoz ribe totoaba, ki je namenjen predvsem na Kitajsko; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poziva vse pogodbene strani, naj v celoti prepovedo trgovino z ribo totoaba; |
| --- | --- |

107.

o

o o

| 108. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in pogodbenicam Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami ter njenemu sekretariatu. |
| --- | --- |

108.

---

(1)  UL C 67, 8.2.2022, str. 25.

(2)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

(3)  Organizacija za prehrano in kmetijstvo, The State of the World’s Forests 2022 – Forest path for green Recovery and building inclusive, resilient and sustainable economy (Stanje svetovnih gozdov 2022 – gozdne poti za zeleno okrevanje in oblikovanje vključujočih, odpornih in trajnostnih gospodarstev), Rim, 2022.

(4)  International Fund for Animal Welfare, Supply and demand: the EU’s role in the global shark trade (Ponudba in povpraševanje: vloga EU v svetovni trgovini z morskimi psi), 2022.

(5)  IUCN, African elephant species now Endangered and Critically Endangered – IUCN Red List (Afriški sloni so zdaj ogroženi in kritično ogroženi – rdeči seznam IUCN), 25. marec 2021.

(6)  Uredba Komisije (ES) št. 865/2006 z dne 4. maja 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (UL L 166, 19.6.2006, str. 1).

(7)  UL C 67, 8.2.2022, str. 25.

(8)  Uredba (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 (UL L 303, 31.10.2012, str. 1).

(9)  Predlog Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem trgu za digitalne storitve (akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES (COM(2020)0825).

(10)  Sporočilo Komisije z dne 14. aprila 2021 o strategiji EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025 (COM(2021)0170).

(11)  Komisija za preživetje vrst pri Svetovni zvezi za varstvo narave – strokovna skupina za morske pse, New Global Study Finds Unprecedented Shark and Ray Extinction Risk (V novi globalni študiji je bilo ugotovljeno, da morskim psom in ražam grozi izumrtje), 6. september 2021.

---

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/54 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/54

---

P9_TA(2022)0346

Dostop do vode kot človekova pravica – zunanja razsežnost

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2022 o dostopu do vode kot človekovi pravici: zunanja razsežnost (2021/2187(INI))

(2023/C 132/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 64/292 z dne 28. julija 2010, v kateri se priznava človekova pravica do čiste pitne vode in komunalnih storitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 64/292 z dne 28. julija 2010, v kateri se priznava človekova pravica do čiste pitne vode in komunalnih storitev,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 68/157 z dne 18. decembra 2013 z naslovom Človekova pravica do varne pitne vode in komunalnih storitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 68/157 z dne 18. decembra 2013 z naslovom Človekova pravica do varne pitne vode in komunalnih storitev,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice št. 45/8 z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Človekova pravica do varne pitne vode in komunalnih storitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice št. 45/8 z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Človekova pravica do varne pitne vode in komunalnih storitev,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice št. 48/13 z dne 8. oktobra 2021 z naslovom Človekova pravica do čistega, zdravega in trajnostnega okolja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice št. 48/13 z dne 8. oktobra 2021 z naslovom Človekova pravica do čistega, zdravega in trajnostnega okolja,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 71/222 z dne 21. decembra 2016 z naslovom Mednarodno desetletje akcije „Voda za trajnostni razvoj“ v obdobju 2018–2028, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 71/222 z dne 21. decembra 2016 z naslovom Mednarodno desetletje akcije „Voda za trajnostni razvoj“ v obdobju 2018–2028,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 75/212 z dne 21. decembra 2020 o konferenci OZN o celovitem vmesnem pregledu izvajanja ciljev mednarodnega desetletja za akcijo „Voda za trajnostni razvoj“ 2018–2028 (konferenca OZN o vodi leta 2023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 75/212 z dne 21. decembra 2020 o konferenci OZN o celovitem vmesnem pregledu izvajanja ciljev mednarodnega desetletja za akcijo „Voda za trajnostni razvoj“ 2018–2028 (konferenca OZN o vodi leta 2023),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter splošnih opomb Odbora OZN za ekonomske, socialne in kulturne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter splošnih opomb Odbora OZN za ekonomske, socialne in kulturne pravice,

| — | ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, Konvencije o otrokovih pravicah in Konvencije o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, Konvencije o otrokovih pravicah in Konvencije o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, kakor so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, kakor so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija,

| — | ob upoštevanju splošne pripombe št. 15 (2002) Odbora OZN za ekonomske, socialne in kulturne pravice o pravici do vode, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne pripombe št. 15 (2002) Odbora OZN za ekonomske, socialne in kulturne pravice o pravici do vode,

| — | ob upoštevanju deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev in konvencije Mednarodne organizacije dela št. 169 o domorodnih in plemenskih ljudstvih iz leta 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev in konvencije Mednarodne organizacije dela št. 169 o domorodnih in plemenskih ljudstvih iz leta 1989,

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer iz leta 1992 (konvencija o vodah), ki je bila prvotno dogovorjena kot regionalni instrument, leta 2016 pa je bil pristop k njej omogočen vsem državam članicam OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer iz leta 1992 (konvencija o vodah), ki je bila prvotno dogovorjena kot regionalni instrument, leta 2016 pa je bil pristop k njej omogočen vsem državam članicam OZN,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravici do uporabe mednarodnih vodnih poti za namene, ki niso plovba (konvencija o vodnih poteh), iz leta 1997, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravici do uporabe mednarodnih vodnih poti za namene, ki niso plovba (konvencija o vodnih poteh), iz leta 1997,

| — | ob upoštevanju Protokola UNECE in SZO o vodi in zdravju h konvenciji o vodah iz leta 1999, ki daje okvir za izvajanje človekovih pravic do vode in komunalnih storitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola UNECE in SZO o vodi in zdravju h konvenciji o vodah iz leta 1999, ki daje okvir za izvajanje človekovih pravic do vode in komunalnih storitev,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja št. 6 o varni pitni vodi in komunalnih storitvah, ter agende za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja št. 6 o varni pitni vodi in komunalnih storitvah, ter agende za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju poročila OZN z dne 19. marca 2019 o razvoju svetovnih vodnih virov z naslovom Nihče ne sme biti zapostavljen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OZN z dne 19. marca 2019 o razvoju svetovnih vodnih virov z naslovom Nihče ne sme biti zapostavljen,

| — | ob upoštevanju poročil o svetovnih razmerah na področju prehrane in kmetijstva za leti 2020 in 2021, ki ju je objavila Organizacija OZN za prehrano in kmetijstvo (FAO), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil o svetovnih razmerah na področju prehrane in kmetijstva za leti 2020 in 2021, ki ju je objavila Organizacija OZN za prehrano in kmetijstvo (FAO),

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca za človekove pravice do varne pitne vode in komunalnih storitev z dne 16. julija 2021 glede učinkov komercializacije vode na človekove pravice do varne pitne vode in komunalnih storitev ter s tem povezanih tveganj in njegovega poročila z dne 21. julija 2020 o človekovih pravicah ter privatizaciji vode in komunalnih storitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca za človekove pravice do varne pitne vode in komunalnih storitev z dne 16. julija 2021 glede učinkov komercializacije vode na človekove pravice do varne pitne vode in komunalnih storitev ter s tem povezanih tveganj in njegovega poročila z dne 21. julija 2020 o človekovih pravicah ter privatizaciji vode in komunalnih storitev,

| — | ob upoštevanju poročila OZN o razvoju svetovne vode 2021: vrednotenje vode, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OZN o razvoju svetovne vode 2021: vrednotenje vode,

| — | ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah glede varne pitne vode in komunalnih storitev z dne 17. junija 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah glede varne pitne vode in komunalnih storitev z dne 17. junija 2019,

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (1) (okvirna direktiva o vodah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (1) (okvirna direktiva o vodah),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem (3),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2020/2184 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2020/2184 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. marca 2014 o evropski državljanski pobudi „Voda in komunalna ureditev sta človekova pravica! Voda je javna dobrina in ne blago!“ (COM(2014)0177), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. marca 2014 o evropski državljanski pobudi „Voda in komunalna ureditev sta človekova pravica! Voda je javna dobrina in ne blago!“ (COM(2014)0177),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. novembra 2018 o diplomaciji na področju voda, z dne 17. junija 2019 o smernicah EU o človekovih pravicah glede varne pitne vode in komunalnih storitev ter z dne 19. novembra 2021 o vprašanju vode pri zunanjem delovanju EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. novembra 2018 o diplomaciji na področju voda, z dne 17. junija 2019 o smernicah EU o človekovih pravicah glede varne pitne vode in komunalnih storitev ter z dne 19. novembra 2021 o vprašanju vode pri zunanjem delovanju EU,

| — | ob upoštevanju evropske državljanske pobude Pravica do vode in resolucije Parlamenta z dne 8. septembra 2015 o nadaljnji obravnavi te pobude (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske državljanske pobude Pravica do vode in resolucije Parlamenta z dne 8. septembra 2015 o nadaljnji obravnavi te pobude (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2021 s priporočili Komisiji o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2021 s priporočili Komisiji o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij (8),

| — | ob upoštevanju učinkovitih obstoječih metod čezmejnega sodelovanja, kot je izmenjava stališč med javnimi službami za oskrbo z vodo in javnimi službami za odpadno vodo v nordijskih državah, ki poteka od osemdesetih let prejšnjega stoletja in se je začela leta 1970 z ustanovitvijo skupnega nordijskega združenja za hidrologijo, letne seje nordijskih svetovalcev za vodo, nordijskih forumov za vodo in obsežnega nordijskega sodelovanja v zvezi z vprašanji na področju gospodarjenja z vodo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju učinkovitih obstoječih metod čezmejnega sodelovanja, kot je izmenjava stališč med javnimi službami za oskrbo z vodo in javnimi službami za odpadno vodo v nordijskih državah, ki poteka od osemdesetih let prejšnjega stoletja in se je začela leta 1970 z ustanovitvijo skupnega nordijskega združenja za hidrologijo, letne seje nordijskih svetovalcev za vodo, nordijskih forumov za vodo in obsežnega nordijskega sodelovanja v zvezi z vprašanji na področju gospodarjenja z vodo,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0231/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0231/2022),

| A. | ker je bila v resoluciji Generalne skupščine OZN št. 64/292 pravica do varne in čiste pitne vode in komunalnih storitev priznana kot človekova pravica, ki je nujna za polno uživanje življenja in vseh človekovih pravic; ker je voda potrebna za življenje in ker sta obe pravici soodvisni in bistveni za dostojno življenje; ker brez delujočih verig komunalnih storitev ne more biti trajnostnega in splošnega dostopa do čiste vode; ker imajo voda in vodne poti zaradi svoje temeljne vloge v družbi tudi močno kulturno, duhovno in versko razsežnost; |
| --- | --- |

A.

ker je bila v resoluciji Generalne skupščine OZN št. 64/292 pravica do varne in čiste pitne vode in komunalnih storitev priznana kot človekova pravica, ki je nujna za polno uživanje življenja in vseh človekovih pravic; ker je voda potrebna za življenje in ker sta obe pravici soodvisni in bistveni za dostojno življenje; ker brez delujočih verig komunalnih storitev ne more biti trajnostnega in splošnega dostopa do čiste vode; ker imajo voda in vodne poti zaradi svoje temeljne vloge v družbi tudi močno kulturno, duhovno in versko razsežnost;

| B. | ker je v načelu št. 20 evropskega stebra socialnih pravic o dostopu do bistvenih storitev izrecno navedena pravica državljanov do vode in komunalnih storitev; |
| --- | --- |

B.

ker je v načelu št. 20 evropskega stebra socialnih pravic o dostopu do bistvenih storitev izrecno navedena pravica državljanov do vode in komunalnih storitev;

| C. | ker ima odrekanje človekove pravice do vode posledice za uživanje pravice do življenja in zdravja, saj so onesnažena voda, neustrezno ravnanje z odpadno vodo in slabe komunalne storitve povezani s prenosom hudih bolezni in celo smrtjo; ker so vodne in komunalne storitve temelj javnega zdravja; ker so obolenja z diarejo četrti najpogostejši vzrok smrti pri otrocih, mlajših od pet let, in glavni vzrok kronične podhranjenosti; ker je dostop do čiste vode, komunalnih storitev in higiene nujen za zagotavljanje svetovne odpornosti proti pandemijam in drugim nalezljivim boleznim ter za boj proti vse večji nevarnosti protimikrobne odpornosti; |
| --- | --- |

C.

ker ima odrekanje človekove pravice do vode posledice za uživanje pravice do življenja in zdravja, saj so onesnažena voda, neustrezno ravnanje z odpadno vodo in slabe komunalne storitve povezani s prenosom hudih bolezni in celo smrtjo; ker so vodne in komunalne storitve temelj javnega zdravja; ker so obolenja z diarejo četrti najpogostejši vzrok smrti pri otrocih, mlajših od pet let, in glavni vzrok kronične podhranjenosti; ker je dostop do čiste vode, komunalnih storitev in higiene nujen za zagotavljanje svetovne odpornosti proti pandemijam in drugim nalezljivim boleznim ter za boj proti vse večji nevarnosti protimikrobne odpornosti;

| D. | ker je pandemija covida-19 najbolj prizadela najranljivejše ljudi in je ponovno pokazala, da na svetovni ravni potrebujemo dovolj čiste vode in ustrezne komunalne storitve; ker sta razpoložljivost vode, komunalnih storitev in storitev higiene ter dostop do njih, tudi za ranljive in marginalizirane skupine, nujna za boj proti covidu-19; |
| --- | --- |

D.

ker je pandemija covida-19 najbolj prizadela najranljivejše ljudi in je ponovno pokazala, da na svetovni ravni potrebujemo dovolj čiste vode in ustrezne komunalne storitve; ker sta razpoložljivost vode, komunalnih storitev in storitev higiene ter dostop do njih, tudi za ranljive in marginalizirane skupine, nujna za boj proti covidu-19;

| E. | ker se v državah v razvoju 80–90 % odpadnih voda izliva neposredno v reke, jezera in morja, kar povzroča bolezni, ki se prenašajo z vodo, ter močno škoduje okolju; ker je življenje milijonov obubožanih ljudi odvisno od dobrega stanja vodnih virov, ne le za oskrbo s pitno vodo, temveč tudi za proizvodnjo hrane s kmetijstvom, živinorejo in ribištvom; |
| --- | --- |

E.

ker se v državah v razvoju 80–90 % odpadnih voda izliva neposredno v reke, jezera in morja, kar povzroča bolezni, ki se prenašajo z vodo, ter močno škoduje okolju; ker je življenje milijonov obubožanih ljudi odvisno od dobrega stanja vodnih virov, ne le za oskrbo s pitno vodo, temveč tudi za proizvodnjo hrane s kmetijstvom, živinorejo in ribištvom;

| F. | ker je zaradi pomanjkljivega spoštovanja, zaščite in izvajanja človekove pravice do vode in komunalnih storitev pogosto ovirana pravica do izobraževanja; ker morajo otroci, v številnih primerih deklice, vsak dan v povprečju prehoditi šest kilometrov, da bi domov prinesli vodo, zaradi česar ne morejo obiskovati šole; ker zbiranje vode bistveno zmanjša priložnosti in ima daljnosežne posledice, saj znatno skrajša čas, ki je na voljo za druge pomembne dejavnosti; |
| --- | --- |

F.

ker je zaradi pomanjkljivega spoštovanja, zaščite in izvajanja človekove pravice do vode in komunalnih storitev pogosto ovirana pravica do izobraževanja; ker morajo otroci, v številnih primerih deklice, vsak dan v povprečju prehoditi šest kilometrov, da bi domov prinesli vodo, zaradi česar ne morejo obiskovati šole; ker zbiranje vode bistveno zmanjša priložnosti in ima daljnosežne posledice, saj znatno skrajša čas, ki je na voljo za druge pomembne dejavnosti;

| G. | ker številni otroci prenehajo hoditi k pouku zaradi bolezni, povezanih z onesnaženo vodo ali slabimi higienskimi praksami; ker vsak tretji otrok v šoli nima ustreznega dostopa do vode in komunalnih storitev; ker glede na poročilo OZN o ciljih trajnostnega razvoja iz leta 2021 več kot petina osnovnih šol nima dostopa do pitne vode in stranišč, ločenih po spolu, več kot tretjina pa jih nima osnovnih prostorov za umivanje rok; ker so dekleta pogosto prisiljena opustiti šolanje, če nimajo na voljo primernih stranišč in ne morejo dostojanstveno poskrbeti za menstruacijo; |
| --- | --- |

G.

ker številni otroci prenehajo hoditi k pouku zaradi bolezni, povezanih z onesnaženo vodo ali slabimi higienskimi praksami; ker vsak tretji otrok v šoli nima ustreznega dostopa do vode in komunalnih storitev; ker glede na poročilo OZN o ciljih trajnostnega razvoja iz leta 2021 več kot petina osnovnih šol nima dostopa do pitne vode in stranišč, ločenih po spolu, več kot tretjina pa jih nima osnovnih prostorov za umivanje rok; ker so dekleta pogosto prisiljena opustiti šolanje, če nimajo na voljo primernih stranišč in ne morejo dostojanstveno poskrbeti za menstruacijo;

| H. | ker so zaradi odsotnosti prilagojenih stranišč in sanitarnih prostorov pri dostopu do izobrazbe prikrajšani tudi invalidni otroci; ker UNESCO poroča, da več kot 90 % vseh invalidnih otrok ne obiskuje šole, pri čemer invalidna dekleta šolanje opustijo veliko pogosteje kot invalidni fantje; ker je pitna voda bistvenega pomena za koncentracijo pri učenju; |
| --- | --- |

H.

ker so zaradi odsotnosti prilagojenih stranišč in sanitarnih prostorov pri dostopu do izobrazbe prikrajšani tudi invalidni otroci; ker UNESCO poroča, da več kot 90 % vseh invalidnih otrok ne obiskuje šole, pri čemer invalidna dekleta šolanje opustijo veliko pogosteje kot invalidni fantje; ker je pitna voda bistvenega pomena za koncentracijo pri učenju;

| I. | ker se pomanjkljivosti, s katerimi se soočajo številne ženske in dekleta, nekateri invalidi ter starejši glede vode, komunalnih storitev in higiene, kažejo na številne načine, ki vplivajo na njihovo splošno zdravje, dobro počutje, dostojanstvo, reproduktivno zdravje, izobraževanje, prehrano, varnost ter gospodarsko in politično udeležbo; ker so zlasti matere invalidnih otrok prisiljene pustiti službo, da bi poskrbele za straniščne potrebe svojih otrok in šolanje otrok na domu, če v šolah ni dostopnih stranišč; |
| --- | --- |

I.

ker se pomanjkljivosti, s katerimi se soočajo številne ženske in dekleta, nekateri invalidi ter starejši glede vode, komunalnih storitev in higiene, kažejo na številne načine, ki vplivajo na njihovo splošno zdravje, dobro počutje, dostojanstvo, reproduktivno zdravje, izobraževanje, prehrano, varnost ter gospodarsko in politično udeležbo; ker so zlasti matere invalidnih otrok prisiljene pustiti službo, da bi poskrbele za straniščne potrebe svojih otrok in šolanje otrok na domu, če v šolah ni dostopnih stranišč;

| J. | ker so v številnih državah svetovnega juga ženske in dekleta tradicionalno odgovorne za oskrbo z vodo v gospodinjstvu, zaradi česar so bolj izpostavljene boleznim in nasilju; ker so ženske in dekleta bolj izpostavljene napadom, spolnemu nasilju in nasilju na podlagi spola, nadlegovanju in drugim varnostnim grožnjam, kadar gredo po vodo za gospodinjsko rabo ali kadar dostopajo do sanitarnih prostorov zunaj svojega doma; |
| --- | --- |

J.

ker so v številnih državah svetovnega juga ženske in dekleta tradicionalno odgovorne za oskrbo z vodo v gospodinjstvu, zaradi česar so bolj izpostavljene boleznim in nasilju; ker so ženske in dekleta bolj izpostavljene napadom, spolnemu nasilju in nasilju na podlagi spola, nadlegovanju in drugim varnostnim grožnjam, kadar gredo po vodo za gospodinjsko rabo ali kadar dostopajo do sanitarnih prostorov zunaj svojega doma;

| K. | ker človekova pravica do vode in komunalnih storitev, kot je priznana v smernicah EU o človekovih pravicah glede varne pitne vode in komunalnih storitev, zajema vidike razpoložljivosti, dostopnosti, sprejemljivosti, kakovosti in cenovne dostopnosti ter načela pristopa, ki temelji na človekovih pravicah (nediskriminacija, odgovornost, preglednost, sodelovanje itd.); |
| --- | --- |

K.

ker človekova pravica do vode in komunalnih storitev, kot je priznana v smernicah EU o človekovih pravicah glede varne pitne vode in komunalnih storitev, zajema vidike razpoložljivosti, dostopnosti, sprejemljivosti, kakovosti in cenovne dostopnosti ter načela pristopa, ki temelji na človekovih pravicah (nediskriminacija, odgovornost, preglednost, sodelovanje itd.);

| L. | ker je v cilju trajnostnega razvoja OZN št. 6 predvideno, da bodo imeli prebivalci sveta do leta 2030 splošen in enak dostop do varne pitne vode in komunalnih storitev; ker je po podatkih iz najnovejšega poročila OZN o stanju pri uresničevanju ta cilj kljub napredku še vedno precej oddaljen in premalo financiran, prav tako pa ostajajo veliki izzivi pri njegovem uresničevanju in odpravljanju velikih neenakosti med državami in znotraj njih pri dostopu do osnovne preskrbe z vodo in komunalnih storitev; |
| --- | --- |

L.

ker je v cilju trajnostnega razvoja OZN št. 6 predvideno, da bodo imeli prebivalci sveta do leta 2030 splošen in enak dostop do varne pitne vode in komunalnih storitev; ker je po podatkih iz najnovejšega poročila OZN o stanju pri uresničevanju ta cilj kljub napredku še vedno precej oddaljen in premalo financiran, prav tako pa ostajajo veliki izzivi pri njegovem uresničevanju in odpravljanju velikih neenakosti med državami in znotraj njih pri dostopu do osnovne preskrbe z vodo in komunalnih storitev;

| M. | ker poročilo OZN o ciljih trajnostnega razvoja za leto 2021 kaže, da je bilo leta 2020 2 milijardi ljudi še vedno brez varne pitne vode, 3,6 milijarde brez zanesljivih komunalnih storitev, 2,3 milijarde ljudi ni imelo osnovne higienske ureditve, 129 držav pa še zmeraj ni na dobri poti, da bi imele do leta 2030 trajnostno upravljane vodne vire; ker dostop do vode ustvarja ugodne razmere za gospodarski razvoj, ki bodo ranljivim osebam omogočile, da se finančno osamosvojijo; |
| --- | --- |

M.

ker poročilo OZN o ciljih trajnostnega razvoja za leto 2021 kaže, da je bilo leta 2020 2 milijardi ljudi še vedno brez varne pitne vode, 3,6 milijarde brez zanesljivih komunalnih storitev, 2,3 milijarde ljudi ni imelo osnovne higienske ureditve, 129 držav pa še zmeraj ni na dobri poti, da bi imele do leta 2030 trajnostno upravljane vodne vire; ker dostop do vode ustvarja ugodne razmere za gospodarski razvoj, ki bodo ranljivim osebam omogočile, da se finančno osamosvojijo;

| N. | ker bi vzpostavitev univerzalne varne oskrbe z vodo in komunalnih storitev prinesla med letoma 2021 in 2040 neto koristi v višini od 37 do 86 milijard USD letno; |
| --- | --- |

N.

ker bi vzpostavitev univerzalne varne oskrbe z vodo in komunalnih storitev prinesla med letoma 2021 in 2040 neto koristi v višini od 37 do 86 milijard USD letno;

| O. | ker je voda omejen vir; ker se je količina sladke vode na prebivalca v zadnjih dveh desetletjih drastično zmanjšala; ker nesorazmerno razporejena demografska rast in depopulacija podeželja, vse bolj intenzivno kmetijstvo, posledice podnebnih sprememb, degradacija okolja ter nekatere zlorabe in onesnaževanje povzročajo vse večje težave pri dostopu do vode v številnih regijah, v prihodnosti pa se bodo te težave še povečale; |
| --- | --- |

O.

ker je voda omejen vir; ker se je količina sladke vode na prebivalca v zadnjih dveh desetletjih drastično zmanjšala; ker nesorazmerno razporejena demografska rast in depopulacija podeželja, vse bolj intenzivno kmetijstvo, posledice podnebnih sprememb, degradacija okolja ter nekatere zlorabe in onesnaževanje povzročajo vse večje težave pri dostopu do vode v številnih regijah, v prihodnosti pa se bodo te težave še povečale;

| P. | ker bo neto rast svetovnega prebivalstva do leta 2050 predvsem posledica rasti v mestih držav v razvoju, zaradi česar se bodo povečale potrebe po vodi in hrani; ker bi lahko po podatkih iz poročila OZN o razvoju svetovne vode za leto 2019 do leta 2050 porabili 20–30 % več vode kot danes in ker naj bi se po navedbah Svetovne banke povpraševanje po vodi v mestih v naslednjih treh desetletjih povečalo za 50–70 %; |
| --- | --- |

P.

ker bo neto rast svetovnega prebivalstva do leta 2050 predvsem posledica rasti v mestih držav v razvoju, zaradi česar se bodo povečale potrebe po vodi in hrani; ker bi lahko po podatkih iz poročila OZN o razvoju svetovne vode za leto 2019 do leta 2050 porabili 20–30 % več vode kot danes in ker naj bi se po navedbah Svetovne banke povpraševanje po vodi v mestih v naslednjih treh desetletjih povečalo za 50–70 %;

| Q. | ker je 125 od 154 držav v razvoju v skladu s ciljem trajnostnega razvoja št. 13 v svoje nacionalne načrte za prilagajanje podnebnim spremembam vključilo sladkovodne vire ter kopenske ekosisteme in mokrišča kot najpomembnejša prednostna področja; |
| --- | --- |

Q.

ker je 125 od 154 držav v razvoju v skladu s ciljem trajnostnega razvoja št. 13 v svoje nacionalne načrte za prilagajanje podnebnim spremembam vključilo sladkovodne vire ter kopenske ekosisteme in mokrišča kot najpomembnejša prednostna področja;

| R. | ker je globalno segrevanje pomemben vzrok za pomanjkanje vode; ker aktualna podnebna kriza z vse pogostejšimi sušami, poplavami in močnim deževjem še poglablja neenakomerno porazdelitev vode; ker je približno 90 % vseh naravnih nesreč povezanih z vodo in ker z vodo povezane nesreče predstavljajo 70 % vseh smrti v naravnih nesrečah; ker so po podatkih iz atlasa umrljivosti in gospodarskih izgub zaradi izrednih vremenskih, podnebnih in vodnih razmer (1970–2019) (Atlas of Mortality and Economic Losses from Weather, Climate and Water Extremes) Svetovne meteorološke organizacije od desetih najhujših nesreč največ človeških smrti v navedenem obdobju povzročile suše, nevihte in poplave; ker bo po podatkih Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) leta 2050 skoraj 20 % svetovnega prebivalstva ogroženega zaradi poplav; |
| --- | --- |

R.

ker je globalno segrevanje pomemben vzrok za pomanjkanje vode; ker aktualna podnebna kriza z vse pogostejšimi sušami, poplavami in močnim deževjem še poglablja neenakomerno porazdelitev vode; ker je približno 90 % vseh naravnih nesreč povezanih z vodo in ker z vodo povezane nesreče predstavljajo 70 % vseh smrti v naravnih nesrečah; ker so po podatkih iz atlasa umrljivosti in gospodarskih izgub zaradi izrednih vremenskih, podnebnih in vodnih razmer (1970–2019) (Atlas of Mortality and Economic Losses from Weather, Climate and Water Extremes) Svetovne meteorološke organizacije od desetih najhujših nesreč največ človeških smrti v navedenem obdobju povzročile suše, nevihte in poplave; ker bo po podatkih Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) leta 2050 skoraj 20 % svetovnega prebivalstva ogroženega zaradi poplav;

| S. | ker bi lahko vodni stres, ki ga OZN opredeljuje kot točko, na kateri je povpraševanje po vodi večje od razpoložljive količine ali ko je njena uporaba omejena zaradi slabe kakovosti, v nekaterih primerih povzročilo razseljevanje in migracije; ker se po podatkih iz poročil OZN o vodi trenutno pet od enajstih regij po svetu, v katerih živita dve tretjini svetovnega prebivalstva, sooča z vodnim stresom; ker bi v skladu s poročilom OZN o ciljih trajnostnega razvoja za leto 2020 lahko pomanjkanje vode do leta 2030 povzročilo razselitev približno 700 milijonov ljudi; |
| --- | --- |

S.

ker bi lahko vodni stres, ki ga OZN opredeljuje kot točko, na kateri je povpraševanje po vodi večje od razpoložljive količine ali ko je njena uporaba omejena zaradi slabe kakovosti, v nekaterih primerih povzročilo razseljevanje in migracije; ker se po podatkih iz poročil OZN o vodi trenutno pet od enajstih regij po svetu, v katerih živita dve tretjini svetovnega prebivalstva, sooča z vodnim stresom; ker bi v skladu s poročilom OZN o ciljih trajnostnega razvoja za leto 2020 lahko pomanjkanje vode do leta 2030 povzročilo razselitev približno 700 milijonov ljudi;

| T. | ker krčenje gozdov, prilaščanje zemljišč ter prekomerno izkoriščanje in črpanje naravnih virov, tudi s strani organiziranih kriminalnih združb, močno vplivajo na vodno gladino rek in jezer, spreminjajo vodni cikel ter prispevajo k sušenju rek in jezer ter onesnaževanju izkoriščanih območij; |
| --- | --- |

T.

ker krčenje gozdov, prilaščanje zemljišč ter prekomerno izkoriščanje in črpanje naravnih virov, tudi s strani organiziranih kriminalnih združb, močno vplivajo na vodno gladino rek in jezer, spreminjajo vodni cikel ter prispevajo k sušenju rek in jezer ter onesnaževanju izkoriščanih območij;

| U. | ker v sladkovodnih ekosistemih živi več kot 10 % vseh vrst in občutljivih oblik življenja, čeprav pokrivajo le 1 % površine Zemlje; ker se približno 70 % sladke vode na svetu nameni kmetijstvu, preostanek pa je razdeljen med industrijsko uporabo (19 %), zlasti v živilskem, tekstilnem, energetskem, industrijskem, kemijskem, farmacevtskem in rudarskem sektorju, ter gospodinjsko porabo (11 %), vključno s prehrano ljudi; |
| --- | --- |

U.

ker v sladkovodnih ekosistemih živi več kot 10 % vseh vrst in občutljivih oblik življenja, čeprav pokrivajo le 1 % površine Zemlje; ker se približno 70 % sladke vode na svetu nameni kmetijstvu, preostanek pa je razdeljen med industrijsko uporabo (19 %), zlasti v živilskem, tekstilnem, energetskem, industrijskem, kemijskem, farmacevtskem in rudarskem sektorju, ter gospodinjsko porabo (11 %), vključno s prehrano ljudi;

| V. | ker zdravi ekosistemi omogočajo izboljšanje količine in kakovosti vode, hkrati pa povečujejo odpornost na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

V.

ker zdravi ekosistemi omogočajo izboljšanje količine in kakovosti vode, hkrati pa povečujejo odpornost na podnebne spremembe;

| W. | ker je kmetijstvo največji porabnik sladkovodnih virov na svetu; ker se tretjina ornih zemljišč po vsem svetu uporablja za prehrano živine; ker je v poročilu FAO za leto 2020 o razmerah v prehrani in kmetijstvu – premagovanje izzivov, povezanih z vodo v kmetijstvu navedeno, da je pridelavo hrane in prihodke na podeželju mogoče bistveno izboljšati z naložbami v nove namakalne sisteme oziroma v prilagoditev in posodobitev obstoječih, te pa bi bilo treba dopolniti tudi z boljšim gospodarjenjem z vodo, kar zajema tudi boljše kmetijske prakse; ker prilaščanje zemljišč negativno vpliva na razpoložljivost in kakovost vode, lokalnim skupnostim jemlje vodne vire in krši njihovo človekovo pravico do varne pitne vode; |
| --- | --- |

W.

ker je kmetijstvo največji porabnik sladkovodnih virov na svetu; ker se tretjina ornih zemljišč po vsem svetu uporablja za prehrano živine; ker je v poročilu FAO za leto 2020 o razmerah v prehrani in kmetijstvu – premagovanje izzivov, povezanih z vodo v kmetijstvu navedeno, da je pridelavo hrane in prihodke na podeželju mogoče bistveno izboljšati z naložbami v nove namakalne sisteme oziroma v prilagoditev in posodobitev obstoječih, te pa bi bilo treba dopolniti tudi z boljšim gospodarjenjem z vodo, kar zajema tudi boljše kmetijske prakse; ker prilaščanje zemljišč negativno vpliva na razpoložljivost in kakovost vode, lokalnim skupnostim jemlje vodne vire in krši njihovo človekovo pravico do varne pitne vode;

| X. | ker je energetski sektor trenutno odgovoren za 10 % svetovnih odvzemov vode in ker se ocenjuje, da se bo poraba vode v tem sektorju do leta 2040 povečala za približno 60 %; |
| --- | --- |

X.

ker je energetski sektor trenutno odgovoren za 10 % svetovnih odvzemov vode in ker se ocenjuje, da se bo poraba vode v tem sektorju do leta 2040 povečala za približno 60 %;

| Y. | ker nedvomno neprimerna in v številnih primerih tudi nezakonita ekstraktivna industrija močno vpliva na površinske in podzemne vodne vire ter prispeva k onesnaževanju in uničevanju ledenikov, gozdov, mokrišč, rek in drugih vodnih virov, ki so bistvenega pomena za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

Y.

ker nedvomno neprimerna in v številnih primerih tudi nezakonita ekstraktivna industrija močno vpliva na površinske in podzemne vodne vire ter prispeva k onesnaževanju in uničevanju ledenikov, gozdov, mokrišč, rek in drugih vodnih virov, ki so bistvenega pomena za prehrano ljudi;

| Z. | ker je tekstilna industrija eden od sektorjev, ki porabijo največ vode na svetu, oblačila in tekstilni izdelki pa se proizvajajo v nekaterih regijah na svetu, kjer najbolj primanjkuje vode; ker je ta industrija uvrščena med drugo najbolj onesnažujočo industrijo na svetu in ker velik del tega onesnaževanja konča v vodi; ker namerava Evropska komisija v prvem četrtletju leta 2022 sprejeti t. i. strategijo EU za trajnostni tekstil, katere namen je prispevati k prehodu EU na krožno gospodarstvo, v katerem se bodo tekstilni izdelki oblikovali tako, da bodo trajnejši, ponovno uporabni, da jih bo mogoče popraviti in reciklirati ter da bodo energetsko učinkoviti; |
| --- | --- |

Z.

ker je tekstilna industrija eden od sektorjev, ki porabijo največ vode na svetu, oblačila in tekstilni izdelki pa se proizvajajo v nekaterih regijah na svetu, kjer najbolj primanjkuje vode; ker je ta industrija uvrščena med drugo najbolj onesnažujočo industrijo na svetu in ker velik del tega onesnaževanja konča v vodi; ker namerava Evropska komisija v prvem četrtletju leta 2022 sprejeti t. i. strategijo EU za trajnostni tekstil, katere namen je prispevati k prehodu EU na krožno gospodarstvo, v katerem se bodo tekstilni izdelki oblikovali tako, da bodo trajnejši, ponovno uporabni, da jih bo mogoče popraviti in reciklirati ter da bodo energetsko učinkoviti;

| AA. | ker vse večje povpraševanje po vodi povzroča prekomerno izkoriščanje vodnih virov, zaradi pomanjkanja pa je voda postala sporni vir; ker je po podatkih OZN na svetu približno 300 območij, na katerih naj bi leta 2025 prišlo do konflikta zaradi vode; |
| --- | --- |

AA.

ker vse večje povpraševanje po vodi povzroča prekomerno izkoriščanje vodnih virov, zaradi pomanjkanja pa je voda postala sporni vir; ker je po podatkih OZN na svetu približno 300 območij, na katerih naj bi leta 2025 prišlo do konflikta zaradi vode;

| AB. | ker je ohranjanje vodnih virov ogroženo in ker so številne države vplivanje na kakovost vode uvrstile med kazniva dejanja; ker so bili v zadnjih letih okoljevarstveniki in zagovorniki pravice do vode tarča vse večjega števila napadov, tudi ubojev, ugrabitev, mučenja, nasilja na podlagi spola, groženj, nadlegovanja, ustrahovanja, kampanj blatenja, kriminalizacije, sodnega nadlegovanja, prisilnih izselitev in razselitev, in ker jih je treba nujno proaktivno podpreti, varovati njihovo življenje in skrbeti za njihovo varnost; ker je več finalistov za nagrado Saharova za svobodo misli na udaru zaradi vloge pri zaščiti vode in skupnih dobrin; ker so bili aktivisti, ki so želeli obraniti reko Guapinol, zaprti in izpuščeni šele po več kot dveh letih; ker je Lolita Chávez že štiri leta v izgnanstvu zaradi obrambe ozemlja pred dejavnostmi hidroelektrarn na reki Iximulew (Gvatemala); ker je bila Berta Cáceres leta 2016 ubita zaradi obrambe rek Blanco in Gualcarque, naročniki tega kaznivega dejanja pa še vedno niso bili obsojeni; |
| --- | --- |

AB.

ker je ohranjanje vodnih virov ogroženo in ker so številne države vplivanje na kakovost vode uvrstile med kazniva dejanja; ker so bili v zadnjih letih okoljevarstveniki in zagovorniki pravice do vode tarča vse večjega števila napadov, tudi ubojev, ugrabitev, mučenja, nasilja na podlagi spola, groženj, nadlegovanja, ustrahovanja, kampanj blatenja, kriminalizacije, sodnega nadlegovanja, prisilnih izselitev in razselitev, in ker jih je treba nujno proaktivno podpreti, varovati njihovo življenje in skrbeti za njihovo varnost; ker je več finalistov za nagrado Saharova za svobodo misli na udaru zaradi vloge pri zaščiti vode in skupnih dobrin; ker so bili aktivisti, ki so želeli obraniti reko Guapinol, zaprti in izpuščeni šele po več kot dveh letih; ker je Lolita Chávez že štiri leta v izgnanstvu zaradi obrambe ozemlja pred dejavnostmi hidroelektrarn na reki Iximulew (Gvatemala); ker je bila Berta Cáceres leta 2016 ubita zaradi obrambe rek Blanco in Gualcarque, naročniki tega kaznivega dejanja pa še vedno niso bili obsojeni;

| AC. | ker je po podatkih organizacije Global Witness več kot tretjina svetovnih zagovornikov zemlje in okoljevarstvenikov, ki so bili umorjeni med letoma 2015 in 2019, pripadala domorodnim ljudstvom, katerih znanje in spretnosti s področja upravljanja zemljišč in vode so ključnega pomena za boj proti podnebni krizi in izgubi biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

AC.

ker je po podatkih organizacije Global Witness več kot tretjina svetovnih zagovornikov zemlje in okoljevarstvenikov, ki so bili umorjeni med letoma 2015 in 2019, pripadala domorodnim ljudstvom, katerih znanje in spretnosti s področja upravljanja zemljišč in vode so ključnega pomena za boj proti podnebni krizi in izgubi biotske raznovrstnosti;

| AD. | ker sta bila preprečevanje dostopa do vode in uničenje vodne infrastrukture uporabljena kot bistvena taktika okupacijskih sil, da so priključile zasedena ozemlja in prebivalce razselile z njihovih zemljišč; |
| --- | --- |

AD.

ker sta bila preprečevanje dostopa do vode in uničenje vodne infrastrukture uporabljena kot bistvena taktika okupacijskih sil, da so priključile zasedena ozemlja in prebivalce razselile z njihovih zemljišč;

| AE. | ker okvirna direktiva EU o vodah priznava, da „voda ni kot ostali tržni proizvodi, ampak je dediščina, ki jo je treba varovati, braniti in obravnavati kot tako“; |
| --- | --- |

AE.

ker okvirna direktiva EU o vodah priznava, da „voda ni kot ostali tržni proizvodi, ampak je dediščina, ki jo je treba varovati, braniti in obravnavati kot tako“;

| AF. | ker voda od 6. decembra 2020 kotira na terminski borzi na Wall Streetu; ker Pedro Arrojo, posebni poročevalec OZN za človekove pravice do pitne vode in komunalnih storitev, meni, da voda vsebuje sklop bistvenih vrednot za našo družbo, ki jih logika trga ne priznava in jih zato ne more ustrezno obvladovati, še toliko manj na takšnem finančnem področju, ki je nagnjeno k špekulacijam; ker se po mnenju več strokovnjakov OZN z uporabo špekulativne logike za upravljanje dobrin, ki so bistvene za življenje in dostojanstvo ljudi, kršijo človekove pravice ljudi, ki živijo v revščini, poglablja neenakost spolov in povečuje ranljivost marginaliziranih skupnosti; |
| --- | --- |

AF.

ker voda od 6. decembra 2020 kotira na terminski borzi na Wall Streetu; ker Pedro Arrojo, posebni poročevalec OZN za človekove pravice do pitne vode in komunalnih storitev, meni, da voda vsebuje sklop bistvenih vrednot za našo družbo, ki jih logika trga ne priznava in jih zato ne more ustrezno obvladovati, še toliko manj na takšnem finančnem področju, ki je nagnjeno k špekulacijam; ker se po mnenju več strokovnjakov OZN z uporabo špekulativne logike za upravljanje dobrin, ki so bistvene za življenje in dostojanstvo ljudi, kršijo človekove pravice ljudi, ki živijo v revščini, poglablja neenakost spolov in povečuje ranljivost marginaliziranih skupnosti;

| AG. | ker morajo vlade zagotavljati osnovne minimalne ravni vode in komunalnih storitev za vse; ker je v poročilu posebnega poročevalca OZN za človekove pravice do varne pitne vode in komunalnih storitev z dne 16. julija 2021 poudarjeno, da bi bilo treba vodo obravnavati kot javno dobrino in jo upravljati v skladu s pristopom, ki temelji na človekovih pravicah ter zagotavlja pravico do vode in komunalnih storitev ter trajnost vodnih ekosistemov; ker sta oskrba z vodo in komunalna ureditev storitvi splošnega pomena in bi morali prihodki od cikla vodnega gospodarstva kriti morebitne s tem povezane odhodke in stroške izboljšav, pod pogojem, da je zaščiten javni interes; |
| --- | --- |

AG.

ker morajo vlade zagotavljati osnovne minimalne ravni vode in komunalnih storitev za vse; ker je v poročilu posebnega poročevalca OZN za človekove pravice do varne pitne vode in komunalnih storitev z dne 16. julija 2021 poudarjeno, da bi bilo treba vodo obravnavati kot javno dobrino in jo upravljati v skladu s pristopom, ki temelji na človekovih pravicah ter zagotavlja pravico do vode in komunalnih storitev ter trajnost vodnih ekosistemov; ker sta oskrba z vodo in komunalna ureditev storitvi splošnega pomena in bi morali prihodki od cikla vodnega gospodarstva kriti morebitne s tem povezane odhodke in stroške izboljšav, pod pogojem, da je zaščiten javni interes;

| AH. | ker morajo države v skladu s smernicami EU o človekovih pravicah glede varne pitne vode in komunalnih storitev spoštovati, varovati in izpolnjevati te pravice, tretje strani pa se morajo strogo vzdržati vmešavanja v uživanje pravic do vode in komunalnih storitev; |
| --- | --- |

AH.

ker morajo države v skladu s smernicami EU o človekovih pravicah glede varne pitne vode in komunalnih storitev spoštovati, varovati in izpolnjevati te pravice, tretje strani pa se morajo strogo vzdržati vmešavanja v uživanje pravic do vode in komunalnih storitev;

| AI. | ker se delavci, ki delajo v verigi komunalnih storitev, soočajo s številnimi tveganji, vključno z zdravstvenimi tveganji, ki so posledica prekarnih delovnih pogojev; ker gre pogosto za neformalne delavce, ki niso zaščiteni z delovnim pravom; ker naše uresničevanje pravic do vode in komunalnih storitev ne sme negativno vplivati na varnost, dostojanstvo in dobrobit komunalnih delavcev; |
| --- | --- |

AI.

ker se delavci, ki delajo v verigi komunalnih storitev, soočajo s številnimi tveganji, vključno z zdravstvenimi tveganji, ki so posledica prekarnih delovnih pogojev; ker gre pogosto za neformalne delavce, ki niso zaščiteni z delovnim pravom; ker naše uresničevanje pravic do vode in komunalnih storitev ne sme negativno vplivati na varnost, dostojanstvo in dobrobit komunalnih delavcev;

| 1. | znova potrjuje, da gre pri pravicah do varne pitne vode in komunalnih storitev za človekovo pravico, pri čemer se obe pravici dopolnjujeta; poudarja, da je dostop do čiste pitne vode neobhoden za zdravo in dostojanstveno življenje ter je bistvenega pomena za razvoj človekovega dostojanstva; poudarja, da je pravica do vode temeljni osnovni pogoj za uresničevanje drugih pravic in jo mora kot tako voditi logika javnega interesa ter splošnih javnih in svetovnih dobrin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da sta ustrezen dostop do vode, komunalnih storitev in storitev higiene ter pravica do zdravja in življenja medsebojno odvisna in sta bistvena pogoja za javno zdravje in človekov razvoj; poudarja potrebo po čisti vodi v kontekstu pandemije, Komisijo, države članice in tretje države pa poziva k ustreznim ukrepom, strategijam in politikam, da bi lahko v zadostni meri zaščitili vse ljudi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je bilo priznanje pravice do varne pitne vode in komunalnih storitev kot človekove pravice ključni mejnik na poti k večji socialni in okoljski pravičnosti; potrjuje, da bi bilo mogoče napredek izboljšati z dajanjem večjega političnega pomena sektorju, boljšim izvajanjem in spremljanjem politik, učinkovitejšim financiranjem, odgovornostjo ter udeležbo javnosti, še zlasti med najbolj marginaliziranimi v družbi, zlasti v državah v razvoju; poudarja, da bi bilo treba pri dodeljevanju sredstev EU in pri načrtovanju pomoči dati prednost pomoči za varno pitno vodo in komunalne storitve; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja na odgovornost držav, da spodbujajo in varujejo vse človekove pravice, ki so univerzalne, nedeljive, medsebojno odvisne in povezane ter jih je treba spodbujati in uporabljati na pravičen, enakopraven in nediskriminatoren način; zato ponovno poudarja, da morajo države zagotoviti splošen, ustrezen in cenovno ugoden dostop do zadostne, kakovostne in varne pitne vode ter boljši dostop do vode za komunalne storitve in higieno; opozarja, da pravica do vode pomeni, da morajo biti storitve oskrbe z vodo dostopne vsem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da se države, ki ratificirajo pogodbo o človekovih pravicah, zavežejo, da bodo varovale, spoštovale in uresničevale zaveze, sprejete v mednarodnem, nacionalnem, regionalnem in lokalnem okviru za varstvo človekovih pravic; v zvezi s tem meni, da bi morala mednarodna skupnost priznati pravico do vode in komunalnih storitev, ta pa bi morala vključevati mehanizme za zaščito in izvrševanje, zato poziva EU, naj na mednarodni, regionalni in nacionalni ravni spodbuja zaščitne mehanizme, da spoštovanje pravice do vode in komunalnih storitev za države ne bi bila samo opcija, temveč izvršljiva pravica; poziva EU in države članice, naj dajo zgled in ratificirajo ustrezne konvencije, na primer Protokol o vodi in zdravju ter Konvencijo o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer iz leta 1992; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odločno poziva EU in njene države članice, naj se zavzamejo za pravico do varne pitne vode in komunalnih storitev ter za napredek pri oblikovanju pravil v zvezi z njimi na večstranskih in regionalnih forumih, tudi tako, da podprejo mandat posebnega poročevalca OZN za človekove pravice do varne pitne vode in komunalnih storitev; poudarja pomen, ki ga ima njegovo delo in delo njegovih predhodnikov ter delo v okviru drugih mehanizmov OZN za človekove pravice, povezanih s človekovimi pravicami do vode in komunalnih storitev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja pomen smernic EU o človekovih pravicah glede varne pitne vode in komunalnih storitev ter poziva institucije in države članice EU, naj jih izvajajo v tretjih državah ter v odnosu do njih, pa tudi v večstranskih forumih; v zvezi s tem poudarja pomen, ki ga ima usposabljanje osebja EU; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj Parlamentu in njegovim ustreznim (pod)odborom redno poročata o tem, kako uporabljata te smernice, ter navedeta konkretne primere svojih dejavnosti in njihovega učinka; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva delegacije EU in misije držav članic, kakor je navedeno v smernicah EU, naj v dvostranskih dialogih z državami partnericami, zlasti tistih v zvezi s človekovimi pravicami, in v sektorskih dialogih izpostavijo vprašanja v zvezi s pravico do varne pitne vode in komunalnih storitev ter položajem zagovornikov človekovih pravic in nevladnih organizacij, ki se zanjo zavzemajo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je napredek pri priznanju pravice do čistega, zdravega in trajnostnega okolja v skladu z resolucijo Sveta OZN za človekove pravice št. 48/13 o človekovi pravici do čistega, zdravega in trajnostnega okolja pogoj, ki bo omogočil, da bodo varna pitna voda in komunalne storitve na voljo vsem; v zvezi s tem pozdravlja napredek pri oblikovanju pravil na mednarodni ravni, ki je bil dosežen glede okoljske kriminalitete, tudi ekocida; |
| --- | --- |

9.

| 10. | spodbuja države v razvoju, naj se pridružijo dvema svetovnima konvencijama OZN o vodah, in sicer konvenciji OZN o vodah in konvenciji OZN o vodnih poteh, in si prizadevajo za njuno celovito izvajanje, saj sta pomembni orodji za podporo diplomaciji na področju voda, miru in preprečevanju konfliktov s čezmejnim sodelovanjem na področju voda; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vztraja, da je polno uveljavljanje pravice do vode odvisno od ohranjanja biotske raznovrstnosti in od podnebja, in zato zahteva, da naj bi bilo upravljanje voda, ki je osnovna potreba rastlin, živali in ljudi, usmerjeno predvsem v okoljske in socialne interese, tudi v vključevanje na trg dela ter povečanje dohodkov in varnostnih pogojev revnih; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da lahko boljša oskrba z vodo in komunalne storitve ter boljše gospodarjenje z vodnimi viri spodbudijo trajnostno gospodarsko rast držav in bistveno prispevajo k zmanjšanju revščine; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da so na področju dostopa do vode in komunalnih storitev potrebni preventivni ukrepi ter da je treba imeti na voljo zanesljive in primerljive kazalnike za merjenje napredka ali nazadovanja pri dostopu do vode in komunalnih storitev; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da nekateri razvojni modeli, ki dajejo prednost obsežnim projektom in poslovnim dejavnostim velikega obsega, negativno vplivajo na razpoložljivost in kakovost vode v vseh državah ter povečujejo tekmovanje za vodo in zaostrujejo druge spore v zvezi z njo; v zvezi s tem vztraja, kako pomembne so naložbe v trajnostne rešitve za pitno vodo, kot so obnavljanje vodnih ekosistemov, da bi bili spet zdravi, recikliranje odpadne vode, razsoljevanje morske vode na obalnih območjih, izboljšanje kanalizacije ter namakalnih in kmetijskih praks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da neučinkovito upravljanje vodnih virov in onesnaženje, ki ga povzročajo nepoštene industrijske dejavnosti, negativno vplivata na uresničevanje človekovih pravic do vode in komunalnih storitev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj ne spodbuja praks, ki ogrožajo pravico do varne in čiste pitne vode ter do komunalnih storitev, ter naj izvede ocene učinka teh praks na okolje in človekove pravice; |
| --- | --- |

16.

| 17. | priznava, da zagovorniki okoljskih pravic opravljajo pomembno delo, zato jih je treba proaktivno podpreti, varovati njihovo življenje ter poskrbeti za njihovo varnost, zlasti kadar branijo pravico do vode, prav tako pa ostro obsoja kazniva dejanja, kot so uboji, ugrabitve, mučenje, spolno nasilje in nasilje na podlagi spola, grožnje, nadlegovanje, ustrahovanje, kampanje blatenja, kriminalizacija, sodno nadlegovanje, prisilne izselitve in razselitve, ki jih izvajajo številni državni in nedržavni storilci, tudi vlade in multinacionalna podjetja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva EU, naj podpre ključna prizadevanja zagovornikov okoljskih pravic in organizacij civilne družbe; poziva Komisijo, ESZD in države članice, naj izpolnijo zavezo iz smernic EU o zagovornikih človekovih pravic ter spremljajo in opozarjajo na posamezne primere zagovornikov okoljskih človekovih pravic, zlasti dobitnikov in finalistov nagrade Saharova, ki so tarča napadov zaradi svoje vloge pri zaščiti vode in skupnih dobrin; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da si je treba prizadevati, da bi zagovorniki okoljskih človekovih pravic svoje delo lahko opravljali varno in svobodno, ne da bi bili pri tem deležni nasilja in ustrahovanja; pričakuje, da bodo delegacije EU podporo zagovornikom okoljskih človekovih pravic zagotavljale prednostno in se sistematično ter odločno odzivale na vse grožnje ter napade nanje ali njihove sorodnike ter Parlamentu poročale o ukrepih, sprejetih v takšnih primerih; poziva EU in države članice, naj okrepijo mehanizme za zaščito zagovornikov okoljskih človekovih pravic in za preprečevanje nasilja nad njimi; ponovno poziva, naj se vzpostavi usklajena shema na ravni EU za izdajo vizumov za kratkoročno bivanje in začasne premestitve zagovornikov človekovih pravic, zlasti tistih, ki se zavzemajo za okoljske pravice in pravice domorodnih ljudstev in njihovo zaščito, zaradi česar so najpogosteje tarča napadov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države, naj spoštujejo pravico do socialnih protestov in pravico do mirnega zbiranja, zlasti v okviru nasprotovanja projektom, ki ogrožajo uživanje človekove pravice do pitne vode in komunalnih storitev; v zvezi s tem poziva uradnike delegacij EU in veleposlaništev držav članic, naj v skladu s smernicami EU o zagovornikih človekovih pravic obiščejo zagovornike človekovih pravic, ki so v priporu ali hišnem priporu, in se kot opazovalci udeležijo njihovih sojenj; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja, da imajo domorodna ljudstva pomembno vlogo pri trajnostnem upravljanju naravnih virov in ohranjanju biotske raznovrstnosti; poziva EU in njene države članice, naj priznajo in zaščitijo pravice domorodnih ljudstev do običajnega lastništva in nadzora nad njihovimi zemljišči in naravnimi viri, kot je določeno v deklaraciji OZN o pravicah domorodnih ljudstev in v konvenciji Mednarodne organizacije dela št. 169, ter naj spoštujejo načelo svobodnega, predhodnega in informiranega soglasja; poziva države članice, ki tega še niso storile, naj ratificirajo konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 169 o domorodnih in plemenskih ljudstvih; izraža posebno zaskrbljenost, ker nekateri zelo veliki projekti, tudi infrastrukturni projekti, projekti ekstraktivne industrije in projekti za proizvodnjo energije, znatno vplivajo na človekovo pravico do vode in komunalnih storitev, zlasti pri domorodnih ljudstvih; vztraja, da je pomembno izvesti pristne in celovite ocene učinka na človekove pravice ter se v dobri veri posvetovati s prizadetim prebivalstvom in skupinami civilne družbe, prav tako pa se po potrebi prepričati, da so domorodna ljudstva prostovoljno, predhodno in informirano privolila v vse obsežne projekte; poziva državne in nedržavne akterje, naj se izogibajo ukrepom, ki ogrožajo pravice domorodnih ljudstev, potomcev Afričanov in podeželskih skupnosti do zemljišča, vode, ekosistemov in biotske raznovrstnosti, ter poziva pristojne organe, naj pravno priznajo njihove zemljiške, najemne in druge pravice ter odgovornosti; vztraja, da je pomembno pred večjimi javnimi odločitvami v zvezi z upravljanjem voda organizirati odprta, vključujoča in participativna posvetovanja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj se skrbno prepriča, da bodo infrastrukturni in energetski projekti, ki se financirajo iz različnih instrumentov razvojnega sodelovanja in zunanje politike, tudi prek Evropske investicijske banke, spoštovali človekove pravice, tudi človekovo pravico do vode in komunalnih storitev, in cilje trajnostnega razvoja ter jih ne bodo ogrožali in ne bodo prispevali k prisilni razselitvi domorodnih ljudstev z njihovih zemljišč in ozemelj; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da se je treba bolj osredotočiti na trajnostno in odporno vodno in komunalno infrastrukturo in skupnosti, in sicer z izvajanjem ukrepov za zmanjševanje tveganja nesreč ter z uporabo vseh potrebnih orodij za evidentiranje tveganj, povezanih z vodo, in sistemov zgodnjega opozarjanja; poziva Komisijo, naj podpre pobudo Resilient Water Accelerator; |
| --- | --- |

23.

| 24. | obsoja, da še vedno obstajajo neenakosti med spoloma pri uveljavljanju človekovih pravic do pitne vode in komunalnih storitev ter da pomanjkanje teh pravic vodi v diskriminacijo na podlagi spola; z zaskrbljenostjo ugotavlja tudi, da ima to uničujoče posledice za pravice žensk, zlasti zaradi posebnih potreb žensk in deklet v zvezi z menstrualno higieno in zdravjem, kar ženskam in dekletom otežuje varno in zdravo življenje; poudarja, da je cenovno ugoden dostop do vode, ustreznih komunalnih storitev in storitev higiene temeljni pogoj za javno zdravje in človeški razvoj, kamor spada tudi pravica deklet do izobraževanja, in vztraja, da mora razvojna politika EU v državah v razvoju prednostno obravnavati sektorje, povezane s temi storitvami; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva, naj se ženske in dekleta zaščiti pred fizičnimi grožnjami ali napadi, tudi spolnim nasiljem, pri zbiranju vode za gospodinjsko rabo in dostopu do sanitarnih prostorov zunaj svojega doma; poziva, naj se sprejmejo ukrepi, s katerimi bi skrajšali čas, ki ga ženske in dekleta porabijo za zbiranje vode za gospodinjsko rabo, da bi obravnavali negativni učinek pomanjkljivih vodnih in komunalnih storitev na dostop deklet do izobraževanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da morajo EU in njene države članice skupaj z OZN in mednarodno skupnostjo tesno sodelovati s prejemnicami tuje pomoči, da bi izkoreninile svetovno vodno revščino in obenem zagotovile ustrezne komunalne storitve za vse; poziva vse države, naj uresničijo svoje zaveze iz Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, zlasti člena 14, v skladu s katerim morajo pogodbenice ženskam na podeželju zagotoviti pravico do ustreznih življenjskih pogojev, med drugim glede komunalnih storitev in oskrbe z vodo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo in ESZD, naj pri programih upravljanja voda in komunalne oskrbe z vodo uporabita transformativni in presečni pristop, ki bo upošteval različnost spolov, ter vključita politike, ki jih spremljajo konkretni akcijski načrti in ustrezno financiranje v skladu z instrumenti EU za zunanje financiranje in akcijskim načrtom EU za enakost spolov (GAP III), agendo EU za enakost spolov in opolnomočenje žensk v zunanjem delovanju za obdobje 2021–2025; poziva, naj se spodbuja vodilna vloga žensk in njihova polna, učinkovita in enakopravna udeležba pri načrtovanju, odločanju in izvajanju odločitev v zvezi z upravljanjem voda in komunalnih storitev; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je dostop do varne pitne vode trenutno ena največjih težav, saj skoraj 60 % vodnih virov prečka politične ozemeljske meje; opozarja, da je Svet v svojih sklepih iz leta 2018 obsodil uporabo vode kot vojnega orožja in navedel, da bi „v tem kontekstu [...] lahko uničevanje vodne infrastrukture, onesnaževanje vode ali preusmerjanje vodotokov z namenom omejitve ali preprečitve dostopa do vode pomenilo kršitev mednarodnega prava“; opozarja, da je načrtno odrekanje dostopa do vode, ki vodi v pomor civilistov, kaznivo dejanje zoper človečnost v skladu s statutom Mednarodnega kazenskega sodišča in da se lahko šteje za vojno hudodelstvo, saj je vsak napad ali uničenje napeljave za pitno vodo, njenih zalog ter namakalnih naprav v skladu z ženevskimi konvencijami iz leta 1949 prepovedan; |
| --- | --- |

28.

| 29. | je resno zaskrbljen, da so kršitve pravice do vode in komunalnih storitev na zasedenih ozemljih namenjene razseljevanju ljudi z njihovih zemljišč, in je zaskrbljen zaradi preprečevanja dostopa do primerne oskrbe z vodo, virov in infrastrukture; opozarja, da imajo vsi narodi, tudi okupirani, suvereno pravico do nadzora nad svojim naravnim bogastvom; poziva okupacijske sile, naj sprejmejo nujne ukrepe za zagotavljanje dostopa do vode in pravične distribucije vode ljudem, ki živijo na zasedenih ozemljih, zlasti pa naj v skladu z resolucijo generalne skupščine OZN št. 73/255 z dne 20. decembra 2018 zagotovijo, da bodo imeli ljudje, ki živijo na zasedenih ozemljih, nadzor nad svojimi vodnimi viri, vključno z upravljanjem, črpanjem in distribucijo vode; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva EU, naj pripravi politično strategijo za lažje iskanje rešitev na teh območjih, in spodbuja države, ki se nahajajo na najpomembnejših konfliktnih območjih, povezanih z vodo, da podpišejo konvencijo o vodah; |
| --- | --- |

30.

| 31. | je resno zaskrbljen, ker begunska taborišča nimajo dostopa do vode in komunalnih storitev; poudarja obvezo držav, da beguncem zagotovijo pravico do sanitarnih prostorov in vode; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je voda včasih lahko pokazatelj konfliktov, vendar ima lahko tudi pozitivno vlogo pri spodbujanju miru in sodelovanja; podpira diplomatska prizadevanja EU za čezmejno sodelovanje na področju voda, saj je to orodje za zagotavljanje miru, varnosti in stabilnosti, in poudarja pomen celostnega upravljanja voda ter potrebo po večjem dopolnjevanju med humanitarnimi, razvojnimi in mirovnimi ukrepi, da bi se lahko odzvali na nujne potrebe in zgodaj ukrepali, da bi lahko že na samem začetku odpravili temeljne vzroke humanitarnih kriz, povezanih z vodo in komunalnimi storitvami; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da morajo podjetja po vsem svetu zagotoviti, da njihove dejavnosti ne omejujejo ali zlorabljajo uveljavljanja človekove pravice do dostopa do varne pitne vode v skladu z vodilnimi načeli OZN o podjetništvu in človekovih pravicah ter deklaracijami, pakti in pogodbami OZN, ki vključujejo to pravico; poleg tega poziva države, naj si prizadevajo doseči cilje, določene v okviru cilja trajnostnega razvoja št. 6, in sprejmejo zakonodajo, s katero bodo zagotovile, da podjetja ne bodo ovirala enakega dostopa do ustrezne oskrbe z vodo; poziva EU in njene države članice, naj konstruktivno sodelujejo pri delu medvladne delovne skupine OZN za čezmejne korporacije in druga podjetja v zvezi s človekovimi pravicami, da bi pripravile zavezujoč mednarodni instrument, ki bi v okviru mednarodnega prava človekovih pravic urejal dejavnosti čezmejnih korporacij in drugih podjetij; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva delegacije EU in misije držav članic v tretjih državah, naj bodo še posebej pozorne na podjetja, tudi tista s sedežem v EU, ki bi lahko onemogočila ali ogrozila uživanje pravic do vode in komunalnih storitev; poudarja, da morajo imeti žrtve takih kršitev dostop do učinkovitih pravnih sredstev ali drugih ustreznih rešitev ter pritožbenih mehanizmov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da morajo evropska podjetja, kadar poslujejo v tretjih državah, izpolnjevati enake pravne obveznosti glede krepitve in potrebne skrbnosti podjetij, kot veljajo za njihove dejavnosti v EU; poudarja pomen, ki ga imajo preprečevanje, obravnavanje in blaženje vseh škodljivih učinkov na človekove pravice do vode in ustreznih komunalnih storitev v okviru obvezne skrbnosti; poziva Komisijo in države članice, naj obravnavajo in preučijo, kako bi lahko potrošnikom zagotovili več informacij in preglednost o trajnostnem vplivu proizvodov na vodne vire, tudi v smislu vodnega odtisa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da se voda, kot je navedlo več strokovnjakov OZN, prepogosto obravnava kot blago brez dodatnih socialnih in kulturnih vidikov, kar povzroča kršitve temeljnih človekovih pravic in prispeva k vse večji degradaciji okolja ter povečanju ranljivosti najrevnejših in najbolj marginaliziranih članov družbe, kar je v nasprotju s cilji trajnostnega razvoja; opozarja, da sta oskrba z vodo in komunalna ureditev storitvi splošnega pomena in ne blago – nista ne luksuzni ne potrošniški izdelek, zato se z njima ne sme trgovati; poudarja, da so zaloge vode omejene, ter Komisijo in države članice poziva, naj sprejmejo preventivne ukrepe proti svetovnemu pomanjkanju vode in podpori tretjim državam pri ukrepih za boj proti pomanjkanju vode; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države, naj sprejmejo pravne ukrepe za preprečevanje finančnih špekulacij z vodo na terminskih trgih ter naj spodbujajo ustrezen okvir upravljanja vode in komunalnih storitev v skladu s pristopom, ki bo temeljil predvsem na človekovih pravicah in upoštevanju skupnega dobrega; poziva EU in nacionalne vlade, naj spodbujajo in podpirajo neodvisne regulativne organe na področju vode, ki lahko pripomorejo k izvajanju standardov človekovih pravic; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opozarja, da voda, kot je priznano v okvirni direktivi EU o vodah, ni zgolj tržni proizvod, temveč javna dobrina, ki je nujna za človeško življenje in dostojanstvo; ugotavlja, da so storitve za rabo vode storitve splošnega pomena in posebne narave in so zato predvsem v javnem interesu; opozarja na pomen, ki ga ima spoštovanje človekove pravice do pitne vode in komunalnih storitev v zadevnih državah za zunanje politike in instrumente EU, kot so trgovinski in naložbeni sporazumi ter Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa pa tudi dejavnosti evropskih podjetij; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je voda skupna javna dobrina in da je treba zagotoviti ustrezno, stalno in visokokakovostno oskrbo z vodo; poziva države in donatorje, naj si še močneje prizadevajo, da bi bile voda in komunalne storitve kot temeljne javne storitve na voljo vsem, tudi z naložbami, ki izboljšujejo dostop do vode in komunalnih storitev ter ohranjajo obstoječo infrastrukturo ter nudenje in uporabo storitev; meni, da je vlaganje v krepitev zmogljivosti in upravljanje vodnih sistemov ter v njihovo delovanje in vzdrževanje bistvenega pomena za oblikovanje trdnih in trajnostnih vodnih in komunalnih storitev; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva EU, naj podpre tretje države pri njihovih ukrepih za zagotovitev splošnega in nediskriminatornega dostopa do vode in sanitarnih prostorov ter naj gospodinjstvom, ki so ekonomsko ali socialno ranljiva, zagotovi minimalno raven oskrbe z vodo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva EU, naj vlaga tudi v varstvo in obnovo naravnih ekosistemov (vključno z gozdovi, poplavnimi ravnicami, mokrišči itd.), ki pogosto zagotavljajo stroškovno učinkovitejše in bolj trajnostne rešitve za upravljanje voda kot konvencionalni infrastrukturni ukrepi v smislu shranjevanja vode, čiščenja vode, obvladovanja erozije ter zmernih in izrednih vremenskih dogodkov; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva države, naj sprejmejo najprimernejši model za oskrbo z vodo in komunalnimi storitvami ter naj sodelujejo v preglednem in zanesljivem procesu za izboljšanje dejanskega uživanja človekovih pravic do vode in komunalnih storitev v njihovih družbah; poziva vlade, naj povečajo javne naložbe v trajnostno infrastrukturo, povezano z vodo, in varujejo vodo kot bistveno javno dobrino; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da je treba porabo vode uskladiti z uporabo nastajajočih tehnologij za ohranjanje, zmanjševanje onesnaževanja vode in recikliranje odpadne vode, da bi izboljšali način oskrbe, prečiščevanja in odstranjevanja vode; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva EU, naj podpre trajnostno upravljane voda v kmetijskem sektorju, ki mobilizira več kot 70 % vodnih virov, in sicer z naložbami v trajnostne sisteme namakanja in shranjevanja vode, z optimizacijo in zmanjšanjem uporabe sladke vode v kmetijstvu vzdolž celotne dobavne verige, z zmanjšanjem živilskih odpadkov in s spodbujanjem agroekologije na podlagi obnove mokrišč ter z zmanjšanjem uporabe pesticidov in gnojil, ki predstavljajo tveganje za onesnaženje vode, zlasti za podtalnico, kjer je to mogoče; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opozarja, da je dostop do vode tudi izziv, povezan z rabo energije, tako v smislu proizvodnje kot pridobivanja; v zvezi s tem poudarja, da je treba spodbujati boljše gospodarjenje z energijo in rešitve za ponovno uporabo očiščene odpadne vode, da bi omejili porabo sladke vode s čiščenjem odpadne vode; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Svetovno banko in Mednarodni denarni sklad, naj se pri dodeljevanju nepovratnih sredstev, posojil in tehnične pomoči zavzemata za to, da se vladam ne bodo postavljali pogoji, v skladu s katerimi bi morale privatizirati vodne in komunalne storitve; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno finančno podporo za ukrepe krepitve zmogljivosti na področju oskrbe z vodo, pri tem pa naj sodeluje z obstoječimi mednarodnimi platformami in institucijami; podpira svetovno platformo solidarnosti za vodo, ki je nastala s Programom Združenih narodov za razvoj, da bi lokalne organe vključili v iskanje rešitev za izzive, povezane z vodo; pozdravlja konferenco OZN o vodi, ki bo potekala leta 2023, kot priložnost za oblikovanje medsektorskih pristopov za doseganje ciljev v zvezi z vodo in napredka pri uresničevanju cilja trajnostnega razvoja št. 6; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo in ESZD, naj spodbujata tretje države, da deležnikom, vključno z organizacijami civilne družbe ter domorodnimi in lokalnimi skupnostmi, ki se ukvarjajo z obravnavanjem kršitev pravic do vode in komunalnih storitev, dodelijo ustrezne vire in omogočijo dostop do ustreznih informacij ter po potrebi smiselno sodelovanje v postopkih odločanja, povezanih z vodo, s čimer bi poskrbeli, da si bodo prizadevali za informirane in v rezultate usmerjene prispevke k oblikovanju in izvajanju vodne politike; meni, da je za uresničevanje človekove pravice do pitne vode bistvenega pomena spodbujati in krepiti mreže strokovnjakov za človekove pravice, organizacij civilne družbe in predstavnikov skupnosti na vseh ravneh, ter v tem smislu poziva vlade, naj oblikujejo mehanizme za vključujoč sistem upravljanja voda; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva EU, naj tretjim državam pomaga pri spoštovanju, izpolnjevanju in spodbujanju pravic delavcev v sektorju čiščenja odpadnih voda, vključno z njihovimi pravicami do dostojanstva, varnosti in zdravja ter pravico do organiziranja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da pomanjkanje dostopa do varne in čiste vode ter komunalnih storitev najbolj prizadene ljudi, ki živijo v revščini, zlasti ženske in dekleta, manjšine in osebam, ki so telesno in/ali duševno prizadete; poudarja, da so neenakosti pri dostopu do vode in komunalnih storitev pogosto posledica sistemskih neenakosti ali izključenosti; poziva vlade, naj spremljajo neenakosti pri dostopu do vode in komunalnih storitev ter sprejmejo odločne ukrepe, da bi spodbudile naložbe v komunalne sisteme in sisteme oskrbe, vključno z javnimi sistemi, ter spodbujajo učinkovitost in ohranjanje vode kot redkega vira; poziva jih, naj poskrbijo tudi, da ne bo diskriminacije pri dostopu do vode in komunalnih storitev, ki so javne dobrine, temveč bodo dostopne vsem, in sicer tako, da prednost namenijo ženskam, dekletom in ranljivim skupinam ter odpravijo sistemsko izključevanje in diskriminacijo; spodbuja organe, naj pregledajo svoje zakonodajne okvire, politike in prakse na področju vode skozi prizmo načel in standardov človekovih pravic, da bi pomagali usmeriti ukrepe k odpravljanju ovir za napredek; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

(2)  UL L 375, 31.12.1991, str. 1.

(3)  UL L 372, 27.12.2006, str. 19.

(4)  UL L 435, 23.12.2020, str. 1.

(5)  UL L 328, 6.12.2008, str. 28.

(6)  UL C 316, 22.9.2017, str. 99.

(7)  UL C 67, 8.2.2022, str. 25.

(8)  UL C 474, 24.11.2021, str. 11.

---

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/65 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/65

---

P9_TA(2022)0347

Odziv EU na dvig cen energije v Evropi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2022 o odzivu EU na dvig cen energije v Evropi (2022/2830(RSP))

(2023/C 132/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (1),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spremembi Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spremembi Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (2),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/844 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/844 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o notranjem trgu z električno energijo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o notranjem trgu z električno energijo (4),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/1938 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2017 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/1938 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2017 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (7),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/96/ES s 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/96/ES s 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (8),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije o uredbi Sveta o nujnem posredovanju za obravnavo visokih cen energije (COM(2022)0473), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije o uredbi Sveta o nujnem posredovanju za obravnavo visokih cen energije (COM(2022)0473),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z 18. maja 2022 o kratkoročnih intervencijah na trgu energije in dolgoročnih izboljšavah zasnove trga električne energije – načrt za ukrepanje (COM(2022)0236), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z 18. maja 2022 o kratkoročnih intervencijah na trgu energije in dolgoročnih izboljšavah zasnove trga električne energije – načrt za ukrepanje (COM(2022)0236),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije s 13. oktobra 2021 z naslovom Spopadanje z naraščajočimi cenami energije: nabor orodij za ukrepanje in podporo (COM(2021)0660), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije s 13. oktobra 2021 z naslovom Spopadanje z naraščajočimi cenami energije: nabor orodij za ukrepanje in podporo (COM(2021)0660),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2022 z naslovom REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2022 z naslovom REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo (COM(2022)0108),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. maja 2022 o načrtu REPowerEU (COM(2022)0230), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. maja 2022 o načrtu REPowerEU (COM(2022)0230),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije s 23. marca 2022 z naslovom Začasni okvir za krizne ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu po agresiji Rusije proti Ukrajini (C/2022/1890), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije s 23. marca 2022 z naslovom Začasni okvir za krizne ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu po agresiji Rusije proti Ukrajini (C/2022/1890),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) in zlasti Pariškega sporazuma iz leta 2015, ki je začel veljati 4. novembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) in zlasti Pariškega sporazuma iz leta 2015, ki je začel veljati 4. novembra 2016,

| — | ob upoštevanju sklepov vrha Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov vrha Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2022,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2021 o smernicah o državni pomoči za podnebje, energijo in okolje (CEEAG) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2021 o smernicah o državni pomoči za podnebje, energijo in okolje (CEEAG) (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o dostopu do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj za vse (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o dostopu do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj za vse (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (12),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker ruska vojna agresija močno vpliva na državljane in gospodarstvo EU, zlasti prek dramatičnega dviga cen energije in hrane, povzroča ogromno trpljenja ukrajinskim prebivalcem in pomeni neposreden napad na evropske vrednote; |
| --- | --- |

A.

ker ruska vojna agresija močno vpliva na državljane in gospodarstvo EU, zlasti prek dramatičnega dviga cen energije in hrane, povzroča ogromno trpljenja ukrajinskim prebivalcem in pomeni neposreden napad na evropske vrednote;

| B. | ker je stopnja inflacije v euroobmočju septembra 2022 postopoma dosegla 10 %, pri čemer ima več kot polovica držav euroobmočja dvomestno stopnjo inflacije, nekatere med njimi so dosegle celo 24 %; |
| --- | --- |

B.

ker je stopnja inflacije v euroobmočju septembra 2022 postopoma dosegla 10 %, pri čemer ima več kot polovica držav euroobmočja dvomestno stopnjo inflacije, nekatere med njimi so dosegle celo 24 %;

| C. | ker približno 36 milijonov Evropejcev že leta 2020, še preden je nastopila spirala višanja cen, ni moglo ustrezno ogrevati svojih domov; ker se več kot 50 milijonov gospodinjstev v EU že sooča z energijsko revščino in ker bo sedanja energetska kriza ta položaj še zaostrila, kar bi lahko privedlo do zamud pri dostopu do osnovnih potreb, oskrbe, izobraževanja in zdravstvenega varstva, zlasti za otroke in mlade; |
| --- | --- |

C.

ker približno 36 milijonov Evropejcev že leta 2020, še preden je nastopila spirala višanja cen, ni moglo ustrezno ogrevati svojih domov; ker se več kot 50 milijonov gospodinjstev v EU že sooča z energijsko revščino in ker bo sedanja energetska kriza ta položaj še zaostrila, kar bi lahko privedlo do zamud pri dostopu do osnovnih potreb, oskrbe, izobraževanja in zdravstvenega varstva, zlasti za otroke in mlade;

| D. | ker so bile tovarne v najrazličnejših evropskih industrijskih panogah, kot so jeklarstvo, aluminij, gnojila in sama energetska industrija, prisiljene delavce poslati na prisilni dopust in ustaviti proizvodne linije, saj imajo podjetja zaradi visokih cen plina in električne energije izgube; ker imajo ta zaprtja verižni učinek na druge panoge, ki so jih prizadele motnje v dobavnih verigah, in bi lahko dolgoročno škodovala evropski industrijski bazi; |
| --- | --- |

D.

ker so bile tovarne v najrazličnejših evropskih industrijskih panogah, kot so jeklarstvo, aluminij, gnojila in sama energetska industrija, prisiljene delavce poslati na prisilni dopust in ustaviti proizvodne linije, saj imajo podjetja zaradi visokih cen plina in električne energije izgube; ker imajo ta zaprtja verižni učinek na druge panoge, ki so jih prizadele motnje v dobavnih verigah, in bi lahko dolgoročno škodovala evropski industrijski bazi;

| E. | ker podjetja trpijo zavoljo rastočih proizvodnih stroškov zaradi višjih cen surovin, omejenih dobavnih verig in naraščajočih cen prevoza in energije, skupaj s spreminjanjem navad potrošnikov; |
| --- | --- |

E.

ker podjetja trpijo zavoljo rastočih proizvodnih stroškov zaradi višjih cen surovin, omejenih dobavnih verig in naraščajočih cen prevoza in energije, skupaj s spreminjanjem navad potrošnikov;

| F. | ker so se zaradi hitro rastoče cene električne energije povečale zahteve po kritju za proizvajalce električne energije, ki so zavarovali svojo prodajo na terminskem trgu na doslej najvišjo raven; |
| --- | --- |

F.

ker so se zaradi hitro rastoče cene električne energije povečale zahteve po kritju za proizvajalce električne energije, ki so zavarovali svojo prodajo na terminskem trgu na doslej najvišjo raven;

| G. | ker se bo z energetskim in digitalnim prehodom znatno povečalo povpraševanje po nekaterih vrstah surovin, pri čemer je EU odvisna od peščice držav in podjetij, ki jo oskrbujejo s temi surovinami; |
| --- | --- |

G.

ker se bo z energetskim in digitalnim prehodom znatno povečalo povpraševanje po nekaterih vrstah surovin, pri čemer je EU odvisna od peščice držav in podjetij, ki jo oskrbujejo s temi surovinami;

| H. | ker sta kriza zaradi covida-19 in ruska vojna agresija proti Ukrajini privedli do motenj v dobavnih in vrednostnih verigah, s tem pa povzročili pomanjkanje v oskrbi in naraščanje proizvodnih stroškov; |
| --- | --- |

H.

ker sta kriza zaradi covida-19 in ruska vojna agresija proti Ukrajini privedli do motenj v dobavnih in vrednostnih verigah, s tem pa povzročili pomanjkanje v oskrbi in naraščanje proizvodnih stroškov;

| I. | ker ima v skladu z 20. načelom evropskega stebra socialnih pravic o dostopu do osnovnih storitev vsakdo pravico dostopa do kakovostnih osnovnih storitev, vključno z vodo, sanitarijami, energijo, prevozom, finančnimi storitvami in digitalnimi komunikacijami; ker bi moral biti dostop do teh storitev na voljo; |
| --- | --- |

I.

ker ima v skladu z 20. načelom evropskega stebra socialnih pravic o dostopu do osnovnih storitev vsakdo pravico dostopa do kakovostnih osnovnih storitev, vključno z vodo, sanitarijami, energijo, prevozom, finančnimi storitvami in digitalnimi komunikacijami; ker bi moral biti dostop do teh storitev na voljo;

| J. | ker bi bilo treba posodobiti okvir EU za storitve splošnega gospodarskega pomena, da bi ranljive odjemalce bolje zaščitili pred sedanjimi razmerami; |
| --- | --- |

J.

ker bi bilo treba posodobiti okvir EU za storitve splošnega gospodarskega pomena, da bi ranljive odjemalce bolje zaščitili pred sedanjimi razmerami;

| K. | ker je predsednica Komisije Ursula von der Leyen v govoru o stanju v Uniji 14. septembra 2022 povedala, da Rusija še naprej dejavno manipulira z našim energetskim trgom; |
| --- | --- |

K.

ker je predsednica Komisije Ursula von der Leyen v govoru o stanju v Uniji 14. septembra 2022 povedala, da Rusija še naprej dejavno manipulira z našim energetskim trgom;

| L. | ker so se promptne cene plina v nizozemskem virtualnem instrumentu za trgovanje (TTF), ki v zadnjih štirih letih niso presegle 25 EUR/MWh, po avgustu 2021, še posebej pa po začetku ruske vojne agresije proti Ukrajini, močno povečale in sredi avgusta 2022 dosegle več kot 200 EUR/MWh, kjer so se ustalile; ker so ruska dejanja primer neizzvanega napada na trg EU s plinom; |
| --- | --- |

L.

ker so se promptne cene plina v nizozemskem virtualnem instrumentu za trgovanje (TTF), ki v zadnjih štirih letih niso presegle 25 EUR/MWh, po avgustu 2021, še posebej pa po začetku ruske vojne agresije proti Ukrajini, močno povečale in sredi avgusta 2022 dosegle več kot 200 EUR/MWh, kjer so se ustalile; ker so ruska dejanja primer neizzvanega napada na trg EU s plinom;

| M. | ker je Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) izjavil, da imajo sicer odprti in dobro delujoči trgi izvedenih finančnih instrumentov na blago bistveno vlogo pri oblikovanju cen, vendar bi lahko zaradi nedavnih velikih pritiskov ukrepi za zajezitev pretirane volatilnosti pomagali izboljšati splošno delovanje teh trgov; ker je organ ESMA tudi poudaril, da druga direktiva o trgih finančnih instrumentov (MiFID II) že določa sklop mehanizmov v primeru volatilnosti (zlasti ustavitev trgovanja in cenovne ovratnice), hkrati pa je ugotovil, da so se trgi izvedenih finančnih instrumentov na blago (in zlasti trgi energije) v zadnjih mesecih soočali s skrajnimi razmerami, vendar je bilo trgovanje na ustreznih trgih v EU ustavljeno zelo malokrat (13); |
| --- | --- |

M.

ker je Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) izjavil, da imajo sicer odprti in dobro delujoči trgi izvedenih finančnih instrumentov na blago bistveno vlogo pri oblikovanju cen, vendar bi lahko zaradi nedavnih velikih pritiskov ukrepi za zajezitev pretirane volatilnosti pomagali izboljšati splošno delovanje teh trgov; ker je organ ESMA tudi poudaril, da druga direktiva o trgih finančnih instrumentov (MiFID II) že določa sklop mehanizmov v primeru volatilnosti (zlasti ustavitev trgovanja in cenovne ovratnice), hkrati pa je ugotovil, da so se trgi izvedenih finančnih instrumentov na blago (in zlasti trgi energije) v zadnjih mesecih soočali s skrajnimi razmerami, vendar je bilo trgovanje na ustreznih trgih v EU ustavljeno zelo malokrat (13);

| N. | ker je predsednica Komisije Ursula von der Leyen v govoru o stanju v Uniji 14. septembra 2022 povedala, da bo Komisija v okviru predloga zbrala več kot 140 milijard EUR, da bi države članice neposredno ublažile udarec; ker je več držav članic uvedlo začasne davke na nepričakovane dobičke; |
| --- | --- |

N.

ker je predsednica Komisije Ursula von der Leyen v govoru o stanju v Uniji 14. septembra 2022 povedala, da bo Komisija v okviru predloga zbrala več kot 140 milijard EUR, da bi države članice neposredno ublažile udarec; ker je več držav članic uvedlo začasne davke na nepričakovane dobičke;

| O. | ker bi morale biti države članice glavni akterji, odgovorni za lastno mešanico energetskih virov, opredelitev glavnih težav, s katerimi se soočajo njihovi državljani in gospodarstva, ter njihovo reševanje; |
| --- | --- |

O.

ker bi morale biti države članice glavni akterji, odgovorni za lastno mešanico energetskih virov, opredelitev glavnih težav, s katerimi se soočajo njihovi državljani in gospodarstva, ter njihovo reševanje;

| P. | ker drastično povečanje cen električne energije povzroča pritisk na gospodinjstva, na mnogo evropskih državljanov, zlasti tistih, ki jih ogroža revščina in iz ranljivih skupin, nevladne organizacije, mala in srednja podjetja ter industrijo, in lahko povzroči obsežnejšo socialno in gospodarsko škodo; |
| --- | --- |

P.

ker drastično povečanje cen električne energije povzroča pritisk na gospodinjstva, na mnogo evropskih državljanov, zlasti tistih, ki jih ogroža revščina in iz ranljivih skupin, nevladne organizacije, mala in srednja podjetja ter industrijo, in lahko povzroči obsežnejšo socialno in gospodarsko škodo;

| Q. | ker je ocena Agencije EU za sodelovanje energetskih regulatorjev o zasnovi veleprodajnega trga električne energije pokazala, da je čezmejna trgovina v letu 2021 odjemalcem prinesla koristi v vrednosti 34 milijard EUR in hkrati pripomogla k ublažitvi nestanovitnosti cen ter da povečuje zanesljivost oskrbe in odpornost vsake države članice proti cenovnim šokom; |
| --- | --- |

Q.

ker je ocena Agencije EU za sodelovanje energetskih regulatorjev o zasnovi veleprodajnega trga električne energije pokazala, da je čezmejna trgovina v letu 2021 odjemalcem prinesla koristi v vrednosti 34 milijard EUR in hkrati pripomogla k ublažitvi nestanovitnosti cen ter da povečuje zanesljivost oskrbe in odpornost vsake države članice proti cenovnim šokom;

| R. | ker lahko EU z varčevanjem z energijo in zmanjšanjem njene porabe na cenovno dostopen, varen in čist način zmanjša svojo odvisnost od uvoza fosilnih goriv iz Rusije; ker so države članice EU končno porabo energije zmanjšale le za 0,8 %; |
| --- | --- |

R.

ker lahko EU z varčevanjem z energijo in zmanjšanjem njene porabe na cenovno dostopen, varen in čist način zmanjša svojo odvisnost od uvoza fosilnih goriv iz Rusije; ker so države članice EU končno porabo energije zmanjšale le za 0,8 %;

Uvodni premisleki

| 1. | meni, da sta ruska vojna agresija proti Ukrajini in to, da oskrbo s fosilnimi gorivi uporablja kot orožje, močno poslabšala že obstoječo nestabilnost na energetskem trgu; obžaluje, da so se zaradi teh razmer cene energije še povišale, kar je povzročilo izjemno visoko inflacijo, vse večje socialne neenakosti, energijsko revščino in revščino na področju mobilnosti, visoke cene hrane in krizo zaradi življenjskih stroškov, ter da obstaja veliko tveganje, da bo v različnih sektorjih prišlo do zapiranja podjetij in brezposelnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je zelo zaskrbljen zaradi visokih cen energije po vsej EU in poziva države članice, naj se nemudoma spoprimejo s posledicami tega in s tem povezane inflacije za dohodke gospodinjstev, zdravje in blaginjo, zlasti najranljivejših oseb, pa tudi za podjetja, vključno z malimi in srednjimi podjetji, ter za gospodarstvo na splošno; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da izjemni časi zahtevajo izjemne nujne ukrepe, ki jih mora EU sprejeti skupaj in bolj enotno kot kadar koli prej; vztraja, da morajo biti vsi ukrepi, sprejeti na ravni EU za boj proti krizi zaradi cen energije, na dolgi rok v celoti skladni s podnebnimi cilji Unije, vključno z evropskim zelenim dogovorom, in podpirati odprto strateško avtonomijo EU; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj analizira kumulativne učinke nujnih ukrepov Unije in držav članic, da zagotovi, da so skladni z našim ciljem, da najpozneje do leta 2050 postanemo podnebno nevtralni; vztraja, da bi se morala pri vseh predlaganih ukrepih upoštevati raznolikost nacionalnih okoliščin in s tem zagotoviti potrebna prožnost pri njihovem izvajanju; poziva države članice in gospodarske akterje, naj pokažejo večjo solidarnost, da bi se pravično spopadli s to krizo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponavlja poziv iz maja 2022, da se nemudoma uvede popoln embargo na uvoz ruske nafte, premoga, jedrskega goriva in plina ter povsem opusti plinovoda Severni tok 1 in 2; |
| --- | --- |

4.

Vpliv na državljane in gospodarstvo

| 5. | poziva države članice, naj zagotovijo dostop do cenovno ugodnega in čistega ogrevanja in električne energije ter naj preprečijo, da bi bili ljudje prisiljeni izbirati med tem, ali bodo jedli ali se ogrevali; opozarja države članice, da potrošniki, ki si ne morejo privoščiti vse višjih računov za energijo, ne bi smeli biti odklopljeni, in poudarja, da je treba preprečiti deložacije v ranljivih gospodinjstvih, ki ne morejo plačati računov in najemnine; poudarja, da je treba potrošnike bolje zaščititi pred tem, da dobavitelji prekinejo ali prekličejo pogodbe s fiksno ceno, ter preprečiti, da bi odjemalci plačevali pretirana predplačila za plin in električno energijo; poziva Komisijo, naj oceni potrebo po strožjih zahtevah po predpogodbenih informacijah v energetskem sektorju, zlasti pri prodaji na daljavo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je zelo zaskrbljen zaradi posledic visokih cen energije za gospodinjstva in podjetja ter razlik v tem, kako so jim posamezne države članice zmožne pomagati, kot je razvidno iz nedavnih napovedi; poudarja, da bi morale biti države članice med seboj solidarne kot še nikoli doslej in da bi se morale odzvati skupaj, ne pa se zatekati k razdvajajočim enostranskim ukrepom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice, naj nujno ohranijo in izboljšajo javne, socialne in kulturne storitve, ki so zaradi naraščajočih cen energije ogrožene za vse večje število ljudi v stiski, vključno s storitvami lokalnih oblasti, kot so socialna stanovanja, javna kopališča, izobraževalne ustanove in bolnišnice; opozarja, da je kriza prizadela tudi lokalne oblasti, ki jih je treba prav tako zaščititi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice, naj pripravijo načrte in strategije na področju stanovanj, dostopa do osnovnih socialnih potreb, zaščite socialne infrastrukture, kritičnih zdravstvenih storitev in finančne pomoči malim in srednjim podjetjem; poudarja, da bi morala biti ta podpora namenjena zlasti tistim skupinam prebivalstva, katerih položaj je najbolj kritičen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da se gospodinjstva v državah članicah soočajo z velikimi izzivi, kot je zmanjševanje kupne moči; poudarja, da je bil položaj številnih ljudi v Evropi že prej ranljiv, in opozarja, da bi lahko položaj gospodinjstev z nizkimi dohodki zaradi povezane inflacije, zlasti vse višjih cen hrane in energije, postal nevzdržen, pri čemer je vse bolj prizadet srednji razred; poziva države članice, naj razmislijo o tem, da bi osnovna živila za čas trajanja krize po vsej EU izvzele iz DDV, da bi tako olajšale dostop do osnovnih dobrin in se spoprijele s pomanjkanjem hrane in vse višjimi cenami nepremičnin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da obstoječi okvir državam članicam omogoča, da gospodinjstva začasno oprostijo davka na električno energijo, zemeljski plin, premog in trdna goriva oziroma zanje uporabijo znižano stopnjo; spodbuja države članice, naj izkoristijo vse obstoječe možnosti za znižanje davkov na energente; poziva Komisijo, naj razmisli o tem, da bi državam članicam omogočila uvedbo nadaljnjih začasnih oprostitev ali znižanj trošarin in davkov na energijo, da bi zmanjšale breme za gospodinjstva in podjetja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice in Komisijo, naj državljane in podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, obveščajo o tem, kako se lahko pripravijo na zimo in kako izboljšati energijsko učinkovitost in zmanjšati njihove potrebe po energiji, tudi s praktičnimi, učinkovitimi in realističnimi nasveti, kako zmanjšati življenjske stroške in stroške energije, ter informacijami o pravicah potrošnikov; spodbuja države članice, naj se zavzemajo za to, da bi se v ranljivih gospodinjstvih uporabljale energijsko varčne naprave; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice, naj razmislijo o tem, da bi ranljivim uporabnikom prevoza nudile začasno pomoč, vključno z boni za javni prevoz, da bi pomagale ublažiti zvišanje cen; poziva, naj se sprejmejo strukturne politike, s katerimi bi še bolj spodbujali zanesljiva in cenovno dostopna omrežja javnega prevoza in aktivne načine mobilnosti, kot sta kolesarjenje ali hoja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice, naj se spoprimejo s posledicami energetske krize za trg dela, in sicer s podporo delavcem, ki so začasno na čakanju, ker so bili njihovi delodajalci prisiljeni omejiti ali prekiniti dejavnost, vključno s samozaposlenimi osebami, malim podjetjem pa naj pomagajo obdržati zaposlene in preprečiti ustavljanje dejavnosti; opozarja, da so se ureditve skrajšanega delovnega časa med pandemijo izkazale za koristne in bi jih bilo treba uporabiti, po potrebi s finančno podporo EU, da se prepreči izguba delovnih mest; poziva Komisijo in Svet, naj okrepita evropski instrument za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE), da bi podprla sheme skrajšanega delovnega časa, dohodke delavcev in delavce, ki bi bili zaradi zvišanja cen energije začasno odpuščeni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice, naj glede na hitro naraščajoče cene v posvetovanju s predstavniki delodajalcev in delojemalcev v sektorjih, ki najbolj občutijo posledice, podprejo podjetja ter uvedejo protikrizne ukrepe, tudi prek socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj; poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe, s katerimi bo pomagala energijsko intenzivnim panogam, tudi v obliki ustreznih jamstev, da bo okolje varovano, delovna mesta pa ohranjena; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da so socialna jamstva v sedanji krizi ključnega pomena, ter poziva države članice in Komisijo, naj v oblikovanje in uvajanje protikriznih ukrepov prek socialnega dialoga vključijo sindikate; |
| --- | --- |

15.

| 16. | priznava, da lahko kumulativni učinek visokih cen energije in motenj v dobavnih verigah ogrozi evropska podjetja in delovna mesta, ki jih ta podjetja zagotavljajo; poziva, naj se podjetja, zlasti mala in srednja, nemudoma razbremenijo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je glavni cilj monetarne politike Evropske centralne banke (ECB) ohraniti stabilnost cen in tako poskrbeti, da je inflacija nizka, stabilna in predvidljiva; opozarja, da je ciljna stopnja inflacije ECB 2 %; |
| --- | --- |

17.

Podnebne zaveze, uvajanje obnovljivih virov energije, energijska učinkovitost in infrastruktura

| 18. | želi spomniti, da je najcenejša energija tista, ki je ne porabimo, ter da ukrepi za energijsko učinkovitost in za prihranke energije EU ne bodo pomagali le kratkoročno, temveč nam bodo pomagali tudi pri izpolnjevanju podnebnih zavez Unije do leta 2030 iz svežnja „Pripravljeni na 55“ in pobude REPowerEU, kot je zmanjšanje uvoza in porabe plina; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da bodo naši energetski sistemi z doseganjem ciljev evropskega zelenega dogovora postali učinkovitejši, v večji meri bodo temeljili na obnovljivih virih energije, ob krizah bodo močnejši in odpornejši na zunanje pretrese, zagotavljali bodo stabilno in cenovno dostopno energijo ter prispevali k odprti strateški avtonomiji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice in Komisijo, naj pospešijo uvajanje energije iz obnovljivih virov, saj je to najboljši način za odpravo odvisnosti od cen zemeljskega plina in izpolnitev podnebnih zavez Unije; želi spomniti, da je Direktiva (EU) 2018/2001 trenutno v postopku prenove (direktiva o energiji iz obnovljivih virov III in IV), in je prepričan, da bo hiter zaključek zakonodajnih postopkov pospešil uvajanje obnovljivih virov energije po vsej EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je treba ogrevanje stanovanj razogljičiti s pametno elektrifikacijo in cenovno dostopnimi rešitvami za daljinsko ogrevanje, ki temeljijo na obnovljivih virih energije; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo podporo za prenovo stavb in zagotovijo ustrezna sredstva za naložbe v ukrepe za energijsko učinkovitost, zlasti za stavbe z najslabšo energijsko učinkovitostjo in najranljivejše soseske; pozdravlja, da so se nekatere države članice odločile prepovedati vgradnjo plinskih kotlov v novih stavbah; poudarja, da so hitra uvedba uporabe sončne energije v stavbah in v bližini proizvedene energije iz obnovljivih virov in vgradnja toplotnih črpalk, pa tudi hitre rešitve, ki jih je enostavno namestiti, pomembne in takoj prinesejo koristi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | spodbuja Komisijo in države članice, naj pospešijo uvajanje uporabe obnovljivih virov energije, zlasti tako, da odpravijo upravne ovire ter poenostavijo in pospešijo postopke izdaje dovoljenj, tudi za gospodinjstva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podpira zamisel, da se v okviru načrta REPowerEU kot izredni ukrep prodajo pravice na dražbi v sklopu sistema EU za trgovanje z emisijami, da bi ustvarili 20 milijard EUR in tako financirali infrastrukturo, potrebno za zmanjšanje naše odvisnosti od ruskega plina in nafte, vključno z naložbami v energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost; poziva k pospešitvi tega ukrepa, da bi lahko potrebne prihodke mobilizirali do konca leta 2025; pozdravlja dejstvo, da bi lahko to kratkoročno ublažilo cene sistema trgovanja z emisijami ter s tem cene električne energije in stroške energije za industrijo, hkrati pa priznava, da sistem za trgovanje z emisijami ni glavni razlog za nedavno povišanje cen energije; ponovno poudarja svoje podnebne cilje za leto 2030, ki so v celoti skladni s tem ukrepom v sklopu sistema trgovanja z emisijami; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da lahko signali za ceno električne energije v realnem času omogočijo prožnejše povpraševanje, kar bi zmanjšalo drage in plinsko intenzivne potrebe po oskrbi ob konicah; zato poziva države članice, naj bolje uravnavajo potrebe po prožnosti energetskih sistemov EU z izboljšanimi omrežji, priklopljivo proizvodnjo nizkoemisijske električne energije ter različnimi obsežnimi in dolgoročnimi tehnologijami za shranjevanje energije, da bi zmanjšali povpraševanje po industrijski električni energiji in plinu ob konicah; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice, naj Direktivo (EU) 2018/2001 v celoti prenesejo, zlasti da bi odpravile ovire za oblikovanje energetskih skupnosti; poziva države članice, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za lastno porabo energije iz obnovljivih virov; poziva države članice, naj ustvarijo prave pogoje, da bo lahko vzpostavljena vsaj ena skupnost na področju energije iz obnovljivih virov na občino, da bodo lahko državljani proizvajali, porabljali, shranjevali in preprodajali lastno energijo iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva, naj se tekoči zakonodajni postopek o direktivi o energijski učinkovitosti pospeši, saj bodo lahko odjemalci s pomočjo njenih določb zmanjšali porabo energije in s tem izdatke za energijo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da bi vzpostavitev v celoti povezanega enotnega trga energije, ki bi zagotavljal resnično odporno evropsko energetsko omrežje, vključno z gradnjo novih povezovalnih daljnovodov, kot kaže povezava med Iberskim polotokom in Francijo, ter boljših platform za trgovanje kratkoročno ublažila cenovni pritisk na podjetja in potrošnike, dolgoročno pa vzpostavila energetsko neodvisnost in odpornost; priznava, da si je treba bolj dosledno prizadevati za reformo notranjega energetskega trga EU, da je treba preprečiti preveliko odvisnost in da mora ključna infrastruktura ostati v rokah EU, s čimer se spodbuja odprta strateška avtonomija; meni, da je treba preučiti vse možnosti za ohranjanje cenovne dostopnosti energije in doseganje podnebne nevtralnosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da naložbe v energijo iz obnovljivih virov, energijsko učinkovitost in potrebno infrastrukturo, vključno s ciljno usmerjenimi, dobro opredeljenimi čezmejnimi projekti z naložbami v okviru instrumentov NextGenerationEU in REPowerEU, pomagajo EU doseči energetsko suverenost, odprto strateško avtonomijo in energetsko varnost; poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo izvajanje ključnih infrastrukturnih projektov, ki temeljijo na energiji iz obnovljivih virov in čistem vodiku, tako da olajšajo postopek izdaje dovoljenj, obenem pa ustrezno upoštevajo sodelovanje javnosti in postopke presoje vplivov na okolje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da nekatere države članice znova razmišljajo o postopnem opuščanju jedrske energije in premoga, če bi lahko elektrarne na ta dva energenta prispevale k zanesljivosti oskrbe z energijo v EU in k znižanju cen energije; meni, da bi bilo treba podaljšati obratovalni čas obstoječih jedrskih elektrarn, hkrati pa zagotoviti njihovo varno delovanje ter pravilno ravnanje z jedrskimi odpadki in njihovo odlaganje; poudarja, da bi morala biti preložitev zaprtja termoelektrarn začasna, le do izteka trenutne krize, spremljati pa bi jo moral konkreten časovni razpored za nadomestitev premoga z drugimi viri energije; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opozarja, da približno četrtino vse električne energije in polovico nizkoogljične električne energije v EU proizvedejo jedrske elektrarne; ugotavlja, da nekatere države članice jedrski energiji nasprotujejo, številne druge pa se pripravljajo na gradnjo novih jedrskih elektrarn; ponovno poudarja, da so države članice še naprej v celoti odgovorne za to, katero mešanico energetskih virov bodo izbrale, kako bodo zagotovile cenovno dostopno, zanesljivo in čisto energijo za svoje državljane in podjetja ter kako bodo prispevale k doseganju podnebnih in energetskih ciljev Unije, ob upoštevanju svojih posebnih značilnosti in omejitev; |
| --- | --- |

30.

| 31. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi nedavne sabotaže plinovoda Severni tok, pri kateri se je po nemških ocenah (14) sprostilo 300 000 metričnih ton enega najmočnejših toplogrednih plinov v ozračje, ki bi bil lahko po navedbah programa OZN za okolje največji doslej zabeležen izpust metana; poudarja, da bodo učinki te eksplozije in uhajanja metana prispevali k podnebnim spremembam in onesnaževanju zraka, kar bo ogrozilo podnebna prizadevanja EU, in hkrati opozarja na škodljiv vpliv eksplozije in posledičnega uhajanja plina na morsko okolje; vztraja, da je treba izpuščene emisije upoštevati; je zaskrbljen tudi zaradi poročil o neidentificiranih dronih, ki so jih opazili blizu naftnih in plinskih ploščadi v norveškem epikontinentalnem pasu; opozarja, da so ti incidenti povzročili porast cen plina na trgih TTF in da je uhajanje metana povzročilo podnebno in ekološko katastrofo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da bi lahko namerna prekinitev evropske energetske infrastrukture znatno zaostrila sedanjo energetsko krizo, tudi na makroregionalni ravni; poziva države članice in energetska podjetja, naj nemudoma sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo povečali varnost svoje energetske infrastrukture; |
| --- | --- |

32.

Izredni ukrepi na trgu z električno energijo

| 33. | meni, da morajo podjetja, ki so imela koristi od nepričakovanih dobičkov, prispevati k blaženju negativnih posledic krize; je seznanjen z govorom predsednice Ursule von der Leyen z dne 14. septembra 2022 o stanju v Uniji leta; načeloma pozdravlja (predlog Komisije in kasnejši) dogovor Sveta o uvedbi začasne izredne zgornje meje tržnih prihodkov iz pridobivanja in prodaje električne energije z uporabo podmejnih tehnologij za proizvodnjo električne energije in zahtevo po mehanizmu za začasni solidarnostni prispevek sektorja fosilnih goriv, ki uživa koristi od trenutnih razmer na trgu; v zvezi s tem želi spomniti na svoje prejšnje stališče, izraženo v resoluciji z dne 19. maja 2022 (15); obžaluje, da je Komisija svoje načrte predlagala v obliki uredbe Sveta, katerega pravna podlaga je člen 122 PDEU, in ne prek zakonodajnega postopka soodločanja; opozarja, da naj bi se ta instrument uporabljal le v izrednih razmerah; potrjuje, da je Parlament pripravljen hitro ukrepati v zvezi s tem perečim vprašanjem, saj to zahteva popolno demokratično legitimnost in odgovornost; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice, naj hitro izvedejo te ukrepe; meni, da morajo biti posegi na energetskem trgu začasne narave in ciljno usmerjeni ter da z njimi ne smemo ogrožati temeljnih tržnih načel in celovitosti enotnega trga; ugotavlja, da bi lahko vzpostavljeni mehanizem povzročil razlike v prihodkih med državami članicami; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ugotavlja, da se solidarnostni prispevki predlagajo za podjetja v sektorju surove nafte, zemeljskega plina, premoga in rafinerij; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da nekaterim največjim energetskim podjetjem v EU prispevka morda sploh ne bo treba plačati; poziva Komisijo in Svet, naj solidarnostni prispevek oblikujeta tako, da se prepreči izogibanje davkom; ugotavlja, da bi lahko države članice predlog dodatno okrepile; poziva Komisijo, naj oceni ustrezno stopnjo dobička glede na izredne razmere in sprejme nadaljnje ukrepe za uvedbo davka na nepričakovane dobičke za energetska podjetja, ki so imela pretirane koristi od energetske krize; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opozarja, da nepričakovani dobički ne ustrezajo nobenemu rednemu dobičku, ki bi ga velika podjetja ustvarila ali utegnila pričakovati, da ga bodo ustvarila, v običajnih okoliščinah, če ne bi prišlo do nepredvidljivih dogodkov, kot sta pandemija in vojna v Ukrajini; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da bi morali nepričakovan dobiček preusmeriti k potrošnikom in podjetjem, zlasti da bi podprli ranljiva gospodinjstva ter mala in srednja podjetja, tudi s cenovnimi kapicami; poudarja, da mora to potekati sočasno z obsežnimi inovacijami in naložbami v obnovljive vire energije, energijsko učinkovitost in energetsko infrastrukturo, kot so distribucijska omrežja, namesto da bi gospodinjstva in podjetja spodbujali k porabi bolj subvencionirane energije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da so v trenutni situaciji zelo pomembni javni prihodki, ki bodo ustvarjeni z izvajanjem direktive o drugem stebru v EU, ki uvaja globalni davčni dogovor OECD o minimalni efektivni obdavčitvi prihodkov pravnih oseb; ponovno poziva Svet, naj hitro sprejme direktivo o drugem stebru, da bo sporazum začel veljati do januarja 2023; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja obveznosti in cilje glede povpraševanja po energiji, ki jih uvaja predlagana uredba Sveta za reševanje težav visokih cen energije in zanesljive oskrbe z energijo; spodbuja države članice, naj poskrbijo, da ukrepi, ki so jih sprejele za izvajanje navedenih obveznosti, ne bodo dodatno obremenili ranljivih gospodinjstev in potrošnikov, podjetij, malih in srednjih podjetij ali ljudi, ki živijo v energijski revščini; |
| --- | --- |

39.

| 40. | je seznanjen z namero Komisije, da bo razpravljala o reformi zasnove trga z električno energijo, in je pripravljen skrbno analizirati vse predloge; meni, da bi morala biti vsaka reforma trga električne energije v skladu s podnebnimi cilji EU, zlasti s ciljem doseganja podnebne nevtralnosti v EU do leta 2050, in da bi morali trgi električne energije poslati pravi cenovni signal za naložbe v razogljičenje ter državljanom in industriji omogočiti, da izkoristijo varno, cenovno dostopno in čisto energijo, hkrati pa obravnavati nesorazmerne dobičke na trgu električne energije; poziva Komisijo, naj analizira možnost ločitve cen električne energije od cene plina; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo naj analizira potrebo po uvedbi dodatnih ukrepov za reševanje krize, vključno z začasnimi omejitvami veleprodajnih in uvoznih cen; poziva Komisijo, naj po pozitivni analizi predlaga ustrezno cenovno kapico za cene uvoza plina iz plinovodov, predvsem iz Rusije; spodbuja Komisijo in Svet, naj nadgradita energetsko platformo EU in jo preoblikujeta v orodje za skupno javno naročanje virov energije, saj se bo tako povečala pogajalska moč EU in znižali stroški uvoza; pozdravlja odločitev Komisije, da ustanovi delovno skupino za pogajanja o cenah plina s tretjimi državami; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja dejstvo, da Komisija na zahtevo držav članic preučuje možne rešitve za zagotovitev potrebne likvidnosti za energetska podjetja, ki se soočajo z velikimi pozivi h kritju na terminskih borzah električne energije in plina; |
| --- | --- |

42.

Špekulacije na trgu z električno energijo

| 43. | opozarja, da so motnje v oskrbi z energijo, ki jih je povzročila agresija Rusije proti Ukrajini, povečale nestanovitnost in nestabilnost na trgih izvedenih finančnih instrumentov na področju energije, in da bi to lahko imelo verižni učinek na finančne trge; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva k večji preglednosti in regulativnemu nadzoru nad trgovanjem s plinom na borzi in prostem trgu in nad nakupnimi cenami; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja protimonopolno tožbo, ki jo je generalni direktorat Komisije za konkurenco vložil proti Gazpromu zaradi zlorabe prevladujočega položaja, in poziva Komisijo, naj postopek hitro konča in sprejme potrebne odločitve; poudarja, da mora Komisija uporabiti vsa orodja, ki jih ponuja pravo konkurence, da bi odpravila izkrivljanje trga in nepoštene manipulacije cen na trgih energije; meni, da mora Komisija pri ugotavljanju kršitev prava konkurence na področju električne energije in plina razmisliti tudi o uporabi strukturnih popravnih ukrepov; |
| --- | --- |

45.

| 46. | je seznanjen, da je Komisija priznala (16), da se Evropa sooča z manipulacijami na trgu plina, ki vplivajo na cene električne energije; poziva k odpravi špekulacij in manipulacij na trgu plina ter k sprejetju ukrepov v zvezi z delovanjem TTF in subjektov, ki so upravičeni do dejavnosti na tem trgu; meni, da bi lahko ti ukrepi vključevali uporabo mehanizma za ustavitev trgovanja v TTF v primeru prevelikih nihanj cen in cenovnih ovratnic, kot je predlagal organ ESMA, da bi ločili indeksacijo pogodb od vozlišča TTF; pozdravlja predlog Komisije za preučitev alternativnega referenčnega merila EU za plin in utekočinjeni zemeljski plin, ki bo nadomestilo TTF; poziva Komisijo, zlasti njen generalni direktorat za konkurenco, in organ ESMA, naj pozorno spremljata evropski trg plina in odkrivata morebitne primere prevladujočega tržnega položaja in premajhne preglednosti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva ustrezni pristojni organ, naj razišče, poroča in obravnava morebitne primere zlorabe trga ali tržne manipulacije na blagovnih borzah na splošno in zlasti na trgu s plinom; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj natančno preuči dejavnosti finančnih akterjev, ki so prispevali k nestanovitnosti cen ogljika; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za odpravo vpliva špekulativnega kapitala na trg s pravicami iz EU ETS; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

(2)  UL L 328, 21.12.2018, str. 210.

(3)  UL L 156, 19.6.2018, str. 75.

(4)  UL L 158, 14.6.2019, str. 54.

(5)  UL L 158, 14.6.2019, str. 125.

(6)  UL L 280, 28.10.2017, str. 1.

(7)  UL L 243, 9.7.2021, str. 1.

(8)  UL L 283, 31.10.2003, str. 51.

(9)  UL C 184, 5.5.2022, str. 163.

(10)  UL C 270, 7.7.2021, str. 2.

(11)  UL C 456, 10.11.2021, str. 145.

(12)  UL C 465, 17.11.2021, str. 11.

(13)  Pismo izvršne direktorice ESMA Verene Ross generalnemu direktorju generalnega direktorata Komisije za finančno stabilnost Johnu Berriganu z dne 22. septembra 2022.

(14)  Nemško Zvezno ministrstvo za okolje, varstvo narave, jedrsko varnost in varstvo potrošnikov.

(15)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2022 o socialnih in ekonomskih posledicah ruske vojne v Ukrajini za EU – krepitev zmogljivosti EU za ukrepanje (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0219).

(16)  Izjava predsednice Komisije Ursule von der Leyen, 7. september 2022.

---

četrtek 6. oktobra 2022

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/74 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/74

---

P9_TA(2022)0349

Razmere na področju človekovih pravic na Haitiju, zlasti v zvezi z nasiljem tolp

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o razmerah na področju človekovih pravic na Haitiju, zlasti v zvezi z nasiljem tolp (2022/2856(RSP))

(2023/C 132/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Haitiju, zlasti resolucije z dne 20. maja 2021 o razmerah na Haitiju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Haitiju, zlasti resolucije z dne 20. maja 2021 o razmerah na Haitiju (1),

| — | ob upoštevanju splošnega rednega pregleda za Haiti, ki ga je Svet za človekove pravice sprejel 4. julija 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega rednega pregleda za Haiti, ki ga je Svet za človekove pravice sprejel 4. julija 2022,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta št. 2645 (2022) z dne 15. julija 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta št. 2645 (2022) z dne 15. julija 2022,

| — | ob upoštevanju poročil Urada OZN za usklajevanje humanitarnih dejavnosti za leto 2022 o Haitiju, zlasti poročila z dne 23. septembra 2022 o vplivu družbenih nemirov na humanitarne razmere, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Urada OZN za usklajevanje humanitarnih dejavnosti za leto 2022 o Haitiju, zlasti poročila z dne 23. septembra 2022 o vplivu družbenih nemirov na humanitarne razmere,

| — | ob upoštevanju govora, ki ga je na Generalni skupščini Združenih narodov 24. septembra 2022 imel zunanji minister Jean Victor Généus, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora, ki ga je na Generalni skupščini Združenih narodov 24. septembra 2022 imel zunanji minister Jean Victor Généus,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 15. februarja 2022 integriranemu uradu OZN na Haitiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 15. februarja 2022 integriranemu uradu OZN na Haitiju,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic z dne 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic z dne 10. decembra 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966,

| — | ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979,

| — | ob upoštevanju Ameriške konvencije o človekovih pravicah z dne 22. novembra 1969, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ameriške konvencije o človekovih pravicah z dne 22. novembra 1969,

| — | ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 in pripadajočih treh izbirnih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 in pripadajočih treh izbirnih protokolov,

| — | ob upoštevanju osnovnih načel OZN o neodvisnosti sodstva z dne 6. septembra 1985, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnovnih načel OZN o neodvisnosti sodstva z dne 6. septembra 1985,

| — | ob upoštevanju univerzalnega statuta za sodnike z dne 17. novembra 1999 in ibero-ameriškega statuta za sodnike iz maja 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju univerzalnega statuta za sodnike z dne 17. novembra 1999 in ibero-ameriškega statuta za sodnike iz maja 2001,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (2) (Sporazum iz Cotonouja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (2) (Sporazum iz Cotonouja),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 26. junija 2012 o skupni strategiji za partnerstvo med EU in Karibi (JOIN(2012)0018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 26. junija 2012 o skupni strategiji za partnerstvo med EU in Karibi (JOIN(2012)0018),

| — | ob upoštevanju sporazuma o gospodarskem partnerstvu med državami CARIFORUMA na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o gospodarskem partnerstvu med državami CARIFORUMA na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (3),

| — | ob upoštevanju ustave Republike Haiti iz leta 1987, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Republike Haiti iz leta 1987,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in132(4) Poslovnika,

| A. | ker se humanitarne razmere na Haitiju v zadnjih letih neprestano slabšajo zaradi negotovosti v državi; ker so od umora predsednika Jovenela Moïseja julija 2021 tolpe pridobile več moči, zato je med haitijskim prebivalstvom občutek negotovosti vseprisoten; ker je vse večje nasilje in stopnjevanje kršitev človekovih pravic prizadelo 1,5 milijona ljudi, zaradi česar je bilo notranje razseljenih dodatnih 19 000 ljudi, 1,1 milijona pa jih potrebuje pomoč; ker poleg socialno-politične in gospodarske krize prihaja do splošne negotovosti in krize zaradi tolp, kar se sprevrača v humanitarno katastrofo; ker naj bi se uradne policijske sile vse pogosteje posluževale nasilnih ukrepov; |
| --- | --- |

A.

ker se humanitarne razmere na Haitiju v zadnjih letih neprestano slabšajo zaradi negotovosti v državi; ker so od umora predsednika Jovenela Moïseja julija 2021 tolpe pridobile več moči, zato je med haitijskim prebivalstvom občutek negotovosti vseprisoten; ker je vse večje nasilje in stopnjevanje kršitev človekovih pravic prizadelo 1,5 milijona ljudi, zaradi česar je bilo notranje razseljenih dodatnih 19 000 ljudi, 1,1 milijona pa jih potrebuje pomoč; ker poleg socialno-politične in gospodarske krize prihaja do splošne negotovosti in krize zaradi tolp, kar se sprevrača v humanitarno katastrofo; ker naj bi se uradne policijske sile vse pogosteje posluževale nasilnih ukrepov;

| B. | ker je haitijska vlada 11. septembra 2022 napovedala, da bo zmanjšala subvencije za gorivo za približno 400 milijonov USD, da bi povečala prihodke za socialne programe, zato je prišlo do povečanja nemirov in zavezništev tolp, ki so se polastile glavne infrastrukture; ker državi že več mesecev primanjkuje bencina; ker je dostop do naftnega terminala Varreux, kjer je nakopičenih 70 % zalog, v rokah oboroženih tolp; ker skoraj 86 % električne energije, proizvedene v državi, temelji na naftnih derivatih; ker so morale bolnišnice in zdravstveni domovi zaradi pomanjkanja zmanjšati ali celo prenehati opravljati svoje dejavnosti; |
| --- | --- |

B.

ker je haitijska vlada 11. septembra 2022 napovedala, da bo zmanjšala subvencije za gorivo za približno 400 milijonov USD, da bi povečala prihodke za socialne programe, zato je prišlo do povečanja nemirov in zavezništev tolp, ki so se polastile glavne infrastrukture; ker državi že več mesecev primanjkuje bencina; ker je dostop do naftnega terminala Varreux, kjer je nakopičenih 70 % zalog, v rokah oboroženih tolp; ker skoraj 86 % električne energije, proizvedene v državi, temelji na naftnih derivatih; ker so morale bolnišnice in zdravstveni domovi zaradi pomanjkanja zmanjšati ali celo prenehati opravljati svoje dejavnosti;

| C. | ker je na Haitiju kar 200 tolp, tudi v Port-au-Princeu, ki nadzorujejo glavna pristanišča in ceste; ker tolpe, med katerimi so nekatere povezane z državnimi akterji in domnevno povezane tudi s politiki, grozijo, da bodo destabilizirale vlado s svojimi večjimi sredstvi in orožjem; ker naj bi nekateri haitijski politiki in vodilni podjetniki tolpam in drugim kriminalnim združbam priskrbeli denar in orožje v zameno za zatiranje protivladnih protestov; ker tolpe izvajajo oblast in nadzor nad ozemljem, dostopom do goriva in dostavo humanitarne pomoči, s čimer izpodbijajo avtoriteto haitijske nacionalne policije in drugih državnih institucij ter ovirajo zmožnost nacionalne policije, da bi se borila proti trgovini s prepovedanimi drogami in drugim kaznivim dejanjem; |
| --- | --- |

C.

ker je na Haitiju kar 200 tolp, tudi v Port-au-Princeu, ki nadzorujejo glavna pristanišča in ceste; ker tolpe, med katerimi so nekatere povezane z državnimi akterji in domnevno povezane tudi s politiki, grozijo, da bodo destabilizirale vlado s svojimi večjimi sredstvi in orožjem; ker naj bi nekateri haitijski politiki in vodilni podjetniki tolpam in drugim kriminalnim združbam priskrbeli denar in orožje v zameno za zatiranje protivladnih protestov; ker tolpe izvajajo oblast in nadzor nad ozemljem, dostopom do goriva in dostavo humanitarne pomoči, s čimer izpodbijajo avtoriteto haitijske nacionalne policije in drugih državnih institucij ter ovirajo zmožnost nacionalne policije, da bi se borila proti trgovini s prepovedanimi drogami in drugim kaznivim dejanjem;

| D. | ker je bilo po podatkih Urada visokega komisarja za človekove pravice med januarjem in koncem junija 2022 v Port-au-Princeu zagrešenih 934 umorov, 684 poškodb in 680 ugrabitev; ker je julija 2022 zaradi vala nasilja tolp prišlo do več kot 470 ubojev, od katerih je bila skoraj polovica osredotočena na sosesko Cité Soleil; ker večina žrtev ni bila neposredno v tolpah, ampak so jih neposredno napadli člani tolp; ker je bilo več primerov ponavljajočih se skupinskih posilstev žensk in deklet, kar potrjuje sistematično uporabo nasilja na podlagi spola; ker je bilo po podatkih iz poročila haitijske nacionalne mreže za zaščito človekovih pravic iz avgusta 2022 na desetine žensk in deklet žrtev kampanj množičnih posilstev, ki so jih zagrešile tolpe v Port-au-Princeu; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo po podatkih Urada visokega komisarja za človekove pravice med januarjem in koncem junija 2022 v Port-au-Princeu zagrešenih 934 umorov, 684 poškodb in 680 ugrabitev; ker je julija 2022 zaradi vala nasilja tolp prišlo do več kot 470 ubojev, od katerih je bila skoraj polovica osredotočena na sosesko Cité Soleil; ker večina žrtev ni bila neposredno v tolpah, ampak so jih neposredno napadli člani tolp; ker je bilo več primerov ponavljajočih se skupinskih posilstev žensk in deklet, kar potrjuje sistematično uporabo nasilja na podlagi spola; ker je bilo po podatkih iz poročila haitijske nacionalne mreže za zaščito človekovih pravic iz avgusta 2022 na desetine žensk in deklet žrtev kampanj množičnih posilstev, ki so jih zagrešile tolpe v Port-au-Princeu;

| E. | ker so skupine 10. junija 2022 prevzele nadzor nad pravosodno palačo; ker je bila palača od leta 2018 večinoma nedelujoča zaradi varnostnih tveganj, kar ovira dostop do pravnega varstva v državi; ker so bili spisi s kritičnimi dokazi o množičnih pobojih, ki so jih od leta 2018 zakrivile tolpe, ukradeni ali nepopravljivo uničeni; |
| --- | --- |

E.

ker so skupine 10. junija 2022 prevzele nadzor nad pravosodno palačo; ker je bila palača od leta 2018 večinoma nedelujoča zaradi varnostnih tveganj, kar ovira dostop do pravnega varstva v državi; ker so bili spisi s kritičnimi dokazi o množičnih pobojih, ki so jih od leta 2018 zakrivile tolpe, ukradeni ali nepopravljivo uničeni;

| F. | ker zelo nestabilne varnostne razmere na Haitiju ogrožajo nujne humanitarne operacije, od katerih so odvisni ranljivi ljudje; ker je zaradi popolne blokade ceste na južni polotok od leta 2021 v južnih departmajih Port-au-Princea izoliranih 3,8 milijona ljudi; ker te razmere agencijam OZN in humanitarnim organizacijam preprečujejo, da bi pomagale prebivalstvu na teh območjih, medtem ko OZN ocenjuje, da pomoč potrebuje 1,1 milijona ljudi; |
| --- | --- |

F.

ker zelo nestabilne varnostne razmere na Haitiju ogrožajo nujne humanitarne operacije, od katerih so odvisni ranljivi ljudje; ker je zaradi popolne blokade ceste na južni polotok od leta 2021 v južnih departmajih Port-au-Princea izoliranih 3,8 milijona ljudi; ker te razmere agencijam OZN in humanitarnim organizacijam preprečujejo, da bi pomagale prebivalstvu na teh območjih, medtem ko OZN ocenjuje, da pomoč potrebuje 1,1 milijona ljudi;

| G. | ker so tolpe namerno napadle in plenile zaloge pomoči v hrani, tudi 15. septembra 2022, ko je bilo izropano skladišče Svetovnega programa za hrano v Gonaïvesu, kjer je bilo 1 400 ton hrane, namenjene za prehrano skoraj 100 000 šolarjev in najranljivejših družin; ker so OZN in druge nevladne organizacije v letu 2022 izgubile vsaj 6 milijonov USD zalog, kar bi lahko pomagalo več kot 410 000 ljudem; |
| --- | --- |

G.

ker so tolpe namerno napadle in plenile zaloge pomoči v hrani, tudi 15. septembra 2022, ko je bilo izropano skladišče Svetovnega programa za hrano v Gonaïvesu, kjer je bilo 1 400 ton hrane, namenjene za prehrano skoraj 100 000 šolarjev in najranljivejših družin; ker so OZN in druge nevladne organizacije v letu 2022 izgubile vsaj 6 milijonov USD zalog, kar bi lahko pomagalo več kot 410 000 ljudem;

| H. | ker se po podatkih Svetovnega programa za hrano 4,4 milijona Haitijcev, kar predstavlja več kot tretjino prebivalstva, spoprijema z neustrezno prehransko varnostjo, 217 000 otrok pa trpi zaradi zmerne do hude podhranjenosti; ker je Haiti še posebej izpostavljen pretresom na svetovnem trgu hrane in goriva, saj uvozi 70 % žit; ker se Haiti zaradi ruske vojne v Ukrajini že spoprijema s 26-odstotno inflacijo, zaradi česar si družine težko privoščijo hrano in druge potrebščine ali prodajajo pridelke na lokalnih trgih; |
| --- | --- |

H.

ker se po podatkih Svetovnega programa za hrano 4,4 milijona Haitijcev, kar predstavlja več kot tretjino prebivalstva, spoprijema z neustrezno prehransko varnostjo, 217 000 otrok pa trpi zaradi zmerne do hude podhranjenosti; ker je Haiti še posebej izpostavljen pretresom na svetovnem trgu hrane in goriva, saj uvozi 70 % žit; ker se Haiti zaradi ruske vojne v Ukrajini že spoprijema s 26-odstotno inflacijo, zaradi česar si družine težko privoščijo hrano in druge potrebščine ali prodajajo pridelke na lokalnih trgih;

| I. | ker so novinarji še posebej tarča nasilja; ker sta bila 11. septembra 2022 v Cité Soleil ubita dva novinarja, Tayson Lartigue in Frantzsen Charles, njuni trupli pa so nato zažgali; |
| --- | --- |

I.

ker so novinarji še posebej tarča nasilja; ker sta bila 11. septembra 2022 v Cité Soleil ubita dva novinarja, Tayson Lartigue in Frantzsen Charles, njuni trupli pa so nato zažgali;

| J. | ker se razmere na področju človekovih pravic in humanitarne razmere še naprej hitro slabšajo, haitijski prosilci za azil pa imajo omejen dostop do mednarodne zaščite in se spoprijemajo z vrsto kršitev človekovih pravic v državah gostiteljicah, vključno s pridržanjem, nezakonitim zavračanjem in izsiljevanjem; ker je bilo po podatkih Mednarodne organizacije za migracije med 1. januarjem in 26. februarjem 2022 iz sosednjih držav na Haiti izgnanih ali deportiranih 25 765 oseb; ker je več nevladnih organizacij opozorilo, da so haitijski prosilci za azil samovoljno pridržani ter diskriminirani in poniževani; ker deportacija in vračanje haitijskih migrantov prispevata k poslabšanju humanitarnih razmer v državi; |
| --- | --- |

J.

ker se razmere na področju človekovih pravic in humanitarne razmere še naprej hitro slabšajo, haitijski prosilci za azil pa imajo omejen dostop do mednarodne zaščite in se spoprijemajo z vrsto kršitev človekovih pravic v državah gostiteljicah, vključno s pridržanjem, nezakonitim zavračanjem in izsiljevanjem; ker je bilo po podatkih Mednarodne organizacije za migracije med 1. januarjem in 26. februarjem 2022 iz sosednjih držav na Haiti izgnanih ali deportiranih 25 765 oseb; ker je več nevladnih organizacij opozorilo, da so haitijski prosilci za azil samovoljno pridržani ter diskriminirani in poniževani; ker deportacija in vračanje haitijskih migrantov prispevata k poslabšanju humanitarnih razmer v državi;

| K. | ker se je haitijska vlada zaradi vse slabših varnostnih, gospodarskih in socialnih razmer odločila preložiti začetek šolskega leta s 5. septembra na 3. oktober 2022, pri čemer je novo šolsko leto še vedno negotovo; ker naj po podatkih UNICEFA pol milijona otrok v Port-au-Princeu ne bi hodilo v šolo, 1 700 šol v prestolnici pa naj bi se moralo zapreti; ker je približno polovica Haitijcev, starih 15 let in več, nepismenih, ker je izobraževalni sistem v državi zelo neizenačen, kakovost razpoložljivega izobraževanja je nizka, visoke šolnine pa izključujejo večino otrok iz družin z nizkimi dohodki; |
| --- | --- |

K.

ker se je haitijska vlada zaradi vse slabših varnostnih, gospodarskih in socialnih razmer odločila preložiti začetek šolskega leta s 5. septembra na 3. oktober 2022, pri čemer je novo šolsko leto še vedno negotovo; ker naj po podatkih UNICEFA pol milijona otrok v Port-au-Princeu ne bi hodilo v šolo, 1 700 šol v prestolnici pa naj bi se moralo zapreti; ker je približno polovica Haitijcev, starih 15 let in več, nepismenih, ker je izobraževalni sistem v državi zelo neizenačen, kakovost razpoložljivega izobraževanja je nizka, visoke šolnine pa izključujejo večino otrok iz družin z nizkimi dohodki;

| L. | ker se najbolj ranljive skupnosti v državi spoprijemajo z dramatičnimi poplavami in erozijo tal, ki jih je povzročilo hudo krčenje gozdov, zaradi česar se je zmanjšal donos pridelka; ker več kot tretjina prebivalstva nima dostopa do čiste vode, dve tretjini pa imata omejeno sanitarno oskrbo ali je sploh nimata; ker več kot polovica prebivalstva živi pod pragom revščine, mnogi pa so odvisni od samooskrbe v kmetijstvu; ker je država močno odvisna od zunanjih prihodkov; ker je Haiti po podatkih svetovnega indeksa tveganja zaradi podnebnih sprememb (Global Climate Risk Index) za leto 2021 med državami, ki so jih podnebne nevarnosti v zadnjih 20 letih najbolj prizadele; |
| --- | --- |

L.

ker se najbolj ranljive skupnosti v državi spoprijemajo z dramatičnimi poplavami in erozijo tal, ki jih je povzročilo hudo krčenje gozdov, zaradi česar se je zmanjšal donos pridelka; ker več kot tretjina prebivalstva nima dostopa do čiste vode, dve tretjini pa imata omejeno sanitarno oskrbo ali je sploh nimata; ker več kot polovica prebivalstva živi pod pragom revščine, mnogi pa so odvisni od samooskrbe v kmetijstvu; ker je država močno odvisna od zunanjih prihodkov; ker je Haiti po podatkih svetovnega indeksa tveganja zaradi podnebnih sprememb (Global Climate Risk Index) za leto 2021 med državami, ki so jih podnebne nevarnosti v zadnjih 20 letih najbolj prizadele;

| M. | ker varnostne razmere močno vplivajo na cilje sodelovanja EU s Haitijem, vključno z uvedbo razvojne agende, osredotočene na trajnostne preobrazbene rezultate na področjih, kot sta izobraževanje in prehranska varnost, ter na prizadevanja Komisije za civilno zaščito in operacije humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

M.

ker varnostne razmere močno vplivajo na cilje sodelovanja EU s Haitijem, vključno z uvedbo razvojne agende, osredotočene na trajnostne preobrazbene rezultate na področjih, kot sta izobraževanje in prehranska varnost, ter na prizadevanja Komisije za civilno zaščito in operacije humanitarne pomoči;

| N. | ker se v državi še vedno uporablja sistem služabništva otrok (restavèk), sodobna oblika suženjstva; ker v tem okviru starši otroke iz obubožanih domov, predvsem deklice, pošljejo živeti in delati k mestnim družinam ali družinam na polmestnih območjih; ker lahko ti otroci pozneje postanejo žrtve kaznivih dejanj uličnega nasilja ali trgovine z ljudmi na podlagi spola, ki jih izvajajo kriminalne združbe; |
| --- | --- |

N.

ker se v državi še vedno uporablja sistem služabništva otrok (restavèk), sodobna oblika suženjstva; ker v tem okviru starši otroke iz obubožanih domov, predvsem deklice, pošljejo živeti in delati k mestnim družinam ali družinam na polmestnih območjih; ker lahko ti otroci pozneje postanejo žrtve kaznivih dejanj uličnega nasilja ali trgovine z ljudmi na podlagi spola, ki jih izvajajo kriminalne združbe;

| O. | ker je bil načrt OZN za humanitarni odziv na Haitiju v višini 373 milijonov USD financiran le 14-odstotno; ker je po podatkih OZN število ljudi, ki potrebujejo humanitarno pomoč, ocenjeno na približno 1,5 milijona; |
| --- | --- |

O.

ker je bil načrt OZN za humanitarni odziv na Haitiju v višini 373 milijonov USD financiran le 14-odstotno; ker je po podatkih OZN število ljudi, ki potrebujejo humanitarno pomoč, ocenjeno na približno 1,5 milijona;

| P. | ker je Haiti podpisnik Sporazuma iz Cotonouja, ki v členu 96 določa, da je spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin eden od bistvenih elementov sodelovanja med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami in EU; |
| --- | --- |

P.

ker je Haiti podpisnik Sporazuma iz Cotonouja, ki v členu 96 določa, da je spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin eden od bistvenih elementov sodelovanja med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami in EU;

| 1. | ostro obsoja nasilna dejanja in uničenje, ki so jih zagrešile tolpe na Haitiju, ter obžaluje plenjenje zalog hrane in pomoči ter napade na humanitarne delavce; zlasti obsoja nasilna dejanja, ki so se zgodila julija 2022 v četrti Cité Soleil v prestolnici Port-au-Prince, ter nenehno nasilje, zaradi katerega so državljani prikrajšani za svoje temeljne pravice; odločno obsoja spolne napade tolp na ženske in dekleta ter uporabo mladoletnikov pri dejavnostih tolp; opozarja, da dekleta potrebujejo posebno pozornost in pomoč pri dostopu do zdravstvenega varstva in zaščiti pred spolnim nasiljem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da morajo haitijske oblasti poskrbeti za boljše upravljanje na vseh ravneh države in družbe, vključno z bojem proti korupciji; poudarja odločilni pomen, ki ga ima delujoče in verodostojno sodstvo; želi spomniti, da morajo haitijske oblasti obravnavati temeljne vzroke za nasilje tolp, tudi z reformo pravosodnega sistema, odgovorne pa privesti pred sodišče in jim omogočiti pravično sojenje; poudarja, da je odgovornost nujna in kako pomembni so ustrezna podpora in pravna sredstva za žrtve ter dolgotrajni mir in stabilnost; podpira izjavo posebne predstavnice Helene La Lime na zasedanju Varnostnega sveta OZN z dne 16. junija 2022 o integriranem uradu OZN na Haitiju, v katerem je začrtala, kako izboljšati varnostne razmere; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva, naj se v okviru kazenskega pregona za vprašanje tolp uporabi pristop, s katerim bi izboljšali upravljanje nezakonitega orožja, ki bi ga spremljali socialno-ekonomski projekti in dejavnosti ponovnega vključevanja, namenjenimi ustvarjanju delovnih mest in prihodka v soseskah, ki jih je nasilje tolp najbolj prizadelo; odločno vztraja, da morajo haitijske oblasti privesti odgovorne pred sodišče in jim omogočiti pravično sojenje, in ponovno poudarja, da morajo uradniki organov kazenskega pregona pri obravnavi protestov spoštovati mednarodne norme in standarde glede uporabe sile; opozarja na ustavno pravico do mirnih demonstracij; poudarja, da mora haitijska vlada obravnavati vse možne razsežnosti nasilja tolp, tudi z uporabo socialnih, zdravstvenih in izobraževalnih programov, z izboljšanjem oskrbe z vodo in sanitarnimi storitvami ter s pomočjo ob nesrečah in prizadevanji za obnovo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zahteva, da se takoj prenehajo nasilje tolp in kriminalne dejavnosti; poziva EU in njene države članice, naj prek globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic sprejmejo ustrezne ukrepe, med drugim zamrznitev premoženja in prepoved potovanj, proti tistim, ki sodelujejo pri nasilju tolp, kriminalnih dejavnostih ali kršitvah človekovih pravic, vključno s korupcijo, ali ta dejanja podpirajo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja pomen glavnih akterjev civilne družbe, vključno s cerkvami, sindikati, mladinskimi organizacijami in organizacijami na področju človekovih pravic, kmečkimi in ženskimi gibanji ter nevladnimi organizacijami; poziva k ponovni vzpostavitvi moči in legitimnosti javnih institucij, ponovnemu pridobivanju zaupanja prebivalstva, odpravi nekaznovanja ter organizaciji svobodnih in preglednih volitev po dveh letih; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva vse deležnike na Haitiju, naj vzpostavijo trajno, časovno omejeno in splošno sprejeto rešitev za sedanjo politično slepo ulico, ki bo omogočila vključujoče, miroljubne, svobodne, poštene in pregledne parlamentarne in predsedniške volitve v skladu s priznanimi mednarodnimi standardi, takoj ko bodo varnostne razmere in logistične priprave to dopuščale; poudarja, da mora ta postopek voditi Haiti, v njem pa morajo polno in enakopravno sodelovati ženske, mladi, civilna družba in drugi ustrezni deležniki, da bi moč vrnili tistim, ki jih bodo svobodno izbrali haitijski prebivalci, ter da bi obnovili demokratične institucije in sprejeli ukrepe za odzivanje na gospodarske in socialne izzive; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi razmer, v katerih so haitijski prosilci za azil v državah gostiteljicah, v katere so pobegnili; poziva oblasti držav gostiteljic, naj ustavijo vse izgone in deportacije na Haiti, kjer se krize na področju človekovih pravic in humanitarne krize nadaljujejo, naj Haitijcem nemudoma zagotovijo dostop do zaščite brez diskriminacije ter zagotovijo pošteno oceno statusa begunca v skladu s konvencijo OZN o statusu beguncev in Kartagensko deklaracijo o beguncih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države, ki sprejemajo haitijske prosilce za azil, naj spoštujejo merila, določena v mednarodnih konvencijah o azilu in vračanju; opozarja, da so vrnitve na Haiti izjemno nevarne in da bo življenje vrnjenih oseb še naprej ogroženo, dokler se ne bodo varnostne razmere na Haitiju izboljšale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | spodbuja Komisijo in države članice EU, naj še naprej tesno sodelujejo z integriranim uradom OZN na Haitiju, skupino OZN za posamezno državo na Haitiju, regionalnimi organizacijami in mednarodnimi finančnimi institucijami, da bi državi pomagali prevzeti odgovornost za doseganje dolgoročne stabilnosti, trajnostnega razvoja in gospodarske samozadostnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | spodbuja države članice, mednarodne finančne institucije in druge subjekte, naj povečajo prispevke v zbirni sklad za varnostno pomoč Haitiju, da bi podprli usklajeno mednarodno pomoč; poziva EU in njene države članice, naj nacionalnim carinskim organom, organom mejne kontrole in drugim ustreznim organom zagotovijo stalno krepitev zmogljivosti, tehnično podporo in usposabljanje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nujno poziva haitijske oblasti in mednarodno skupnost, naj podprejo programe za odpravo revščine ter zagotavljanje šolanja in dostopa do socialnih storitev, zlasti na oddaljenih območjih države; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja, da je EU namenila 17 milijonov EUR za podporo najranljivejšim na Haitiju in v drugih karibskih državah; poziva Komisijo, naj še naprej prednostno obravnava humanitarno pomoč Haitiju in zagotovi, da bo izvajanje te pomoči državi učinkovito povezano z njeno razvojno strategijo in bo neposredno koristila prebivalstvu, ki jo potrebuje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vztraja, da je treba zaradi hude prehranske krize posebno pozornost nameniti nujni pomoči v hrani, prednost pa dati nakupu lokalne hrane, da ne bi zaradi te pomoči uničili malih kmetov in trajnostnih lokalnih načinov kmetovanja v državi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj zagotovi sistematičen nadzor vse pomoči, vključno s humanitarno pomočjo, in njeno uporabo za posebne projekte, za katere je namenjena; ponovno izraža svojo zahtevo iz resolucije z dne 20. maja 2021, ki še ni bila izvedena, po reviziji in poročilu Evropskega računskega sodišča o načinu porabe sredstev EU na Haitiju; poziva k preiskavi preglednosti in učinkovitosti mreže za razdeljevanje pomoči; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Evropske komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, Uradu visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice, generalnemu sekretarju OZN, Organizaciji afriških, karibskih in pacifiških držav, njenemu svetu ministrov in Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU, institucijam Cariforuma ter vladi in parlamentu Haitija. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  UL C 15, 12.1.2022, str. 161.

(2)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(3)  UL L 289, 30.10.2008, str. 3.

---

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/79 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/79

---

P9_TA(2022)0350

Zatiranje svobode medijev v Mjanmaru, zlasti primeri Thet Thet Khine, Sithu Aung Mjinta in Njein Njein Aj

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o zatiranju svobode medijev v Mjanmaru, zlasti primerih Thet Thet Khine, Sithu Aung Mjinta in Njein Njein Aj (2022/2857(RSP))

(2023/C 132/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih preteklih resolucij o Mjanmaru/Burmi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih preteklih resolucij o Mjanmaru/Burmi,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2022/243 z dne 21. februarja 2022 o spremembi Sklepa 2013/184/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Mjanmaru/Burmi, s katerim je bil uveden četrti krog sankcij zaradi nenehnih hudih razmer in stopnjevanja kršitev človekovih pravic v Mjanmaru/Burmi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2022/243 z dne 21. februarja 2022 o spremembi Sklepa 2013/184/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Mjanmaru/Burmi, s katerim je bil uveden četrti krog sankcij zaradi nenehnih hudih razmer in stopnjevanja kršitev človekovih pravic v Mjanmaru/Burmi (1),

| — | ob upoštevanju člena 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah, ki določa pravico do svobode izražanja in obveščanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah, ki določa pravico do svobode izražanja in obveščanja,

| — | ob upoštevanju ustnega poročila vršilke dolžnosti OZN za človekove pravice o razmerah na področju človekovih pravic v Mjanmaru za Svet OZN za človekove pravice z dne 26. septembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustnega poročila vršilke dolžnosti OZN za človekove pravice o razmerah na področju človekovih pravic v Mjanmaru za Svet OZN za človekove pravice z dne 26. septembra 2022,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 29. septembra 2022 o zadnji obsodbi državne svetnice Dav Aung San Su Či, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 29. septembra 2022 o zadnji obsodbi državne svetnice Dav Aung San Su Či,

| — | ob upoštevanju oddelka 505(a) mjanmarskega kazenskega zakonika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju oddelka 505(a) mjanmarskega kazenskega zakonika,

| — | ob upoštevanju soglasja Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) v petih točkah z dne 24. aprila 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju soglasja Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) v petih točkah z dne 24. aprila 2021,

| — | ob upoštevanju člena 19 Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 19 Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966 o svobodi mnenja in izražanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966 o svobodi mnenja in izražanja,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je mjanmarska vojaška hunta, znana kot Tatmadav, 1. februarja 2021 nezakonito prevzela oblast in s silo odstranila zakonito vlado; |
| --- | --- |

A.

ker je mjanmarska vojaška hunta, znana kot Tatmadav, 1. februarja 2021 nezakonito prevzela oblast in s silo odstranila zakonito vlado;

| B. | ker se je vrhovni poveljnik vojaške hunte Min Aung Hlaing avgusta 2021 razglasil za predsednika vlade in napovedal, da bo izredno stanje podaljšano do avgusta 2023; |
| --- | --- |

B.

ker se je vrhovni poveljnik vojaške hunte Min Aung Hlaing avgusta 2021 razglasil za predsednika vlade in napovedal, da bo izredno stanje podaljšano do avgusta 2023;

| C. | ker sta zakoniti predsednik Vin Mjint in državna svetnica Aung San Su Či od vojaškega udara pridržana na podlagi več neutemeljenih in politično motiviranih obtožb ter sta že bila obsojena na več let zapora in dela v delovnih taboriščih; ker bi lahko državni svetnici Aung San Su Či naložili kazen do 102 let zapora, če bo obsojena za vseh 11 obtožb zoper njo; |
| --- | --- |

C.

ker sta zakoniti predsednik Vin Mjint in državna svetnica Aung San Su Či od vojaškega udara pridržana na podlagi več neutemeljenih in politično motiviranih obtožb ter sta že bila obsojena na več let zapora in dela v delovnih taboriščih; ker bi lahko državni svetnici Aung San Su Či naložili kazen do 102 let zapora, če bo obsojena za vseh 11 obtožb zoper njo;

| D. | ker je vojaška hunta od državnega udara 1. februarja 2021 aretirala več kot 15 500 ljudi in jih ubila več kot 2 300, med njimi vsaj 188 otrok; |
| --- | --- |

D.

ker je vojaška hunta od državnega udara 1. februarja 2021 aretirala več kot 15 500 ljudi in jih ubila več kot 2 300, med njimi vsaj 188 otrok;

| E. | ker vojaški režim vse od državnega udara spodkopava svobodo medijev ter krši človekove pravice novinarjev v državi; ker je organizacija Novinarji brez meja Mjanmar v indeksu svobode medijev za leto 2022 med 180 državami uvrstila na 176. mesto; ker mjanmarske vojaške oblasti omejujejo dostop do družbenih medijev, interneta in drugih neodvisnih virov informacij; |
| --- | --- |

E.

ker vojaški režim vse od državnega udara spodkopava svobodo medijev ter krši človekove pravice novinarjev v državi; ker je organizacija Novinarji brez meja Mjanmar v indeksu svobode medijev za leto 2022 med 180 državami uvrstila na 176. mesto; ker mjanmarske vojaške oblasti omejujejo dostop do družbenih medijev, interneta in drugih neodvisnih virov informacij;

| F. | ker je Tatmadav 14. februarja 2021 uvedel spremembe kazenskega zakonika in zakonika o kazenskem postopku, ki so postale glavne pravne določbe za obtožbe novinarjev, študentskih voditeljev, javnih uslužbencev in drugih, ki nasprotujejo vojaškemu režimu; ker vojska novouvedeni oddelek 505(a) kazenskega zakonika, ki prepoveduje povzročanje strahu, širjenje lažnih novic in kazniva dejanja hujskanja zoper vladnega uslužbenca, za katere je zagrožena zaporna kazen do treh let, uporablja za kazenski pregon novinarjev in drugih; ker vojaška sodišča v Mjanmaru izvajajo sojenja za zaprtimi vrati; |
| --- | --- |

F.

ker je Tatmadav 14. februarja 2021 uvedel spremembe kazenskega zakonika in zakonika o kazenskem postopku, ki so postale glavne pravne določbe za obtožbe novinarjev, študentskih voditeljev, javnih uslužbencev in drugih, ki nasprotujejo vojaškemu režimu; ker vojska novouvedeni oddelek 505(a) kazenskega zakonika, ki prepoveduje povzročanje strahu, širjenje lažnih novic in kazniva dejanja hujskanja zoper vladnega uslužbenca, za katere je zagrožena zaporna kazen do treh let, uporablja za kazenski pregon novinarjev in drugih; ker vojaška sodišča v Mjanmaru izvajajo sojenja za zaprtimi vrati;

| G. | ker je vojaška hunta od državnega udara leta 2021 prepovedala medijske hiše ali jih prisilila, da so zapustile državo, če so poročale o dejanjih vojske; ker so imele številne prepovedane medijske hiše ključno vlogo pri poročanju o razmerah v Mjanmaru; ker se prebivalci Mjanmara in tisti v tujini močno zanašajo na te medije; |
| --- | --- |

G.

ker je vojaška hunta od državnega udara leta 2021 prepovedala medijske hiše ali jih prisilila, da so zapustile državo, če so poročale o dejanjih vojske; ker so imele številne prepovedane medijske hiše ključno vlogo pri poročanju o razmerah v Mjanmaru; ker se prebivalci Mjanmara in tisti v tujini močno zanašajo na te medije;

| H. | ker so bili ubiti vsaj štirje novinarji, med njimi fotografa Soe Naing in Aj Čjo, ki sta umrla v priporu, potem ko sta bila domnevno mučena, in lokalni urednik Pu Tuidim, ki naj bi ga vojska po hitrem postopku usmrtila, potem ko je bil uporabljen kot človeški ščit; ker je bilo več poročil o mučenju in zlorabah; |
| --- | --- |

H.

ker so bili ubiti vsaj štirje novinarji, med njimi fotografa Soe Naing in Aj Čjo, ki sta umrla v priporu, potem ko sta bila domnevno mučena, in lokalni urednik Pu Tuidim, ki naj bi ga vojska po hitrem postopku usmrtila, potem ko je bil uporabljen kot človeški ščit; ker je bilo več poročil o mučenju in zlorabah;

| I. | ker je državnemu udaru februarja 2021 sledil val aretacij novinarjev; ker je bilo po vojaškem udaru aretiranih vsaj 140 novinarjev, 53 medijskih delavcev je trenutno zaprtih v mjanmarskih zaporih, skoraj 25 novinarjev pa je že bilo obsojenih; ker je Mjanmar postal druga država na svetu po številu zaprtih novinarjev; |
| --- | --- |

I.

ker je državnemu udaru februarja 2021 sledil val aretacij novinarjev; ker je bilo po vojaškem udaru aretiranih vsaj 140 novinarjev, 53 medijskih delavcev je trenutno zaprtih v mjanmarskih zaporih, skoraj 25 novinarjev pa je že bilo obsojenih; ker je Mjanmar postal druga država na svetu po številu zaprtih novinarjev;

| J. | ker sta bila novinarja Thet Thet Khine in Sithu Aung Mjint aretirana avgusta 2021, šest mesecev po državnem udaru; |
| --- | --- |

J.

ker sta bila novinarja Thet Thet Khine in Sithu Aung Mjint aretirana avgusta 2021, šest mesecev po državnem udaru;

| K. | ker je bila neodvisna poročevalka projekta BBC Media Action Thet Thet Khine 27. septembra 2022 obsojena na triletno zaporno kazen in prisilno delo; ker je Thet Thet Khine že bila obsojena na prvo triletno zaporno kazen s prisilnim delom 15. septembra 2022 zaradi domnevne kršitve oddelka 505(a) kazenskega zakonika, ki kriminalizira hujskanje in širjenje lažnih novic; |
| --- | --- |

K.

ker je bila neodvisna poročevalka projekta BBC Media Action Thet Thet Khine 27. septembra 2022 obsojena na triletno zaporno kazen in prisilno delo; ker je Thet Thet Khine že bila obsojena na prvo triletno zaporno kazen s prisilnim delom 15. septembra 2022 zaradi domnevne kršitve oddelka 505(a) kazenskega zakonika, ki kriminalizira hujskanje in širjenje lažnih novic;

| L. | ker Sithu Aung Mjint še vedno čaka na sojenje na podlagi obtožb o „hujskanju“ in „nagovarjanju k uporu“ zaradi člankov, v katerih je bil kritičen do mjanmarske vojske, za katere mu verjetno grozi skupna kazen 23 let zapora; ker se njegovo zdravstveno stanje slabša, uprava zapora pa mu odreka zdravstveno pomoč; |
| --- | --- |

L.

ker Sithu Aung Mjint še vedno čaka na sojenje na podlagi obtožb o „hujskanju“ in „nagovarjanju k uporu“ zaradi člankov, v katerih je bil kritičen do mjanmarske vojske, za katere mu verjetno grozi skupna kazen 23 let zapora; ker se njegovo zdravstveno stanje slabša, uprava zapora pa mu odreka zdravstveno pomoč;

| M. | ker je vojaško sodišče v zaporu Insein v Jangonu 14. julija 2022 obsodilo Njein Njein Aj, neodvisno poročevalko, znano tudi po psevdonimu Mabel; ker je bila Njein Njein Aj v skladu z oddelkom 505(a) kazenskega zakonika obsojena na triletno zaporno kazen zaradi „širjenja strahu in lažnih novic ter hujskanja proti vladnemu uslužbencu“; ker je Njein Njein Aj 24. novinarka, ki je bila od državnega udara leta 2021 obsojena na zaporno kazen; |
| --- | --- |

M.

ker je vojaško sodišče v zaporu Insein v Jangonu 14. julija 2022 obsodilo Njein Njein Aj, neodvisno poročevalko, znano tudi po psevdonimu Mabel; ker je bila Njein Njein Aj v skladu z oddelkom 505(a) kazenskega zakonika obsojena na triletno zaporno kazen zaradi „širjenja strahu in lažnih novic ter hujskanja proti vladnemu uslužbencu“; ker je Njein Njein Aj 24. novinarka, ki je bila od državnega udara leta 2021 obsojena na zaporno kazen;

| N. | ker je bil neodvisni poročevalec Maung Maung Mjo 1. avgusta 2022 obsojen na šestletno zaporno kazen zaradi terorizma, ker je domnevno posedoval fotografije in intervjuje s člani ljudskih obrambnih sil, uporniških skupin, ki se borijo proti mjanmarski vojaški vladi; |
| --- | --- |

N.

ker je bil neodvisni poročevalec Maung Maung Mjo 1. avgusta 2022 obsojen na šestletno zaporno kazen zaradi terorizma, ker je domnevno posedoval fotografije in intervjuje s člani ljudskih obrambnih sil, uporniških skupin, ki se borijo proti mjanmarski vojaški vladi;

| O. | ker je bil Aung San Lin, novinar medijske hiše Democratic Voice of Burma, 7. julija 2022 obsojen na šestletno zaporno kazen in prisilno delo zaradi hujskanja in širjenja „lažnih novic“, potem ko je objavil poročilo, v katerem je vojaške sile obdolžil požiga domov treh podpornikov z državnim udarom strmoglavljene Nacionalne lige za demokracijo v kraju Wetlet; |
| --- | --- |

O.

ker je bil Aung San Lin, novinar medijske hiše Democratic Voice of Burma, 7. julija 2022 obsojen na šestletno zaporno kazen in prisilno delo zaradi hujskanja in širjenja „lažnih novic“, potem ko je objavil poročilo, v katerem je vojaške sile obdolžil požiga domov treh podpornikov z državnim udarom strmoglavljene Nacionalne lige za demokracijo v kraju Wetlet;

| P. | ker je mjanmarski vojaški režim julija ponovno uvedel smrtno kazen, da bi usmrtil nekdanjega poslanca Pjo Zeja Tava, uglednega aktivista Čjo Min Juja, splošno znanega pod imenom Ko Jimmy, ter Aung Thura Zava in Hla Mjo Aunga; ker je podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ostro obsodil te politično motivirane usmrtitve, ki so še en korak v smeri popolne odprave pravne države in nadaljnje očitne kršitve človekovih pravic v Mjanmaru; |
| --- | --- |

P.

ker je mjanmarski vojaški režim julija ponovno uvedel smrtno kazen, da bi usmrtil nekdanjega poslanca Pjo Zeja Tava, uglednega aktivista Čjo Min Juja, splošno znanega pod imenom Ko Jimmy, ter Aung Thura Zava in Hla Mjo Aunga; ker je podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ostro obsodil te politično motivirane usmrtitve, ki so še en korak v smeri popolne odprave pravne države in nadaljnje očitne kršitve človekovih pravic v Mjanmaru;

| Q. | ker razmere v priporu, iz katerega se poroča o pretepanju in nasilju na podlagi spola, vzbujajo resno zaskrbljenost za varnost in dobrobit pridržanih; |
| --- | --- |

Q.

ker razmere v priporu, iz katerega se poroča o pretepanju in nasilju na podlagi spola, vzbujajo resno zaskrbljenost za varnost in dobrobit pridržanih;

| R. | ker vojska vodi nasilno vojno proti etničnim manjšinam, ubija veliko civilistov in več milijonov ljudi sili v beg, da poiščejo zatočišče; ker so vojaški helikopterji nedavno streljali na osnovno šolo v regiji Sagaing, pri tem pa ubili vsaj šest odraslih in sedem otrok; ker so se po navedbah neodvisnega strokovnjaka za človekove pravice Toma Andrewsa, ki ga je imenovala OZN, razmere za ogromno število nedolžnih ljudi v Mjanmaru hudo poslabšale; |
| --- | --- |

R.

ker vojska vodi nasilno vojno proti etničnim manjšinam, ubija veliko civilistov in več milijonov ljudi sili v beg, da poiščejo zatočišče; ker so vojaški helikopterji nedavno streljali na osnovno šolo v regiji Sagaing, pri tem pa ubili vsaj šest odraslih in sedem otrok; ker so se po navedbah neodvisnega strokovnjaka za človekove pravice Toma Andrewsa, ki ga je imenovala OZN, razmere za ogromno število nedolžnih ljudi v Mjanmaru hudo poslabšale;

| S. | ker hunta v Mjanmaru noče niti resno preiskati kršitev človekovih pravic nad Rohingejci niti soditi storilcem; ker najvišji vojaški predstavniki, ki so vodili napade na rohinško prebivalstvo, ostajajo na svojih položajih; ker oblasti nočejo sodelovati z mehanizmi OZN; ker je nekaznovanje globoko ukoreninjeno v mjanmarskem političnem in pravnem sistemu; |
| --- | --- |

S.

ker hunta v Mjanmaru noče niti resno preiskati kršitev človekovih pravic nad Rohingejci niti soditi storilcem; ker najvišji vojaški predstavniki, ki so vodili napade na rohinško prebivalstvo, ostajajo na svojih položajih; ker oblasti nočejo sodelovati z mehanizmi OZN; ker je nekaznovanje globoko ukoreninjeno v mjanmarskem političnem in pravnem sistemu;

| T. | ker si Rusija in Kitajska na političnem, vojaškem in gospodarskem področju močno prizadevata, da bi legitimizirali hunto; ker sta Rusija in mjanmarska vojaška hunta nedavno podpisali načrt o sodelovanju za miroljubno uporabo jedrske energije za obdobje 2022–2023; ker sta Rusija in Kitajska povezani z mjanmarskimi oboroženimi silami, saj sta največji dobaviteljici orožja tej državi; ker sta obe državi večkrat onemogočili poskuse dogovora o izjavah Varnostnega sveta OZN o razmerah v Mjanmaru; |
| --- | --- |

T.

ker si Rusija in Kitajska na političnem, vojaškem in gospodarskem področju močno prizadevata, da bi legitimizirali hunto; ker sta Rusija in mjanmarska vojaška hunta nedavno podpisali načrt o sodelovanju za miroljubno uporabo jedrske energije za obdobje 2022–2023; ker sta Rusija in Kitajska povezani z mjanmarskimi oboroženimi silami, saj sta največji dobaviteljici orožja tej državi; ker sta obe državi večkrat onemogočili poskuse dogovora o izjavah Varnostnega sveta OZN o razmerah v Mjanmaru;

| U. | ker se je vojaška hunta 24. aprila 2021 z voditelji Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) dogovorila o soglasju v petih točkah, katerega prvi korak je bil takojšen konec nasilja v državi; |
| --- | --- |

U.

ker se je vojaška hunta 24. aprila 2021 z voditelji Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) dogovorila o soglasju v petih točkah, katerega prvi korak je bil takojšen konec nasilja v državi;

| 1. | ostro obsoja nasilno in nelegitimno vladavino vojaške hunte v Mjanmaru ter njene poskuse, da bi spodkopala močno zavezanost mjanmarskega ljudstva demokraciji, saj temelji na nezakonitem državnem udaru proti civilni vladi in je povzročila še posebej skrb vzbujajoče humanitarne razmere in krizo na področju človekovih pravic v državi, za katero je značilno vsesplošno nekaznovanje; ostro obsoja vse vrste preganjanja neodvisnih novinarjev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k takojšnji odpravi nezakonitih izrednih razmer v državi, ponovni vzpostavitvi civilne vlade, vrnitvi k demokraciji in hitremu odprtju parlamenta ob sodelovanju vseh izvoljenih predstavnikov; podpira prizadevanja vlade narodne enotnosti za mirno in demokratično prihodnost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva vojaško hunto, naj brezpogojno izpusti predsednika Vin Mjinta, državno svetnico Aung San Su Či in vse druge, ki so bili aretirani na podlagi neutemeljenih obtožb, naj oblast preda zakonitim organom, naj spoštuje pravno državo in svobodo medijev ter nemudoma ustavi vojaške napade, zračne napade in nasilje nad mjanmarskim prebivalstvom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva vojaško hunto, naj umakne vse politično motivirane obtožbe proti novinarjem in medijskim delavcem ter brezpogojno izpusti vse neupravičeno pridržane, tudi Thet Thet Khine, Sithu Aung Mjinta, Njein Njein Aj, Maung Maung Mjoja, Thurin Čjoja, Hanthar Njeina, Than Htike Aunga, Je Jint Tuna, Tu Tu Thaja, Soe Jarzar Tuna in Aung San Lin; poziva hunto, naj zagotovi potrebno zdravstveno oskrbo Sith Aung Mjinti, katerega zdravstveno stanje je skrb vzbujajoče; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obsoja zatiranje delavcev in odrekanje pravice do stavke; obsoja vsa podjetja in blagovne znamke, ki neposredno ali posredno podpirajo vojaško in policijsko zatiranje in izdajanje nalogov za prijetje sindikalnih voditeljev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva vojaško hunto, naj nemudoma konča zlorabe, vključno s samovoljnimi aretacijami in pridržanji, mučenjem, spolnim nasiljem in drugimi oblikami slabega ravnanja, ter nepoštena sojenja novinarjem in medijskim delavcem; poudarja, da bi bilo treba odvetnikom, zagovornikom človekovih pravic in družinskim članom zagotoviti učinkovit dostop do obiskov pridržanih oseb; poudarja, da bi bilo treba o vsaki smrti v pridržanju nemudoma obvestiti družino umrlega ter ji poslati ustrezno dokumentacijo in truplo, odgovorni za zlorabe pa bi morali odgovarjati za svoja dejanja; poziva k neodvisnim mednarodnim preiskavam vseh obtožb o mučenju in slabem ravnanju ter k temu, da odgovorni odgovarjajo za svoja dejanja; poudarja, da domnevne informacije, pridobljene z mučenjem in slabim ravnanjem, ne smejo nikoli šteti za dopusten dokaz v sodnih postopkih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vztraja, da je svoboda medijev bistvena za učinkovito delovanje svobodnih in demokratičnih družb ter za varstvo vseh drugih človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ker novinarji potrebujejo varno okolje, v katerem lahko opravljajo neodvisno delo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva vlado narodne enotnosti Mjanmara, naj jasno izrazi svoje stališče o statusu ljudstva Rohinga, zlasti o njihovi pravici do državljanstva in do vrnitve v državo ter o tem, da se ljudstvu prizna status enakovredne etnične skupine Mjanmara; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj še naprej podpirajo delo zagovornikov človekovih pravic v Mjanmaru; poziva delegacijo EU v Mjanmaru ter veleposlaništva držav članic, naj pozorno spremljajo položaj novinarjev, ki so v priporu ali zaporu, ter političnih voditeljev in drugih; spodbuja predstavnike delegacije EU in držav članic v Mjanmaru, naj se udeležijo sojenja novinarjem, medijskim delavcem, blogerjem in zagovornikom človekovih pravic v državi, kadar je dostop dovoljen; poziva diplomatske misije in mednarodne donatorje, naj zagovornikom človekovih pravic in medijskim delavcem, ki jim grozi preganjanje, nudijo podporo in morebitno zaščito, vključno z zagotavljanjem varnega zatočišča na veleposlaništvih in izdajo nujnih vizumov tistim, ki potrebujejo zaščito; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj dokaže, da shema „vse razen orožja“ nikakor ne koristi hunti, ali pa od tega mehanizma začasno odstopi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EU in njene države članice, naj okrepijo mednarodno pomoč, razvojne projekte ali finančno pomoč Mjanmaru/Burmi ter zagotovijo, da to ne bo koristilo vojski in ne bo prispevalo k večjim kršitvam človekovih pravic; poziva k zagotavljanju čezmejne humanitarne pomoči in neposredne podpore lokalnim organizacijam civilne družbe, zlasti etničnim organizacijam; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja sankcije, ki jih je Svet uvedel proti članom mjanmarskih oboroženih sil Tatmadav in njihovim podjetjem; poziva podpredsednika/visokega predstavnika, države članice in Komisijo, naj uvedejo dodatne ciljno usmerjene sankcije proti osebam, odgovornim za najhujše kršitve človekovih pravic v državi; poziva Svet, naj na seznam sankcij doda trgovce z orožjem Naing Thut Aunga, Aung Hlaing Oja in Sit Taing Aunga zaradi njihove vloge pri zagotavljanju orožja in opreme vojaškemu režimu; poziva Komisijo, naj preuči vse potrebne sankcije proti mjanmarskemu režimu; poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bi zagotovili, da te sankcije ne bodo negativno vplivale na delavce in splošno prebivalstvo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je zaskrbljen zaradi odstopanj v zvezi s sankcijami, ki gospodarskim subjektom omogočajo izvajanje finančnih transakcij z družbo Myanma Oil and Gas Enterprise; poziva k boljšemu mednarodnemu usklajevanju sankcij, tudi k usklajevanju z regionalnimi partnerji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Svet, naj na seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, poleg posameznih članov državnega upravnega svet (SAC) vključi tudi sam upravni svet, da bi zagotovili, da so na ta seznam vključeni vsi subjekti pod nadzorom tega sveta in da so finančni tokovi iz Evropske unije v njihovo korist prepovedani; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da morajo lokalna in večnacionalna podjetja, ki delujejo v Mjanmaru/Burmi, spoštovati človekove pravice in kršiteljem ne smejo več omogočati zlorab; v tem smislu odločno poziva podjetja s sedežem v EU, naj poskrbijo, da nimajo vezi z varnostnimi silami Mjanmara/Burme, posameznimi pripadniki ali subjekti, ki so v njihovi lasti ali pod njihovim nadzorom, ter da neposredno ali posredno ne prispevajo k vojaškemu zatiranju demokracije in človekovih pravic; poziva podjetja s sedežem v EU, vključno z matičnimi in hčerinskimi družbami, naj nemudoma prekinejo vse odnose s podjetji, povezanimi z mjanmarsko vojsko; poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo in sprejmejo ustrezne ukrepe za odkrivanje, preprečevanje, prenehanje, ublažitev in odpravo vseh morebitnih ali dejanskih kršitev človekovih pravic, ki bi jih glede na trenutne razmere v Mjanmaru podjetja, ki poslujejo v Evropski uniji lahko povzročila, k njim prispevala ali bila z njimi neposredno povezana; poziva Komisijo in države članice, naj v predlagani direktivi o potrebni skrbnosti glede trajnosti podjetij uvedejo okrepljene in posebne obveznosti glede potrebne skrbnosti za podjetja, ki delujejo na območjih z visokim tveganjem, vključno z območji, ki so jih prizadeli konflikti, in okoljsko občutljivimi območji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice in pridružene države, naj ohranijo embargo na neposredno in posredno dobavo, prodajo in prenos vsega orožja, streliva in druge vojaške in varnostne opreme in sistemov, vključno s tranzitom, prevozom in posredovanjem, ter na usposabljanje, vzdrževanje ali druge oblike pomoči na vojaškem in varnostnem področju; poudarja, da mora Mednarodno kazensko sodišče nadalje preiskati razmere; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva EU in njene države članice, naj povečajo pritisk na Varnostni svet OZN, naj se pogaja o odločnem osnutku resolucije o uvedbi celovitega svetovnega embarga na orožje za Mjanmar; |
| --- | --- |

17.

| 18. | spodbuja posebnega poročevalca OZN za človekove pravice v Mjanmaru, naj še naprej obravnava preganjanje novinarjev in sprejme ukrepe za odpravo tega zaskrbljujočega trenda; poziva OZN, naj kršitve svobode medijev vključi v področje uporabe neodvisnega preiskovalnega mehanizma za Mjanmar in spodbuja vse morebitne pobude za sankcioniranje vojaškega režima in zahteva, da tisti, ki so odgovorni za zdajšnje grozljive kršitve človekovih pravic v državi, odgovarjajo za svoja dejanja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva EU in države članice, naj preučijo vse možnosti za pravico in odgovornost za hude mednarodne zločine, ki so jih zagrešile varnostne sile, vključno z zločini proti človeštvu, storjenimi po državnem udaru, pa tudi zločini proti človeštvu, vojnimi hudodelstvi in genocidom, storjenimi v zvezni državi Rakhine in drugih etničnih regijah v zadnjih desetletjih, tako da podprejo napotitev na Mednarodno kazensko sodišče, ki jo predlaga Varnostni svet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | obžaluje usmrtitev članov opozicije in ponovno odločno obsoja smrtno kazen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | odločno poziva vojaško hunto, naj razveljavi vso zakonodajo, ki bi lahko ogrozila svobodo medijev, in preneha ovirati pravico ljudi v Mjanmaru do svobode izražanja na spletu in drugje, ki vključuje svobodo iskanja, prejemanja in širjenja informacij; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ugotavlja, da soglasje v petih točkah ni prineslo rezultatov, in poziva Združenje držav jugovzhodne Azije (ASEAN), naj prizna, da hunta Min Aung Hlainga ni zanesljiva partnerica; poziva ASEAN in njegove članice, naj se z vlado narodne enotnosti Mjanmara pogajajo o novem sporazumu o krizi v Mjanmaru in zagotovijo, da bo ta novi sporazum vključeval mehanizme izvrševanja, da bi v prihodnosti dosegli trajnostno in demokratično rešitev krize; |
| --- | --- |

22.

| 23. | obsoja Rusijo in Kitajsko zaradi politične, gospodarske in vojaške podpore mjanmarski hunti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje vršilcu dolžnosti predsednika Duva Lashi Laju in vladi narodne enotnosti Mjanmarja, odboru, ki zastopa mjanmarski parlament, državni svetnici Mjanmarja, Tatmadavu, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, Svetu, vladam in parlamentom držav članic, državam članicam Združenja držav jugovzhodne Azije, generalnemu sekretarju Združenja držav jugovzhodne Azije, medvladni komisiji za človekove pravice pri Združenju držav jugovzhodne Azije in glavnemu sekretarju OZN. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  UL L 40, 21.2.2022, str. 28.

---

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/84 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/84

---

P9_TA(2022)0351

Nedavne humanitarne razmere in razmere na področju človekovih pravic v Tigraju v Etiopiji, zlasti pri otrocih

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o nedavnih humanitarnih razmerah in razmerah na področju človekovih pravic v Tigraju v Etiopiji, zlasti pri otrocih (2022/2858(RSP))

(2023/C 132/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Tigraju in Etiopiji, zlasti resolucij z dne 26. novembra 2020 (1) in 7. oktobra 2021 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Tigraju in Etiopiji, zlasti resolucij z dne 26. novembra 2020 (1) in 7. oktobra 2021 (2),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju četrte Ženevske konvencije iz leta 1948 o zaščiti civilnih oseb v času vojne ter njenih dodatnih protokolov iz leta 1977 in 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte Ženevske konvencije iz leta 1948 o zaščiti civilnih oseb v času vojne ter njenih dodatnih protokolov iz leta 1977 in 2005,

| — | ob upoštevanju Konvencije o statusu beguncev iz leta 1951 in njenega protokola iz leta 1967, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o statusu beguncev iz leta 1951 in njenega protokola iz leta 1967,

| — | ob upoštevanju poročila o skupni preiskavi etiopske komisije za človekove pravice in Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice o domnevnih kršitvah mednarodnih človekovih pravic, humanitarnega prava in prava o beguncih, ki so jih storile vse strani, udeležene v konfliktu v regiji Tigraj v Federativni demokratični republiki Etiopiji, z dne 3. novembra 2021 in poročila etiopske komisije za človekove pravice z dne 11. marca 2022 o kršitvah človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava na območju regij Afar in Amhara v Etiopiji med septembrom in decembrom 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o skupni preiskavi etiopske komisije za človekove pravice in Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice o domnevnih kršitvah mednarodnih človekovih pravic, humanitarnega prava in prava o beguncih, ki so jih storile vse strani, udeležene v konfliktu v regiji Tigraj v Federativni demokratični republiki Etiopiji, z dne 3. novembra 2021 in poročila etiopske komisije za človekove pravice z dne 11. marca 2022 o kršitvah človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava na območju regij Afar in Amhara v Etiopiji med septembrom in decembrom 2021,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice z dne 17. decembra 2021 o ustanovitvi mednarodne komisije strokovnjakov za človekove pravice, da bi izvedla temeljito in nepristransko preiskavo domnevnih kršitev in zlorab, ki naj bi jih od 3. novembra 2020 zagrešile vse strani v konfliktu v Etiopiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice z dne 17. decembra 2021 o ustanovitvi mednarodne komisije strokovnjakov za človekove pravice, da bi izvedla temeljito in nepristransko preiskavo domnevnih kršitev in zlorab, ki naj bi jih od 3. novembra 2020 zagrešile vse strani v konfliktu v Etiopiji,

| — | ob upoštevanju poročila mednarodne komisije strokovnjakov za človekove pravice za Etiopijo z dne 19. septembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila mednarodne komisije strokovnjakov za človekove pravice za Etiopijo z dne 19. septembra 2022,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je ta 23-mesečni konflikt sprožil krizo, ki jo je povzročil človek, in množično trpljenje ljudi, ki bi ga bilo mogoče v celoti preprečiti; ker humanitarne razmere v vsej Etiopiji ostajajo dramatične zaradi konfliktov, suše in množičnega notranjega razseljevanja; ker so 24. avgusta 2022 bojna letala etiopske zvezne vojske bombardirala otroški vrtec v mestu Mekele v Tigraju in povzročila smrtne žrtve med otroci; |
| --- | --- |

A.

ker je ta 23-mesečni konflikt sprožil krizo, ki jo je povzročil človek, in množično trpljenje ljudi, ki bi ga bilo mogoče v celoti preprečiti; ker humanitarne razmere v vsej Etiopiji ostajajo dramatične zaradi konfliktov, suše in množičnega notranjega razseljevanja; ker so 24. avgusta 2022 bojna letala etiopske zvezne vojske bombardirala otroški vrtec v mestu Mekele v Tigraju in povzročila smrtne žrtve med otroci;

| B. | ker je etiopska zvezna vlada, potem ko je marca 2022 razglasila humanitarno premirje, delno prekinila humanitarno obleganje Tigraja, kjer pa še vedno primanjkuje osnovnih potrebščin, tako hrane, zdravil in goriva; |
| --- | --- |

B.

ker je etiopska zvezna vlada, potem ko je marca 2022 razglasila humanitarno premirje, delno prekinila humanitarno obleganje Tigraja, kjer pa še vedno primanjkuje osnovnih potrebščin, tako hrane, zdravil in goriva;

| C. | ker zaradi konflikta v Tigraju najbolj trpijo ranljive skupine, zlasti ženske in otroci, ki nujno potrebujejo zaščito; ker so otroci v Tigraju utrpeli hude posledice lakote, nasilja, pomanjkanja zdravstvene pomoči in izobraževanja, razseljevanja družin, prisilnih premestitev in nenehnih travmatičnih dogodkov; |
| --- | --- |

C.

ker zaradi konflikta v Tigraju najbolj trpijo ranljive skupine, zlasti ženske in otroci, ki nujno potrebujejo zaščito; ker so otroci v Tigraju utrpeli hude posledice lakote, nasilja, pomanjkanja zdravstvene pomoči in izobraževanja, razseljevanja družin, prisilnih premestitev in nenehnih travmatičnih dogodkov;

| D. | ker je Afriška unija 1. oktobra 2022 povabila etiopsko vlado in tigrajske oblasti na mirovna pogajanja, ki bodo 8. oktobra 2022 v Južni Afriki; ker naj bi ta mirovna pogajanja spodbujal posebni predstavnik Afriške unije Olusegun Obasanjo, pri tem pa naj bi mu podporo nudila nekdanji kenijski predsednik Uhuru Kenyatta in nekdanja namestnica predsednika Južne Afrike Phumzile Mlambo-Ngcuka; ker je vlada Etiopije 5. oktobra 2022 sprejela to povabilo; |
| --- | --- |

D.

ker je Afriška unija 1. oktobra 2022 povabila etiopsko vlado in tigrajske oblasti na mirovna pogajanja, ki bodo 8. oktobra 2022 v Južni Afriki; ker naj bi ta mirovna pogajanja spodbujal posebni predstavnik Afriške unije Olusegun Obasanjo, pri tem pa naj bi mu podporo nudila nekdanji kenijski predsednik Uhuru Kenyatta in nekdanja namestnica predsednika Južne Afrike Phumzile Mlambo-Ngcuka; ker je vlada Etiopije 5. oktobra 2022 sprejela to povabilo;

| E. | ker so ženske in otroci stalna tarča namernih in nenamernih bombnih napadov, streljanja, ubojev in drugih nasilnih dejanj v vojni, pa tudi etničnega nasilja, ki ga izvajajo vse strani v konfliktu; |
| --- | --- |

E.

ker so ženske in otroci stalna tarča namernih in nenamernih bombnih napadov, streljanja, ubojev in drugih nasilnih dejanj v vojni, pa tudi etničnega nasilja, ki ga izvajajo vse strani v konfliktu;

| F. | ker vse strani v tej vojni še naprej množično uporabljajo posilstva in drugo spolno nasilje nad ženskami in dekleti, poslužujejo pa se tudi groženj s smrtjo, etničnih žaljivk in ujetništva za spolno suženjstvo; ker so notranje razseljene begunke in otroci izpostavljeni večjemu tveganju ugrabitve in trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja; |
| --- | --- |

F.

ker vse strani v tej vojni še naprej množično uporabljajo posilstva in drugo spolno nasilje nad ženskami in dekleti, poslužujejo pa se tudi groženj s smrtjo, etničnih žaljivk in ujetništva za spolno suženjstvo; ker so notranje razseljene begunke in otroci izpostavljeni večjemu tveganju ugrabitve in trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja;

| G. | ker so že od vznika tega konflikta edina stalnica številne domnevne hude kršitve človekovih pravic, humanitarnega prava in prava o beguncih, ki so jih zagrešile vse strani v konfliktu; ker je zaradi nasilja in lakote umrlo že skoraj pol milijona Etiopijcev, zaradi konflikta pa je razseljenih več kot 1,6 milijona ljudi; ker je bilo od začetka vojne več sto tisoč civilistov prisilno razseljenih, nezakonito ubitih ali postalo žrtev spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola, ker je prišlo do množičnih samovoljnih pridržanj, plenjenja, ugrabitev ter odrekanja humanitarne pomoči in osnovnih storitev, plenjenja pomoči in preusmerjanja pomoči vojakom; |
| --- | --- |

G.

ker so že od vznika tega konflikta edina stalnica številne domnevne hude kršitve človekovih pravic, humanitarnega prava in prava o beguncih, ki so jih zagrešile vse strani v konfliktu; ker je zaradi nasilja in lakote umrlo že skoraj pol milijona Etiopijcev, zaradi konflikta pa je razseljenih več kot 1,6 milijona ljudi; ker je bilo od začetka vojne več sto tisoč civilistov prisilno razseljenih, nezakonito ubitih ali postalo žrtev spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola, ker je prišlo do množičnih samovoljnih pridržanj, plenjenja, ugrabitev ter odrekanja humanitarne pomoči in osnovnih storitev, plenjenja pomoči in preusmerjanja pomoči vojakom;

| H. | ker so podhranjeni vsak tretji otrok v Tigraju, ki ima manj kot pet let, ter polovica vseh nosečnic in doječih mater; ker v Etiopiji humanitarno pomoč potrebuje približno 20 milijonov ljudi, med katerimi je skoraj tri četrtine žensk in otrok; ker se Etiopija spopada z najhujšo sušo od leta 1981, zaradi katere naj bi se 7,4 milijona ljudi živelo praktično brez prehranske varnosti; |
| --- | --- |

H.

ker so podhranjeni vsak tretji otrok v Tigraju, ki ima manj kot pet let, ter polovica vseh nosečnic in doječih mater; ker v Etiopiji humanitarno pomoč potrebuje približno 20 milijonov ljudi, med katerimi je skoraj tri četrtine žensk in otrok; ker se Etiopija spopada z najhujšo sušo od leta 1981, zaradi katere naj bi se 7,4 milijona ljudi živelo praktično brez prehranske varnosti;

| I. | ker se je močno zmanjšal delež otrok v Tigraju, ki bi jih sistematično cepili, in sicer zaradi pomanjkanja zalog cepiv, ki je posledica blokade etiopskih sil; ker se zato širijo smrtonosne bolezni, kot so ošpice, tetanus in oslovski kašelj; |
| --- | --- |

I.

ker se je močno zmanjšal delež otrok v Tigraju, ki bi jih sistematično cepili, in sicer zaradi pomanjkanja zalog cepiv, ki je posledica blokade etiopskih sil; ker se zato širijo smrtonosne bolezni, kot so ošpice, tetanus in oslovski kašelj;

| J. | ker se zaradi državljanske vojne v Etiopiji v Tigraju ne šola 1,39 milijona otrok; ker je bil izobraževalni sektor v Tigraju trajno poškodovan zaradi števila smrtnih žrtev in obsežnega uničenja v šolskem sistemu; ker je bilo ubitih 346 moških in 1 798 žensk, torej skupaj 2 164 prosvetnih delavcev in tudi učencev; |
| --- | --- |

J.

ker se zaradi državljanske vojne v Etiopiji v Tigraju ne šola 1,39 milijona otrok; ker je bil izobraževalni sektor v Tigraju trajno poškodovan zaradi števila smrtnih žrtev in obsežnega uničenja v šolskem sistemu; ker je bilo ubitih 346 moških in 1 798 žensk, torej skupaj 2 164 prosvetnih delavcev in tudi učencev;

| K. | ker se že od začetka konflikta sistematično ovira dostop humanitarnih organizacij do konfliktnih območij kljub večkratnim pozivom mednarodne skupnosti in humanitarnih organizacij, naj se ustreznim deležnikom zagotovi neoviran, trajen in varen dostop; ker so humanitarni delavci tarče nasilja vseh strani v konfliktu; ker je bilo od začetka konflikta ubitih vsaj 23 humanitarnih delavcev; |
| --- | --- |

K.

ker se že od začetka konflikta sistematično ovira dostop humanitarnih organizacij do konfliktnih območij kljub večkratnim pozivom mednarodne skupnosti in humanitarnih organizacij, naj se ustreznim deležnikom zagotovi neoviran, trajen in varen dostop; ker so humanitarni delavci tarče nasilja vseh strani v konfliktu; ker je bilo od začetka konflikta ubitih vsaj 23 humanitarnih delavcev;

| L. | ker je dostop do informacij v realnem času močno oviran zaradi vladnih omejitev, ki vključujejo prekinitve komunikacij in preprečevanje poročanja o dogodkih v Tigraju, pa tudi v regijah Afar in Amhara, kamor se je konflikt razširil; ker ti izpadi komunikacij in fizično omejevanje dostopa neodvisnim opazovalcem na območja, ki jih je prizadel konflikt, močno omejujejo beleženje kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

L.

ker je dostop do informacij v realnem času močno oviran zaradi vladnih omejitev, ki vključujejo prekinitve komunikacij in preprečevanje poročanja o dogodkih v Tigraju, pa tudi v regijah Afar in Amhara, kamor se je konflikt razširil; ker ti izpadi komunikacij in fizično omejevanje dostopa neodvisnim opazovalcem na območja, ki jih je prizadel konflikt, močno omejujejo beleženje kršitev človekovih pravic;

| M. | ker je mednarodna komisija strokovnjakov za človekove pravice za Etiopijo, ki jo je ustanovil OZN, 19. septembra 2022 objavila poročilo, v katerem ugotavlja, da obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da so strani v konfliktu zagrešile vojna hudodelstva ter kršitve in zlorabe človekovih pravic; |
| --- | --- |

M.

ker je mednarodna komisija strokovnjakov za človekove pravice za Etiopijo, ki jo je ustanovil OZN, 19. septembra 2022 objavila poročilo, v katerem ugotavlja, da obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da so strani v konfliktu zagrešile vojna hudodelstva ter kršitve in zlorabe človekovih pravic;

| N. | ker je v tem konfliktu Eritreja odigrala res uničujočo vlogo in je s svojim vstopom v Tigraj prispevala k njegovi zaostritvi; ker od konca septembra 2022 krožijo medijska poročila o ponovnem vdoru v severni Tigraj; |
| --- | --- |

N.

ker je v tem konfliktu Eritreja odigrala res uničujočo vlogo in je s svojim vstopom v Tigraj prispevala k njegovi zaostritvi; ker od konca septembra 2022 krožijo medijska poročila o ponovnem vdoru v severni Tigraj;

| O. | ker sta septembra 2022 Tigrajska ljudska osvobodilna fronta in etiopska vlada izrazili zavezanost mirovnemu procesu pod vodstvom Afriške unije; |
| --- | --- |

O.

ker sta septembra 2022 Tigrajska ljudska osvobodilna fronta in etiopska vlada izrazili zavezanost mirovnemu procesu pod vodstvom Afriške unije;

| 1. | ponovno poziva k takojšnjemu in brezpogojnemu prenehanju sovražnosti in premirju v Tigraju in sosednjih regijah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k takojšnjemu, popolnemu, varnemu in trajnemu humanitarnemu dostopu do vseh, ki jih je prizadel konflikt v tej regiji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toplo pozdravlja povabilo Afriške unije na mirovna pogajanja v Južni Afriki 8. oktobra 2022; spodbuja vse strani, naj sprejmejo to povabilo ter k pogajanjem pristopijo v dobri veri in v duhu dialoga, sprave in miru; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva k takojšnji ponovni vzpostavitvi ustavnega reda in vzpostavitvi mehanizma za spremljanje premirja; izraža podporo vsem diplomatskim prizadevanjem za končanje tega konflikta v Etiopiji, zlasti z mediacijo Afriške unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odločno obsoja, da vse vojskujoče se strani namerno napadajo civiliste in da nekatere med njimi domnevno novačijo otroke; opozarja, da so namerni napadi na civiliste, napadi na otroke ter novačenje in uporaba otrok vojakov vojna hudodelstva in hudodelstva zoper človečnost; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obsoja vdor eritrejskih sil v Tigraj; obsoja vojna hudodelstva in kršitve človekovih pravic s strani eritrejskih sil med vojno v Etiopiji; poziva eritrejsko vlado, naj nemudoma in trajno umakne svoje sile iz Etiopije ter poskrbi za to, da bodo storilci odgovarjali za vojna hudodelstva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva vse oblasti v Etiopiji, zlasti zvezno vlado in regionalne vlade v Tigraju, Amhari in Afarju, naj spoštujejo najvišje standarde človekovih pravic, prednostno obravnavajo nezaslišane vojne zločine, storjene proti najranljivejšim, zlasti otrokom in ženskam, ter zaščitijo svojo mladino v skladu s Konvencijo OZN o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je ogorčen zaradi poročil o posilstvih in kaznivih dejanjih spolnega nasilja nad otroki, ženskami in moškimi, ki so jih v zastrašujočem obsegu zagrešili pripadniki vseh vojskujočih se stani; je globoko zaskrbljen zaradi poročil o ubojih in pohabljanju otrok iz Tigraja, Amhare in Afarja na etnični podlagi, ki pomenijo vojna hudodelstva in etnično čiščenje, ter poziva, naj se tem poročilom nemudoma posveti ustrezna pozornost; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno poziva sile na vseh straneh, naj spoštujejo mednarodno pravo človekovih pravic ter mednarodno humanitarno in begunsko pravo; poziva etiopsko zvezno vlado in regionalno vlado Tigraja, naj zagotovita, da bodo storilci vojnih hudodelstev, storjenih med konfliktom, odgovarjali za svoja dejanja; vztraja, da morajo lokalni in mednarodni akterji sodelovati, kar se zlasti nanaša na etiopsko komisijo za človekove pravice in Svet OZN za človekove pravice, da bi zagotovili povrnitev škode za vse preživele in žrtve vojnih zločinov in zločinov proti človeštvu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva, naj se vsem dekletom in ženskam v Etiopiji zagotovi dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; poziva EU in države članice, naj povečajo podporo za storitve spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, zlasti za kontracepcijo in dostop do varnega splava, s posebnim poudarkom na zagotavljanju tega dostopa v regijah Etiopije, ki so jih prizadele vojne in humanitarne katastrofe; poziva etiopsko vlado, naj izpolni svojo zavezo, da bo preiskala številne resne primere nasilja na podlagi spola v konfliktu, ki so jih zagrešile vse vojskujoče se strani; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je zaskrbljen zaradi poročil o porastu otroških porok in dela otrok, trgovini z ljudmi in transakcijski spolnosti kot zadnjem izhodu (iz obupa) za preživetje v regijah Etiopije, ki so jih prizadele vojne in humanitarne katastrofe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva k ukrepanju proti ugrabitvam, trgovini in spolnemu izkoriščanju beguncev in notranje razseljenih oseb v Tigraju, Amhari, Afarju in Eritreji ter k zagotovitvi pomoči in zaščite vsem žrtvam brez diskriminacije na podlagi rase ali etnične pripadnosti, državljanstva, invalidnosti, starosti, spola ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva EU in njene države članice, naj povečajo podporo za krizne rehabilitacijske centre za ženske in otroke, vključno z otroki, rojenimi iz posilstev, ki bodo ščitili in rehabilitirali preživele žrtve nasilja na podlagi spola, trgovine z ljudmi in spolnega izkoriščanja; poudarja pomen zagotavljanja zatočišča, psihosocialnih storitev in poklicnega usposabljanja za preživele osebe ter poziva k dodatni podpori za že obstoječe tovrstne centre; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja, da so zunajsodne usmrtitve, prisilna izginotja, samovoljna pridržanja, mučenje in slabo ravnanje, prisilno razseljevanje, spolno nasilje in nasilje na podlagi spola, posilstva in skupinska posilstva, napadi na humanitarne delavce, napadi na civilno infrastrukturo, kot so šole in bolnišnice, ter uničenje in plenjenje javne in zasebne lastnine vojna hudodelstva po mednarodnem pravu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo le tiste nacionalne pobude za odgovornost, ki temeljijo na jasnih, preglednih, učinkovitih in merljivih referenčnih vrednostih, kar bo zagotovilo neodvisno in nepristransko sodno varstvo in odgovornost za žrtve in preživele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ostro obsoja uporabo stradanja kot načina vojskovanja; opozarja, da je oviranje dostave hrane in zdravstvenega varstva ter odrekanje teh storitev zločin proti človeštvu; opozarja, da humanitarna pomoč in podpora temeljita na načelih človečnosti, nepristranskosti, nevtralnosti in neodvisnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponovno poziva k popolni ponovni vzpostavitvi osnovnih javnih storitev, kot so električna infrastruktura, bančne storitve, šole in bolnišnice, ter k takojšnji odpravi omejitev telekomunikacij v Tigraju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva nacionalne in regionalne organe, naj zagotovijo, da bodo imeli notranje razseljene osebe in begunci pravico do varne prostovoljne vrnitve domov oziroma v domači kraj, ter naj vzpostavijo pravičen, dostopen in neodvisen mehanizem za nadomestilo izgub ali škode na stanovanjih, nepremičninah in zemljiščih; poziva EU in njene države članice, naj pomagajo in podpirajo organizacijo in spremljanje vračanja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | odločno obsoja dejstvo, da so izredne razmere privedle do etnično motiviranih aretacij, nadlegovanja, pretepanja novinarjev in napadov nanje; poziva k takojšnji izpustitvi vseh novinarjev, ki so še vedno samovoljno pridržani, ter k zagotavljanju svobode izražanja in govora; poziva vojskujoče se strani, naj novinarjem in poročevalcem zagotovijo prost dostop in jim omogočijo varno opravljanje dela; |
| --- | --- |

19.

| 20. | izraža zaskrbljenost zaradi varnosti in dobrega počutja neodvisnih humanitarnih delavcev v tej regiji; odločno obsoja vse napade na humanitarne delavce in bistveno infrastrukturo ter nenehne zasege humanitarne opreme OZN; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponovno poziva etiopsko vlado, naj podpiše in ratificira Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča; poudarja, da je potreben neodvisen in nepristranski mehanizem za obravnavanje trajnih kršitev in odgovornosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva vse vpletene strani, naj nemudoma končajo sovražnosti in brez pogojevanja uradno sklenejo premirje; ponovno poziva, naj bo nacionalni dialog čim bolj vključujoč, širok in pregleden ter naj vključuje predstavnike civilne družbe in opozicijskih strank, da bi resnično dosegli spravo; poziva EU in njene države članice, naj v celoti sodelujejo v mirovnem procesu, da bi pomagale k resničnemu napredku; |
| --- | --- |

22.

| 23. | je seznanjen z nekaterimi pozitivnimi dogodki v državi, kot so humanitarno premirje 24. marca 2022 in izpustitev nekaterih političnih zapornikov, izboljšan dostop do humanitarne pomoči med premirjem ter zlasti z javnimi izjavami etiopske vlade in tigrajskega vodstva, da se zavezujeta mirovnim pogajanjem, ki jih bo vodila Afriška unija; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja podaljšanje mandata Oluseguna Obasanja kot visokega predstavnika Afriške unije za Afriški rog; pričakuje nadaljnje ukrepe po izjavah o predvidenem imenovanju trojke visokih mediatorjev Afriške unije, da bi najprej dosegli sporazum o trajnem premirju, neoviranem humanitarnemu dostopu do vseh območij in takojšnjem umiku eritrejskih sil ter olajšali odgovornost in notranjo spravo; poziva, naj se ti mediatorji nemudoma imenujejo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponovno poziva EU in njene države članice, naj sprejmejo ukrepe za varstvo človekovih pravic in sankcije proti storilcem kršitev človekovih pravic prek globalnega režima sankcij na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da se položaj beguncev v regiji še naprej slabša; v zvezi s tem poziva EU in vse njene države članice, naj pospešijo preseljevanje iz regije, zagotovijo humanitarne vizume ogroženim osebam in olajšajo ponovno združitev družin; poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo učinkovit dostop do mednarodne zaščite v EU in spoštovanje temeljnih pravic oseb, ki prosijo za mednarodno zaščito v skladu s pravom EU in mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podpira dejstvo, da je Komisija od decembra 2020 zadržala izplačila proračunske podpore etiopski vladi; poziva Komisijo, naj še naprej zagotavlja življenjsko pomembno podporo tej regiji, namenjeno civilni družbi in neodvisnim humanitarnim organizacijam, ter poveča prizadevanja za zagotavljanje varnosti otrok; poziva Komisijo, naj ponovno razmisli o omejitvi proračunske podpore zgolj na izvedbene ukrepe, da bi omogočila vsaj nadaljevanje razvojnih projektov, ki so zunaj konfliktnih območij; |
| --- | --- |

27.

| 28. | globoko obžaluje, da varnostni svet OZN razmer v Etiopiji in širši regiji ni obravnaval dovolj učinkovito; poziva EU in njene države članice, naj ga pozovejo, naj organizira redna javna srečanja o Tigraju in odločno ukrepa, da bi zagotovil neoviran dostop humanitarne pomoči, zaščitil civiliste, odpravil hude kršitve mednarodnega prava in zagotovil, da bodo storilci grozodejstev zanje odgovarjali; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja, da je Svet OZN za človekove pravice v svoji resoluciji S-33/1 o razmerah na področju človekovih pravic v Etiopiji, sprejeti 17. decembra 2021, sklenil ustanoviti mednarodno komisijo strokovnjakov za človekove pravice za Etiopijo (ICHREE); poziva EU in njene države članice, naj podprejo dodelitev ustreznih sredstev OZN tej komisiji, etiopsko zvezno vlado pa, naj ji omogoči neoviran dostop; poziva Svet za človekove pravice, naj podaljša mandat Mednarodne komisije za človekove pravice za Etiopijo in ji dodeli dovolj časa, pa tudi potrebno tehnično pomoč in proračunska sredstva, da bo lahko izvajala svoj mandat, ne da bi ji pri tem omejeval časovno ali geografsko področje uporabe; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je seznanjen z dognanji iz poročila Sveta za človekove pravice, ki so ga pripravili strokovnjaki mednarodne komisije za človekove pravice v Etiopiji (A/HRC/51/46) z dne 19. septembra 2022, v katerem so zabeleženi primeri vojnih hudodelstev; poziva Komisijo, naj te sklepe in priporočila oceni in uporabi, etiopske oblasti pa, naj rezultate priznajo in si pri ponovnem vzpostavljanju varstva človekovih pravic prizadevajo za povrnitev škode žrtvam vojnih hudodelstev; nadalje poziva vse strani v konfliktu, naj sprejmejo priporočila skupne preiskave uradnika OZN za človekove pravice in etiopske komisije za človekove pravice; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, zvezni vladi in poslanski zbornici Etiopije, oblastem Tigraja, vladi Države Eritreje, vladam Medvladne agencije za razvoj, Afriški uniji in njenim državam članicam, vseafriškemu parlamentu in skupni parlamentarni skupščini AKP-EU. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  UL C 425, 20.10.2021, str. 132.

(2)  UL C 132, 24.3.2022, str. 205.

---

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/89 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/89

---

P9_TA(2022)0352

Smrt Mahse Amini in zatiranje protestnic in protestnikov za pravice žensk v Iranu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o smrti Mahse Žine Amini in zatiranju protestnic in protestnikov za pravice žensk v Iranu (2022/2849(RSP))

(2023/C 132/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu,

| — | ob upoštevanju izjave visokega predstavnika v imenu Evropske unije z dne 25. septembra 2022 in izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 19. septembra 2022 o smrti Mahse Amini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega predstavnika v imenu Evropske unije z dne 25. septembra 2022 in izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 19. septembra 2022 o smrti Mahse Amini,

| — | ob upoštevanju izjave posebnega poročevalca OZN o stanju človekovih pravic v Islamski republiki Iran z dne 22. septembra 2022, v kateri zahteva opredelitev odgovornih za smrt Mahse Amini in poziva, naj se konča nasilje nad ženskami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave posebnega poročevalca OZN o stanju človekovih pravic v Islamski republiki Iran z dne 22. septembra 2022, v kateri zahteva opredelitev odgovornih za smrt Mahse Amini in poziva, naj se konča nasilje nad ženskami,

| — | ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Islamski republiki Iran z dne 18. junija 2022, 13. januarja 2022 in 11. januarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Islamski republiki Iran z dne 18. junija 2022, 13. januarja 2022 in 11. januarja 2021,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN z dne 16. junija 2022 o stanju človekovih pravic v Islamski republiki Iran, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN z dne 16. junija 2022 o stanju človekovih pravic v Islamski republiki Iran,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN Antónia Guterresa z dne 27. septembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN Antónia Guterresa z dne 27. septembra 2022,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je Iran ratificiral junija 1975, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je Iran ratificiral junija 1975,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju smernic EU z dne 8. decembra 2008 glede nasilja nad ženskami in dekleti ter boja proti vsem oblikam njihove diskriminacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU z dne 8. decembra 2008 glede nasilja nad ženskami in dekleti ter boja proti vsem oblikam njihove diskriminacije,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je 13. septembra 2022 iranska policija za moralo aretirala 22-letno iransko Kurdinjo Mahso Žino Amini zaradi domnevnega neupoštevanja zakona o obveznem zakrivanju las; ker so jo ti policisti po navedbah prič pahnili v kombi in jo med vožnjo v center za pridržanje Vozara v Teheranu pretepli, tam pa je kmalu zatem padla v komo in 16. septembra 2022 v policijskem pridržanju v bližnji bolnišnici tudi umrla; ker iranske oblasti vztrajajo, da je umrla naravna smrti; ker ni bila opravljena ustrezna preiskava in ker oblasti družini žrtve niso hotele izročiti njene zdravstvene kartoteke in obdukcijskega poročila; |
| --- | --- |

A.

ker je 13. septembra 2022 iranska policija za moralo aretirala 22-letno iransko Kurdinjo Mahso Žino Amini zaradi domnevnega neupoštevanja zakona o obveznem zakrivanju las; ker so jo ti policisti po navedbah prič pahnili v kombi in jo med vožnjo v center za pridržanje Vozara v Teheranu pretepli, tam pa je kmalu zatem padla v komo in 16. septembra 2022 v policijskem pridržanju v bližnji bolnišnici tudi umrla; ker iranske oblasti vztrajajo, da je umrla naravna smrti; ker ni bila opravljena ustrezna preiskava in ker oblasti družini žrtve niso hotele izročiti njene zdravstvene kartoteke in obdukcijskega poročila;

| B. | ker so po uboju Mahse Žine Amini v več kot 120 mestih v skoraj vseh 31 iranskih provincah izbruhnili obsežni protesti, ki se jih je udeležilo več sto tisoč iranskih državljanov iz vseh delov družbe; ker so proteste sprožile ženske, ki so zahtevale odgovornost za smrt Mahse Žine Amini in pozvale k prenehanju nasilja in diskriminacije žensk v Iranu, zlasti v obliki obveznega zakrivanja; ker so protesti žensk spodbudili solidarnost moških, kar je sprožilo vseiransko reformno in protestno gibanje; ker na številnih univerzah po vsej državi, zlasti na tehniški univerzi Šarif v Teheranu, potekajo protesti študentov, ki bojkotirajo pouk in demonstrirajo proti represiji; |
| --- | --- |

B.

ker so po uboju Mahse Žine Amini v več kot 120 mestih v skoraj vseh 31 iranskih provincah izbruhnili obsežni protesti, ki se jih je udeležilo več sto tisoč iranskih državljanov iz vseh delov družbe; ker so proteste sprožile ženske, ki so zahtevale odgovornost za smrt Mahse Žine Amini in pozvale k prenehanju nasilja in diskriminacije žensk v Iranu, zlasti v obliki obveznega zakrivanja; ker so protesti žensk spodbudili solidarnost moških, kar je sprožilo vseiransko reformno in protestno gibanje; ker na številnih univerzah po vsej državi, zlasti na tehniški univerzi Šarif v Teheranu, potekajo protesti študentov, ki bojkotirajo pouk in demonstrirajo proti represiji;

| C. | ker iranske varnostne in policijske sile na proteste odgovarjajo z vsesplošnim in nebrzdanim nasiljem, zaradi česar je mnogo ljudi izgubilo življenje, veliko pa je bilo poškodovanih; ker je OZN potrdila, da iranske sile proti protestnikom uporabljajo ostro strelivo, šibre, solzivec in kovinske izstrelke; ker naj bi iranske varnostne sile 2. oktobra 2022 ubile na stotine miroljubnih protestnikov, ki so protestirali proti uboju Mahse Žine Amini, ter ranile in aretirale na stotine drugih, med njimi zagovornike človekovih pravic, študente, pravnike, aktiviste civilne družbe in več kot 20 novinarjev, zlasti Nilufar Hamedi, novinarko, ki je prva poročala o aretaciji in hospitalizaciji Mahse Žine Amini; |
| --- | --- |

C.

ker iranske varnostne in policijske sile na proteste odgovarjajo z vsesplošnim in nebrzdanim nasiljem, zaradi česar je mnogo ljudi izgubilo življenje, veliko pa je bilo poškodovanih; ker je OZN potrdila, da iranske sile proti protestnikom uporabljajo ostro strelivo, šibre, solzivec in kovinske izstrelke; ker naj bi iranske varnostne sile 2. oktobra 2022 ubile na stotine miroljubnih protestnikov, ki so protestirali proti uboju Mahse Žine Amini, ter ranile in aretirale na stotine drugih, med njimi zagovornike človekovih pravic, študente, pravnike, aktiviste civilne družbe in več kot 20 novinarjev, zlasti Nilufar Hamedi, novinarko, ki je prva poročala o aretaciji in hospitalizaciji Mahse Žine Amini;

| D. | ker je organizacija Amnesty International dokumentirala načrte oblasti, da bi proteste zatrle tako, da bi napotile pripadnike Iranske revolucionarne garde, paravojaške sile Basidž, poveljstvo organov pregona Islamske republike Iran, policijske enote za obvladovanje izgredov in varnostne agente v civilu; ker dokazi kažejo, da je je generalno poveljstvo oboroženih sil poveljnikom v vseh provincah odredilo, naj se na miroljubne protestnike odzovejo tako, da varnostne sile v velikem obsegu uporabijo smrtonosno silo in strelno orožje; |
| --- | --- |

D.

ker je organizacija Amnesty International dokumentirala načrte oblasti, da bi proteste zatrle tako, da bi napotile pripadnike Iranske revolucionarne garde, paravojaške sile Basidž, poveljstvo organov pregona Islamske republike Iran, policijske enote za obvladovanje izgredov in varnostne agente v civilu; ker dokazi kažejo, da je je generalno poveljstvo oboroženih sil poveljnikom v vseh provincah odredilo, naj se na miroljubne protestnike odzovejo tako, da varnostne sile v velikem obsegu uporabijo smrtonosno silo in strelno orožje;

| E. | ker naj bi v zadnjih dneh zaradi domnevne udeležbe na protestih aretirali številne tujce, vključno z državljani EU; |
| --- | --- |

E.

ker naj bi v zadnjih dneh zaradi domnevne udeležbe na protestih aretirali številne tujce, vključno z državljani EU;

| F. | ker iranske oblasti namerno prekinjajo internet in mobilne povezave ter močno omejujejo platforme družbenih medijev, da iranski državljani ne bi mogli varno in zasebno dostopati do komunikacijskih tehnologij ter organizirati mirnih shodov; ker obstajajo poročila o blokiranju sporočil SMS, ki vsebujejo besedi „Mahsa Amini“ v farsiju; ker skuša režim s prekinjanjem in odklopom interneta v velikih delih Irana preprečiti prenos in razširjanje novic posnetkov o protestih ter mednarodnim in lokalnim organizacijam preprečiti dokumentiranje kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

F.

ker iranske oblasti namerno prekinjajo internet in mobilne povezave ter močno omejujejo platforme družbenih medijev, da iranski državljani ne bi mogli varno in zasebno dostopati do komunikacijskih tehnologij ter organizirati mirnih shodov; ker obstajajo poročila o blokiranju sporočil SMS, ki vsebujejo besedi „Mahsa Amini“ v farsiju; ker skuša režim s prekinjanjem in odklopom interneta v velikih delih Irana preprečiti prenos in razširjanje novic posnetkov o protestih ter mednarodnim in lokalnim organizacijam preprečiti dokumentiranje kršitev človekovih pravic;

| G. | ker je iranska vlada leta 1983 uvedla obvezno nošenje naglavnih rut; ker je obvezno nošenje hidžaba postalo sredstvo zatiranja žensk, ki jim v Iranu odrekajo svobodo in pravice; ker so ženske, ki se v javnosti pojavljajo brez naglavne rute, pogosto žrtve nadlegovanja, jih zaprejo, mučijo, prebičajo in celo umorijo, ker nasprotujejo tem represivnim pravilom; |
| --- | --- |

G.

ker je iranska vlada leta 1983 uvedla obvezno nošenje naglavnih rut; ker je obvezno nošenje hidžaba postalo sredstvo zatiranja žensk, ki jim v Iranu odrekajo svobodo in pravice; ker so ženske, ki se v javnosti pojavljajo brez naglavne rute, pogosto žrtve nadlegovanja, jih zaprejo, mučijo, prebičajo in celo umorijo, ker nasprotujejo tem represivnim pravilom;

| H. | ker se je, odkar je predsednik Ebrahim Raisi leta 2021 nastopil mandat, povečalo nadlegovanje žensk in nasilje nad njimi s strani policije za moralo; ker si iranska vlada močno prizadeva za zakonodajo in zakonodajne predloge, ki spodbujajo zatiranje žensk; ker je uboj Mahse Žine Amini del širšega vzorca omejevanja in zmanjševanja že tako močno omejenih pravic žensk v Iranu, tudi z novim zakonom, sprejetim leta 2021, ki močno omejuje dostop žensk do pravic do spolnega in reproduktivnega zdravja, s čimer so neposredno kršene njihove človekove pravice po mednarodnem pravu; ker bi uresničitev projekta „naglavna ruta in vzdržnost“ pomenila, da bi se nezakrite ženske nadzorovale z nadzornimi kamerami in kaznovale; |
| --- | --- |

H.

ker se je, odkar je predsednik Ebrahim Raisi leta 2021 nastopil mandat, povečalo nadlegovanje žensk in nasilje nad njimi s strani policije za moralo; ker si iranska vlada močno prizadeva za zakonodajo in zakonodajne predloge, ki spodbujajo zatiranje žensk; ker je uboj Mahse Žine Amini del širšega vzorca omejevanja in zmanjševanja že tako močno omejenih pravic žensk v Iranu, tudi z novim zakonom, sprejetim leta 2021, ki močno omejuje dostop žensk do pravic do spolnega in reproduktivnega zdravja, s čimer so neposredno kršene njihove človekove pravice po mednarodnem pravu; ker bi uresničitev projekta „naglavna ruta in vzdržnost“ pomenila, da bi se nezakrite ženske nadzorovale z nadzornimi kamerami in kaznovale;

| I. | ker se stanje na področju človekovih pravic v Iranu vse bolj slabša; ker smrt Mahse Žine Amini ponazarja sedanjo krizo na področju človekovih pravic v Iranu, ki se nadaljuje zaradi sistemske nekaznovanosti iranske vlade in njenega varnostnega aparata, kar omogoča vsesplošno mučenje, pa tudi zunajsodne in druge nezakonite usmrtitve; ker je bilo od 18. septembra 2022 aretiranih več kot 40 zagovornikov človekovih pravic, pri čemer so se iranske sile pri aretacijah, napadih in racijah še posebej nasilno osredotočile na zagovornice človekovih pravic; ker je revolucionarno sodišče v Urmiji na smrt obsodilo dve iranski zagovornici pravic LGBTQI, 31-letno Zahro Sadikhi Hamedani in 24-letno Elham Čubdar, in sicer zaradi „širjenja moralne sprevrženosti na Zemlji s spodbujanjem homoseksualnosti“; |
| --- | --- |

I.

ker se stanje na področju človekovih pravic v Iranu vse bolj slabša; ker smrt Mahse Žine Amini ponazarja sedanjo krizo na področju človekovih pravic v Iranu, ki se nadaljuje zaradi sistemske nekaznovanosti iranske vlade in njenega varnostnega aparata, kar omogoča vsesplošno mučenje, pa tudi zunajsodne in druge nezakonite usmrtitve; ker je bilo od 18. septembra 2022 aretiranih več kot 40 zagovornikov človekovih pravic, pri čemer so se iranske sile pri aretacijah, napadih in racijah še posebej nasilno osredotočile na zagovornice človekovih pravic; ker je revolucionarno sodišče v Urmiji na smrt obsodilo dve iranski zagovornici pravic LGBTQI, 31-letno Zahro Sadikhi Hamedani in 24-letno Elham Čubdar, in sicer zaradi „širjenja moralne sprevrženosti na Zemlji s spodbujanjem homoseksualnosti“;

| J. | ker je EU sprejela omejevalne ukrepe zaradi kršitev človekovih pravic, vključno z zamrznitvijo sredstev in prepovedjo izdajanja vizumov za posameznike in subjekte, odgovorne za hude kršitve človekovih pravic, ter prepovedjo izvoza v Iran za opremo, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, in opremo za nadzor telekomunikacij; ker so bili ti ukrepi uvedeni 12. aprila 2011, se redno posodabljajo in veljajo še naprej; |
| --- | --- |

J.

ker je EU sprejela omejevalne ukrepe zaradi kršitev človekovih pravic, vključno z zamrznitvijo sredstev in prepovedjo izdajanja vizumov za posameznike in subjekte, odgovorne za hude kršitve človekovih pravic, ter prepovedjo izvoza v Iran za opremo, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, in opremo za nadzor telekomunikacij; ker so bili ti ukrepi uvedeni 12. aprila 2011, se redno posodabljajo in veljajo še naprej;

| K. | ker je podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josep Borrell v svoji izjavi z dne 25. septembra 2022 obsodil uboj Mahse Žine Amini in prekomerno uporabo sile s strani iranskih varnostnih sil ter napovedal, da bo EU pred naslednjim zasedanjem Sveta za zunanje zadeve preučila vse možnosti, ki jih ima na voljo za odziv na smrt Mahse Žine Amini in način, na katerega so se iranske varnostne sile odzvale na demonstracije, ki so sledile; |
| --- | --- |

K.

ker je podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josep Borrell v svoji izjavi z dne 25. septembra 2022 obsodil uboj Mahse Žine Amini in prekomerno uporabo sile s strani iranskih varnostnih sil ter napovedal, da bo EU pred naslednjim zasedanjem Sveta za zunanje zadeve preučila vse možnosti, ki jih ima na voljo za odziv na smrt Mahse Žine Amini in način, na katerega so se iranske varnostne sile odzvale na demonstracije, ki so sledile;

| 1. | najodločneje obsoja smrt Mahse Žine Amini, potem ko jo je iranska policija za moralo nasilno aretirala, zlorabljala in z njo slabo ravnala; izreka sožalje njeni družini in prijateljem ter družinam vseh, ki so bili ubiti med nedavnimi protesti v Iranu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva iransko vlado, naj omogoči nepristransko in učinkovito preiskavo tragične smrti Mahse Žine Amini ter obtožb o mučenju in slabem ravnanju, ki naj jo opravi neodvisen pristojni organ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izraža solidarnost z mladimi Irankami, ki vodijo proteste in sodelujejo v njih kljub težavam in osebnim posledicam, ki jim jih to prinese; podpira miroljubno protestno gibanje po vsej državi, ki protestira proti uboju Mahse Žine Amini, sistemskemu in vse večjemu zatiranju žensk ter resnim in množičnim kršitvam človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odločno podpira težnje iranskega ljudstva, ki želi živeti v svobodni, stabilni, vključujoči in demokratični državi, ki bo spoštovala državne in mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; je zelo zaskrbljen zaradi poročil, da so pripadniki Iranske revolucionarne garde, sile Basidž in policija obkolile, nato aretirale in ustrelile številne študente, ki so se 2. oktobra 2022 zaklenili v prostore tehniške univerze Šarif v Teheranu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | priznava, da gibanje iranskih žensk presega zagovarjanje pravic žensk in podpira sekularno državo v Iranu namesto nasilne in reakcionarne teokracije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odločno obsoja vserazširjeno, namerno in nesorazmerno uporabo sile s strani iranskih varnostnih sil proti miroljubnim protestnikom in poziva iranske oblasti, naj prenehajo s stalnim, sistematičnim in nesprejemljivim nasiljem nad lastnimi državljani; zahteva, da iranske oblasti omogočijo hitro, nepristransko in učinkovito preiskavo ubojev vseh protestnikov, ki bo temeljila na dokazih, vključno s tem, da se odgovorne privede pred sodišče; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zahteva, da iranske oblasti nemudoma in brezpogojno izpustijo in umaknejo vse obtožbe proti vsem, ki so zaprti izključno zaradi mirnega uveljavljanja svoje pravice do svobode izražanja, združevanja in mirnega zbiranja v povezavi s protesti; poudarja, da je treba vedno spoštovati temeljne pravice, kot sta svoboda izražanja in zbiranja, ter poziva iranske oblasti, naj spoštujejo svoje mednarodne obveznosti, tudi v okviru Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; poziva iranske oblasti, naj nemudoma izpustijo vse aretirane državljane EU in umaknejo vse obtožbe proti njim; je zelo zaskrbljen zaradi aretacije več kot 20 novinarjev, zlasti novinarke Nilufar Hamedi, ki je prva poročala o aretaciji in hospitalizaciji Mahse Žine Amini, ter poziva iranske oblasti, naj jih nemudoma izpustijo; poziva Iran, naj spoštuje svobodo izražanja in prepričanja vseh ljudi, ki živijo v Iranu, zlasti žensk in deklet, ki so še posebej zatirane; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obsoja sistemsko diskriminacijo žensk in drugih ranljivih skupin v Islamski republiki Iran z zakoni in predpisi, ki močno omejujejo njihove svoboščine in pravice, vključno s ponižujočim zakonom o obveznem pokrivanju in njegovim zlorabljanjem, strogim omejevanjem pravic žensk na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter kršitvami političnih, socialnih, ekonomskih, kulturnih in osebnih pravic žensk; zahteva, da iranske oblasti nemudoma razveljavijo zakone, ki ženskam in dekletom nalagajo obvezno pokrivanje, ukinejo policijo za moralo in končajo sistemsko diskriminacijo žensk na vseh področjih življenja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | odločno obsoja prakso Irana, da med protesti v državi blokira internet in mobilna omrežja, kar iranskim državljanom onemogoča komunikacijo in prosti pretok informacij; poudarja, da so takšna dejanja očitna kršitev mednarodnega prava; pozdravlja odločitev ZDA, da med sedanjimi protesti dovolijo zasebnim podjetjem, da iranskim državljanom ponudijo svoje digitalne storitve; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kategorično zavrača obtožbe iranskih uradnikov in iranskih medijev pod državnim nadzorom, da so diplomatska predstavništva Nemčije in drugih evropskih držav domnevni pobudniki protestov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno odločno obsoja vse slabše stanje človekovih pravic v Iranu, vključno in zlasti za pripadnike etničnih in verskih manjšin, kot so Kurdi, Baludži, Arabci ter nešiitske in nemuslimanske verske manjšine, vključno z bahajci in kristjani; poziva iranske oblasti, naj spoštujejo temeljne pravice in svoboščine etničnih in verskih manjšin; poziva iranske oblasti, naj odpravijo vse oblike diskriminacije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva iransko vlado, naj nemudoma in brezpogojno izpusti vse zagovornike človekovih pravic, ki so zaprti zgolj zaradi mirnega uveljavljanja pravice do svobode izražanja in prepričanja; poziva iransko vrhovno sodišče, naj zaradi kršitev pravice do poštenega sojenja razveljavi kazni, izrečene zagovornicama človekovih pravic LGBTI Zahro Sadikhi-Hamadani in Elham Čubdar; poziva iransko vlado, naj preneha napadati vse zagovornike človekovih pravic v Iranu in v vseh okoliščinah zagotovi, da bodo lahko vedno opravljali svoje legitimne dejavnosti v prid človekovih pravic, svobodno in brez strahu pred maščevanjem ali sodnim pregonom; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obžaluje, da v iranskih zaporih prihaja do sistematičnega mučenja, in poziva k takojšnjemu prenehanju vseh oblik mučenja in slabega ravnanja z vsemi pridržanimi; obsoja uporabo prakse, na podlagi katere se pridržanim osebam onemogoča dostop do telefonskih klicev in obiskov družine; izraža resno zaskrbljenost, ker pridržane osebe med zaslišanji nimajo pravice do pravnega zastopanja; poziva iransko vlado, naj osebe, ki jim je odvzeta prostost, obravnava spoštljivo in upošteva, da imajo neodtujljivo pravico do človeškega dostojanstva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | globoko obžaluje, da ni napredka v zadevah v zvezi z državljani, ki imajo dvojno državljanstvo EU in Irana, kot je primer Ahmadreze Džalalija, ki je bil obsojen na smrt na podlagi lažnih obtožb vohunjenja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odločno obsoja dejstvo, da iranske oblasti v zadnjih letih vse pogosteje uporabljajo smrtno kazen, in obžaluje, da prihaja do zaskrbljujočega stopnjevanja uporabe smrtne kazni proti protestnikom, oporečnikom in pripadnikom manjšin; ponovno poziva iransko vlado, naj uvede takojšnji moratorij za izvrševanje smrtne kazni, kar bi bil prvi korak k njeni odpravi, in naj vse smrtne kazni pretvori v druge kazni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva iranske oblasti, naj dovolijo obiske predstavnikov Sveta OZN za človekove pravice in naj zlasti zagotovijo, da bo lahko posebni poročevalec OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Islamski republiki Iran vstopil v državo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva OZN, zlasti Svet za človekove pravice, naj nemudoma začne obsežno preiskavo dogodkov v zadnjih tednih, in sicer pod vodstvom posebnega poročevalca OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Islamski republiki Iran; poziva Svet OZN za človekove pravice, naj vzpostavi mednarodni preiskovalni mehanizem in mehanizem odgovornosti za kršitve človekovih pravic, ki jih je zagrešila iranska vlada; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva EU in njene države članice, naj uporabijo vse oblike sodelovanja z iranskimi oblastmi in zahtevajo takojšnjo prekinitev nasilnega zatiranja protestov in brezpogojno izpustitev vseh oseb, aretiranih zaradi uveljavljanja pravice do svobode izražanja, združevanja in mirnega zbiranja, zahtevajo neodvisno preiskavo smrti Mahse Žine Amini in več deset protestnikov, pozovejo k ponovni vzpostavitvi dostopa do interneta in komunikacijskih kanalov ter spodbujajo odpravo obveznega zakrivanja žensk; poziva države članice, naj v skladu z novimi pravili Eurojusta shranijo, zavarujejo in delijo razpoložljive dokaze, ki bi lahko prispevale k preiskavam, pri tem pa sodelujejo z Mednarodnim kazenskim sodiščem in ga podprejo pri njegovem delu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Svet za zunanje zadeve, naj na seznam EU, na katerem so posamezniki, proti katerim so bili uvedeni omejevalni ukrepi v zvezi z resnimi kršitvami človekovih pravic v Iranu, doda iranske uradnike, vključno z vsemi, ki so povezani s policijo za moralo, za katere je bilo ugotovljeno, da so bili vpleteni v smrt Mahse Žine Amini ali so odgovorni za njeno smrt in nasilje nad protestniki; ponovno poudarja, da se ne smejo odpraviti sankcije proti vodstvu Islamske revolucionarne garde; pozdravlja, da je Svet sprejel globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic kot pomemben instrument EU za kaznovanje kršiteljev človekovih pravic; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva EU, tudi podpredsednika/visokega predstavnika, naj z iranskimi oblastmi v dvostranskih in večstranskih forumih še naprej načenja problematiko človekovih pravic ter naj v ta namen izkoristi vsa načrtovana srečanja z iranskimi oblastmi, zlasti v okviru političnega dialoga na visoki ravni med EU in Iranom; ponovno potrjuje, da je spoštovanje človekovih pravic eden osrednjih elementov pri razvoju odnosov med EU in Iranom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | spodbuja tesno usklajevanje med veleposlaništvi EU, akreditiranih v Teheranu; poziva vse države članice, ki imajo v Teheranu diplomatsko predstavništvo, naj uporabijo mehanizme iz smernic EU o zagovornikih človekovih pravic za podporo in zaščito teh oseb, zlasti zagovornikov človekovih pravic žensk ter oseb z dvojnim državljanstvom EU in Irana, na primer tako, da jim zagotovijo nujna nepovratna sredstva v okviru Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa in Evropske ustanove za demokracijo in nujne vizumi ter z javnimi izjavami, spremljanjem sojenj in obiski v zaporu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj ob strogem spoštovanju načel nujnosti in sorazmernosti razmisli o tem, da bi ponudnikom komunikacij s sedežem v EU dovolila, da ljudem v Iranu ponudijo orodja, vključno z videokonferencami, platformami za e-učenje, spletnimi zemljevidi in storitvami v oblaku, s katerimi bi jim zagotovili dostop do spletnih orodij in platform, ki jih potrebujejo za uveljavljanje svojih človekovih pravic; |
| --- | --- |

22.

| 23. | izraža zaskrbljenost, ker reakcionarne islamistične skupine nenehno lobirajo pri evropskih institucijah, kar lahko pomeni tuje vmešavanje v naše demokracije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, islamski posvetovalni skupščini, vladi Islamske republike Iran in uradu vrhovnega vodje Islamske republike Iran ter družini Mahse Žine Amini. |
| --- | --- |

24.

---

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/94 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/94

---

P9_TA(2022)0353

Stopnjevanje ruske vojaške agresije v Ukrajini

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o stopnjevanju ruske vojaške agresije v Ukrajini (2022/2851(RSP))

(2023/C 132/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ukrajini in Rusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ukrajini in Rusiji,

| — | ob upoštevanju ustanovne listine OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovne listine OZN,

| — | ob upoštevanju Helsinške sklepne listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Helsinške sklepne listine,

| — | ob upoštevanju izjav članov Evropskega sveta in zunanjih ministrov skupine G7 z dne 30. septembra 2022 o Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav članov Evropskega sveta in zunanjih ministrov skupine G7 z dne 30. septembra 2022 o Ukrajini,

| — | ob upoštevanju izjave visokega predstavnika v imenu Evropske unije z dne 28. septembra 2022 o nezakonitih lažnih „referendumih“, ki jih je Rusija organizirala v regijah Doneck, Herson, Lugansk in Zaporožje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega predstavnika v imenu Evropske unije z dne 28. septembra 2022 o nezakonitih lažnih „referendumih“, ki jih je Rusija organizirala v regijah Doneck, Herson, Lugansk in Zaporožje,

| — | ob upoštevanju izjave za javnost o novem svežnju omejevalnih ukrepov proti Rusiji, ki jo je predsednica Komisije Ursula von der Leyen dala 28. septembra 2022, in sporočila predsednika Evropskega sveta Charlesa Michela z dne 30. septembra 2022 o nezakoniti ruski priključitvi ukrajinskih regij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave za javnost o novem svežnju omejevalnih ukrepov proti Rusiji, ki jo je predsednica Komisije Ursula von der Leyen dala 28. septembra 2022, in sporočila predsednika Evropskega sveta Charlesa Michela z dne 30. septembra 2022 o nezakoniti ruski priključitvi ukrajinskih regij,

| — | ob upoštevanju izjav visokega predstavnika v imenu Evropske unije z dne 22. septembra 2022 o ruski vojaški agresiji proti Ukrajini in z dne 28. septembra 2022 o puščanju plina iz plinovodov Severni tok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visokega predstavnika v imenu Evropske unije z dne 22. septembra 2022 o ruski vojaški agresiji proti Ukrajini in z dne 28. septembra 2022 o puščanju plina iz plinovodov Severni tok,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker v skladu z načeli ustanovne listine OZN in mednarodnega prava vse države uživajo enako suverenost in se morajo v mednarodnih odnosih vzdržati groženj in uporabe sile zoper ozemeljsko celovitost ali politično neodvisnost drugih držav; ker je vsaka priključitev ozemlja neke države drugi državi, ki je posledica grožnje ali uporabe sile, kršitev ustanovne listine OZN in načel mednarodnega prava; ker je to načelo nedavno potrdil generalni sekretar OZN Antonio Guterres; |
| --- | --- |

A.

ker v skladu z načeli ustanovne listine OZN in mednarodnega prava vse države uživajo enako suverenost in se morajo v mednarodnih odnosih vzdržati groženj in uporabe sile zoper ozemeljsko celovitost ali politično neodvisnost drugih držav; ker je vsaka priključitev ozemlja neke države drugi državi, ki je posledica grožnje ali uporabe sile, kršitev ustanovne listine OZN in načel mednarodnega prava; ker je to načelo nedavno potrdil generalni sekretar OZN Antonio Guterres;

| B. | ker ima Ruska federacija kot stalna članica varnostnega sveta OZN posebno politično odgovornost za ohranjanje miru in varnosti po svetu, vendar s svojimi agresivnimi dejanji proti suverenosti, neodvisnosti in ozemeljski celovitosti Ukrajine vztrajno krši načela ustanovne listine OZN ter odkrito nasprotuje mednarodni skupnosti z napovedjo nezakonitih dejanj, ki so kršitev ustanovne listine, in to kar med zasedanjem generalne skupščine OZN; |
| --- | --- |

B.

ker ima Ruska federacija kot stalna članica varnostnega sveta OZN posebno politično odgovornost za ohranjanje miru in varnosti po svetu, vendar s svojimi agresivnimi dejanji proti suverenosti, neodvisnosti in ozemeljski celovitosti Ukrajine vztrajno krši načela ustanovne listine OZN ter odkrito nasprotuje mednarodni skupnosti z napovedjo nezakonitih dejanj, ki so kršitev ustanovne listine, in to kar med zasedanjem generalne skupščine OZN;

| C. | ker Ruska federacija izvaja nezakonito, neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo proti Ukrajini; ker je zaradi uspešne ukrajinske protiofenzive, sprožene v začetku septembra 2022, Rusija izgubila velik del ozemlja, ki ga je zasedla v ukrajinski pokrajini Harkov in drugih regijah vzhodne in južne Ukrajine; ker so bili po osvoboditvi ozemlja odkriti novi dokazi o hudih kršitvah človekovih pravic in vojnih hudodelstvih, ki so jih zagrešile ruske sile in njihovi zavezniki, kot so množična grobišča v Izjumu, kjer je bilo več kot 440 trupel; |
| --- | --- |

C.

ker Ruska federacija izvaja nezakonito, neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo proti Ukrajini; ker je zaradi uspešne ukrajinske protiofenzive, sprožene v začetku septembra 2022, Rusija izgubila velik del ozemlja, ki ga je zasedla v ukrajinski pokrajini Harkov in drugih regijah vzhodne in južne Ukrajine; ker so bili po osvoboditvi ozemlja odkriti novi dokazi o hudih kršitvah človekovih pravic in vojnih hudodelstvih, ki so jih zagrešile ruske sile in njihovi zavezniki, kot so množična grobišča v Izjumu, kjer je bilo več kot 440 trupel;

| D. | ker je bilo ubitih že na tisoče civilistov, še več pa jih je bilo mučenih, nadlegovanih, spolno napadenih, ugrabljenih ali prisilno razseljenih; ker to nečloveško ravnanje ruskih sil in njihovih zaveznikov nikakor ni v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo ubitih že na tisoče civilistov, še več pa jih je bilo mučenih, nadlegovanih, spolno napadenih, ugrabljenih ali prisilno razseljenih; ker to nečloveško ravnanje ruskih sil in njihovih zaveznikov nikakor ni v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom;

| E. | ker so ruske sile od začetka invazije izgubile več kot deset tisoč vojakov, ki so bili ubiti v boju ali so pogrešani, uničena pa je bila tudi njihova vojaška oprema; |
| --- | --- |

E.

ker so ruske sile od začetka invazije izgubile več kot deset tisoč vojakov, ki so bili ubiti v boju ali so pogrešani, uničena pa je bila tudi njihova vojaška oprema;

| F. | ker mednarodna skupnost še naprej podpira Ukrajino s sodobno opremo, strelivom, usposabljanjem in izmenjavo obveščevalnih podatkov, zadnji tak primer pa je bil, ko je ameriški kongres sprejel zakon, s katerim bo zagotovil več kot 12,3 milijarde USD pomoči; |
| --- | --- |

F.

ker mednarodna skupnost še naprej podpira Ukrajino s sodobno opremo, strelivom, usposabljanjem in izmenjavo obveščevalnih podatkov, zadnji tak primer pa je bil, ko je ameriški kongres sprejel zakon, s katerim bo zagotovil več kot 12,3 milijarde USD pomoči;

| G. | ker po navedbah ukrajinskih uradnikov ukrajinska vojska potrebuje sodobne bojne tanke, več sistemov zemlja–zrak in zemlja–zemlja, oklepnike za prevoz vojakov, pa tudi dodatne centre za usposabljanje in dodatno strelivo; |
| --- | --- |

G.

ker po navedbah ukrajinskih uradnikov ukrajinska vojska potrebuje sodobne bojne tanke, več sistemov zemlja–zrak in zemlja–zemlja, oklepnike za prevoz vojakov, pa tudi dodatne centre za usposabljanje in dodatno strelivo;

| H. | ker so od 9. do 11. septembra 2022 potekale regionalne in lokalne volitve v Rusiji, pa tudi v nezakonito priključeni ukrajinski Avtonomni republiki Krim in mestu Sevastopol, ki ju EU ne priznava; |
| --- | --- |

H.

ker so od 9. do 11. septembra 2022 potekale regionalne in lokalne volitve v Rusiji, pa tudi v nezakonito priključeni ukrajinski Avtonomni republiki Krim in mestu Sevastopol, ki ju EU ne priznava;

| I. | ker so med 23. in 27. septembrom 2022 na ukrajinskih ozemljih v pokrajinah Doneck, Herson, Lugansk in Zaporožje, ki jih delno zaseda Rusija, ter med prisilno deportiranimi Ukrajinci v Rusiji potekali lažni referendumi, pri čemer so ruske oblasti napovedale že vnaprej določene in nerealistično visoke odstotke volilne udeležbe in podpore priključitvi Rusiji; ker je volilni proces vključeval sistemske zlorabe človekovih pravic in ustrahovanje, zlasti navzočnost oboroženih ruskih vojakov; ker so bili ti lažni referendumi opravljeni po vzoru referenduma, ki ga je na Krimu organizirala Rusija, potem ko je v začetku leta 2014 zasedla polotok; ker je Rusija 30. septembra 2022 napovedala uradno, a nezakonito priključitev teh ozemelj, čemur je sledila soglasna odobritev državne dume in sveta federacije; |
| --- | --- |

I.

ker so med 23. in 27. septembrom 2022 na ukrajinskih ozemljih v pokrajinah Doneck, Herson, Lugansk in Zaporožje, ki jih delno zaseda Rusija, ter med prisilno deportiranimi Ukrajinci v Rusiji potekali lažni referendumi, pri čemer so ruske oblasti napovedale že vnaprej določene in nerealistično visoke odstotke volilne udeležbe in podpore priključitvi Rusiji; ker je volilni proces vključeval sistemske zlorabe človekovih pravic in ustrahovanje, zlasti navzočnost oboroženih ruskih vojakov; ker so bili ti lažni referendumi opravljeni po vzoru referenduma, ki ga je na Krimu organizirala Rusija, potem ko je v začetku leta 2014 zasedla polotok; ker je Rusija 30. septembra 2022 napovedala uradno, a nezakonito priključitev teh ozemelj, čemur je sledila soglasna odobritev državne dume in sveta federacije;

| J. | ker je Vladimir Putin 21. septembra 2022 napovedal „delno“ mobilizacijo, kar je prva ruska mobilizacija po drugi svetovni vojni; ker naj bi bilo med mobilizacijo v oborožene sile vpoklicanih od 300 tisoč do 1,2 milijona vojaških rezervistov; ker v nasprotju z uradno napovedjo, da bodo oblasti vpoklicale moške, ki so pred kratkim služili v vojski in imajo izkušnje z bojevanjem, poročila kažejo, da so bili vpoklicani tudi moški brez vojaških izkušenj, zlasti iz revnejših in odročnih regij ter iz etničnih manjšin; ker se mobilizacija uporablja tudi kot represivni ukrep, na primer na zasedenem Krimu, kjer je bilo vpoklicanih več kot 1 500 krimskih Tatarov; ker obstajajo tudi poročila o prisilni mobilizaciji v nezakonito priključenih ukrajinskih pokrajinah; ker obstajajo poročila, da so nove rekrute na fronto poslali skoraj nemudoma; |
| --- | --- |

J.

ker je Vladimir Putin 21. septembra 2022 napovedal „delno“ mobilizacijo, kar je prva ruska mobilizacija po drugi svetovni vojni; ker naj bi bilo med mobilizacijo v oborožene sile vpoklicanih od 300 tisoč do 1,2 milijona vojaških rezervistov; ker v nasprotju z uradno napovedjo, da bodo oblasti vpoklicale moške, ki so pred kratkim služili v vojski in imajo izkušnje z bojevanjem, poročila kažejo, da so bili vpoklicani tudi moški brez vojaških izkušenj, zlasti iz revnejših in odročnih regij ter iz etničnih manjšin; ker se mobilizacija uporablja tudi kot represivni ukrep, na primer na zasedenem Krimu, kjer je bilo vpoklicanih več kot 1 500 krimskih Tatarov; ker obstajajo tudi poročila o prisilni mobilizaciji v nezakonito priključenih ukrajinskih pokrajinah; ker obstajajo poročila, da so nove rekrute na fronto poslali skoraj nemudoma;

| K. | ker je zaradi napovedi o ruski mobilizaciji prišlo do protestov, ruske oblasti pa so do zdaj aretirale več kot 2 400 protestnikov; ker je od napovedi mobilizacije več sto tisoč Rusov pobegnilo iz Rusije, da bi se izognili vpoklicu; ker so ruske oblasti na več mejnih prehodih odprle vpoklicne centre, da bi obvestila o vpoklicu vročale na kraju samem in odvračale državljane od tega, da bi zapustili državo; |
| --- | --- |

K.

ker je zaradi napovedi o ruski mobilizaciji prišlo do protestov, ruske oblasti pa so do zdaj aretirale več kot 2 400 protestnikov; ker je od napovedi mobilizacije več sto tisoč Rusov pobegnilo iz Rusije, da bi se izognili vpoklicu; ker so ruske oblasti na več mejnih prehodih odprle vpoklicne centre, da bi obvestila o vpoklicu vročale na kraju samem in odvračale državljane od tega, da bi zapustili državo;

| L. | ker ruske sile še naprej zasedajo jedrsko elektrarno v Zaporožju; ker so 30. septembra 2022 ugrabile generalnega direktorja te elektrarne Igorja Murašova, ki so za zatem izpustile; ker je to največja jedrska elektrarna v Evropi, njen zadnji reaktor pa je bil ustavljen v začetku septembra 2022 zaradi spopadov v objektu in njegovi okolici; ker tveganje jedrske katastrofe kljub temu še vedno obstaja; |
| --- | --- |

L.

ker ruske sile še naprej zasedajo jedrsko elektrarno v Zaporožju; ker so 30. septembra 2022 ugrabile generalnega direktorja te elektrarne Igorja Murašova, ki so za zatem izpustile; ker je to največja jedrska elektrarna v Evropi, njen zadnji reaktor pa je bil ustavljen v začetku septembra 2022 zaradi spopadov v objektu in njegovi okolici; ker tveganje jedrske katastrofe kljub temu še vedno obstaja;

| M. | ker je Vladimir Putin v televizijskem nagovoru 21. septembra 2022 posvaril, da bo, če bo ogrožena ozemeljska celovitost Rusije, pri čemer je imel v mislih tudi nezakonito priključeno ukrajinsko ozemlje, uporabil vsa razpoložljiva sredstva za zaščito države in njenega ljudstva; ker so besede „vsa razpoložljiva sredstva“ slabo prikrita grožnja z jedrskim orožjem; |
| --- | --- |

M.

ker je Vladimir Putin v televizijskem nagovoru 21. septembra 2022 posvaril, da bo, če bo ogrožena ozemeljska celovitost Rusije, pri čemer je imel v mislih tudi nezakonito priključeno ukrajinsko ozemlje, uporabil vsa razpoložljiva sredstva za zaščito države in njenega ljudstva; ker so besede „vsa razpoložljiva sredstva“ slabo prikrita grožnja z jedrskim orožjem;

| N. | ker je bil 26. in 27. septembra 2022 zaznan velik padec tlaka v plinovodih Severni tok 1 in 2 zaradi puščanja, ki naj bi ga povzročile namerne podvodne eksplozije, ki jih je verjetno načrtoval državni akter; ker je točno količino metana, ki uhaja v ozračje, sicer težko izmeriti, vendar bo ta verjetno precejšnja in bo škodljivo vplivala na okolje; |
| --- | --- |

N.

ker je bil 26. in 27. septembra 2022 zaznan velik padec tlaka v plinovodih Severni tok 1 in 2 zaradi puščanja, ki naj bi ga povzročile namerne podvodne eksplozije, ki jih je verjetno načrtoval državni akter; ker je točno količino metana, ki uhaja v ozračje, sicer težko izmeriti, vendar bo ta verjetno precejšnja in bo škodljivo vplivala na okolje;

| O. | ker je predsednik Volodimir Zelenski 30. septembra 2022 izjavil, da je Ukrajina uradno zaprosila za članstvo v Organizaciji Severnoatlantske pogodbe (NATO); |
| --- | --- |

O.

ker je predsednik Volodimir Zelenski 30. septembra 2022 izjavil, da je Ukrajina uradno zaprosila za članstvo v Organizaciji Severnoatlantske pogodbe (NATO);

| 1. | znova poudarja, da Evropska unija neomajno podpira Ukrajino, njeno suverenost, neodvisnost in ozemeljsko celovitost znotraj mednarodno priznanih meja; najostreje obsoja neupravičeno, neizzvano in nezakonito rusko vojaško agresijo proti Ukrajini; opozarja, da je Rusija v celoti odgovorna za vojno in da jo mora nemudoma ustaviti ter umakniti vso svojo in zavezniško vojsko z vseh mednarodno priznanih ukrajinskih ozemelj; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izraža poklon ukrajinskemu ljudstvu za velik pogum in ogromne žrtve, ki jih je utrpelo med obrambo svoje države in evropskih vrednot, kot so svoboda, dostojanstvo in demokracija; opozarja na legitimno pravico Ukrajine, da se v skladu z 51. členom ustanovne listine OZN brani pred rusko vojaško agresijo in povrne popoln nadzor nad svojim celotnim ozemljem znotraj mednarodno priznanih meja; pozdravlja pogum ukrajinskih oboroženih sil in njihove zelo učinkovite akcije, tako v boju kot z vidika morale, in priznava, da pomembno prispevajo k evropski varnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva vse države in mednarodne organizacije, naj odločno obsodijo vojaško agresijo Rusije in njene poskuse, da bi si ozemlje prilastila s silo in lažnimi referendumi; poziva EU in njene države članice, naj dejavno sodelujejo z mnogimi vladami, ki so zavzele nevtralno stališče do ruske agresije proti Ukrajini, da bi skupaj ustvarile močan mednarodni odpor proti nasilnemu spreminjanju ukrajinskih meja, ki ni v skladu z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ostro obsoja številne in hude kršitve človekovih pravic ter vojna hudodelstva, ki so jih zagrešile ruske oborožene sile, njihovi zavezniki in okupacijski organi, ki jih je v Ukrajini postavila Rusija; vztraja, da morajo odgovorni vladni uradniki in vojaški voditelji ter storilci hudodelstev zoper človečnost in vojnih hudodelstev, vključno z genocidom, odgovarjati za svoja dejanja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice in druge države, ki podpirajo Ukrajino, naj občutno povečajo vojaško pomoč, zlasti na področjih, kjer zanjo zaprosi ukrajinska vlada, da bi Ukrajini omogočile povrniti popoln nadzor nad svojim celotnim mednarodno priznanim ozemljem in se uspešno braniti pred nadaljnjo rusko agresijo; poziva k razmisleku o mehanizmu za vojaško pomoč Ukrajini v obliki izposoje in najema; poziva predvsem države članice, ki se pri tem obotavljajo, naj zagotovijo pravičen delež vojaške pomoči, potrebne za skrajšanje vojne; opozarja, da oklevanje tistih, ki podpirajo Ukrajino, zgolj podaljšuje vojno in terja življenja nedolžnih Ukrajincev; poziva voditelje EU, naj dosežejo trajno enotnost med državami članicami in enako mislečimi državami, da bodo odločno in brezpogojno podprle Ukrajino v vojni z Rusijo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj uskladi dobavo orožja prek klirinškega mehanizma Evropske službe za zunanje delovanje, med drugim s pobudo EU za dobavo naprednih oborožitvenih sistemov, kot so tanki Leopard; poziva države članice, naj glede na to začnejo nemudoma usposabljati ukrajinske vojake; |
| --- | --- |

6.

| 7. | odločno obsoja lažne referendume o priključitvi pokrajin Doneck, Herson, Lugansk in Zaporožje, saj so potekali v spremstvu oboroženih vojakov in so nezakoniti in nelegitimni; opozarja, da so referendumi potekali v nasprotju z ustanovno listino OZN in mednarodnim pravom; zavrača in ne priznava ponarejenih rezultatov referendumov in poznejše priključitve teh ozemelj Rusiji; meni, da so rezultati nični in neveljavni; je prepričan, da je napovedana priključitev nevarno in neodgovorno stopnjevanje ter očitna kršitev mednarodnega prava in ustanovne listine OZN, ki zagotavljata mednarodni mir, varnost, ozemeljsko celovitost in suverenost vseh držav, zato se mednarodna skupnost nanjo mora odzvati in se tudi bo odzvala; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obsoja ruski predsedniški odlok z dne 29. septembra 2022 o priznanju „neodvisnosti“ ukrajinskih pokrajin Herson in Zaporožje ter nezakoniti pogodbi o priključitvi k Ruski federaciji, podpisani 30. septembra 2022; izraža neomajno podporo politiki EU o nepriznavanju nezakonitih dejanj Rusije proti Ukrajini, med drugim priključitve, zato poziva Svet, naj v odgovor sprejme nove ostre sankcije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja predloge Komisije za osmi sveženj sankcij proti Rusiji; poziva vse države članice, naj ga hitro odobrijo, preprečijo zamude zaradi lastnih interesov in sankcije dosledno izvajajo; poziva, naj se te sankcije razširijo na nova področja, in sicer naj med drugim zajamejo izključitev bank Gazprombank, Alfa Bank, Rosbank, Tinkoff Bank, Saint Petersburg Bank, Russian Regional Development Bank in Far Eastern Bank iz sistema SWIFT ter dodatno zaostritev sankcij zoper kriptosredstva in kriptovalute; poziva institucije EU in države članice, naj ohranijo enotnost EU in povečajo pritisk na Kremelj, tudi z dodatnimi svežnji sankcij, vključno s prepovedjo izvoza visokotehnoloških izdelkov in strateškega blaga ter drugimi sankcijami za strateško oslabitev ruskega gospodarstva in industrijske baze, še posebej vojaškoindustrijskega kompleksa; podpira sprejetje individualnih sankcij zoper posameznike in subjekte, ki so bili neposredno vpleteni v prisilne deportacije in posvojitve ukrajinskih otrok ter v organizacijo in opazovanje nezakonitih lažnih „referendumov“, pa tudi zoper vse člane ruskih parlamentarnih strank, ki opravljajo funkcije v izvoljenih parlamentih na vseh ravneh, tudi na regionalni in občinski; poziva države članice, naj dejavno preprečujejo, preiskujejo in preganjajo izogibanje sankcijam; poziva Komisijo in sozakonodajalca, naj čim prej sprejmejo pravno ureditev za zaplembo sredstev, zamrznjenih s sankcijami; |
| --- | --- |

9.

| 10. | znova poziva k takojšnjemu in popolnemu embargu na uvoz ruskih fosilnih goriv in urana ter k popolni opustitvi plinovodov Severni tok 1 in 2, da se prepreči financiranje Putinove vojne z denarjem EU; poziva k nadaljnji prepovedi nakupa, uvoza in prevoza titana, aluminija, bakra, niklja, paladija, rodija ter surovih in brušenih diamantov iz Rusije ali skozi Rusijo v EU ter uvoza izdelkov iz železa in jekla s poreklom iz Rusije ali izvoženih iz Rusije, vključno z železovo rudo in polizdelki, da bi čim bolj zmanjšali ruske prihodke; poziva, naj se Rusiji čim bolj omeji dostop do osnovnih industrijskih virov, tehnologij in storitev, zlasti tistih, ki jih potrebuje vojaška industrija te agresorske države; |
| --- | --- |

10.

| 11. | svari režim Aleksandra Lukašenka, naj Rusije ne podpira pri agresiji proti Ukrajini, med drugim pri mobilizaciji, in naj nabornikov ne sprejema na svojem ozemlju; poziva Komisijo in Svet, naj Belorusijo vključita v nov val sankcij, povezanih z mobilizacijo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | obsoja mobilizacijo v Rusiji in poziva k takojšnjemu koncu neprostovoljnega vpoklica; obsoja ukrepe, zaradi katerih so prebivalci zasedenih ozemelj Ukrajine prisiljeni služiti v ruskih oboroženih ali pomožnih silah, kar je v skladu s četrto ženevsko konvencijo prepovedano; odločno poziva rusko ljudstvo, naj se ne pusti vplesti v vojno, ki krši mednarodno pravo in jo je zato obsodila velika večina držav, ki služi zgolj uveljavitvi nedemokratičnega kleptokratskega režima v Rusiji in ki bo na koncu uničila rusko gospodarstvo in obete ruskega ljudstva za varno in uspešno prihodnost; poziva države članice, naj izdajo humanitarne vizume ruskim državljanom, ki potrebujejo zaščito, na primer tistim, ki bi lahko postali žrtve političnega preganjanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice, naj v celoti izvajajo smernice Komisije o splošni izdaji vizumov ruskim prosilcem in kontrole ruskih državljanov na zunanjih mejah ob doslednem spoštovanju prava EU in mednarodnega prava ter naj zagotovijo, da se bo vsaka prošnja za azil, med drugim prošnje oporečnikov, dezerterjev, tistih, ki so se izognili vpoklicu, in aktivistov, obravnavala posamično, ob upoštevanju varnostnih pomislekov gostiteljske države članice in v skladu s pravnim redom EU na področju azila; poziva Svet in Komisijo, naj pozorno spremljata razmere v zvezi z ruskimi vizumi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj povečajo podporo državam Južnega Kavkaza in Srednje Azije, ki sprejemajo veliko število ruskih državljanov, zlasti Gruziji, Kazahstanu, Uzbekistanu, Armeniji in Kirgizistanu, da bi ohranili stabilnost v teh regijah; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obsoja odlok ruskega predsednika z dne 5. oktobra 2022, s katerim je jedrsko elektrarno v Zaporožju označil za „zvezno lastnino“ in ruski vladi naročil, naj prevzame nadzor nad njo; zahteva takojšen umik ruskega vojaškega osebja iz jedrske elektrarne v Zaporožju in njene okolice ter vzpostavitev demilitariziranega območja okrog nje; opozarja, da bi lahko spopadi okoli elektrarne povzročili hudo nesrečo z nepredstavljivimi posledicami; |
| --- | --- |

15.

| 16. | obsoja nedavne ruske grožnje z jedrskim orožjem kot neodgovorne in nevarne; poziva države članice in mednarodne partnerje, naj pripravijo hiter in odločen odziv, če bi Rusija izvedla jedrski napad na Ukrajino; poziva Rusijo, naj preneha groziti z jedrsko zaostritvijo konflikta, saj bi jedrska katastrofa imela svetovne posledice za človeško življenje in okolje, ki bi trajale več desetletij; opozarja, da je vsak poskus Rusije, da bi napade na zasedena ozemlja predstavila kot napad na Rusijo in s tem upravičila uporabo jedrskega orožja, nezakonit in neutemeljen ter da to Evropske unije ne bo odvrnilo od nadaljnje pomoči Ukrajini pri njeni samoobrambi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj povečajo podporo in sodelovanje s civilno družbo in svobodnimi mediji v Ukrajini in Rusiji; poudarja, da odpornost Ukrajine in njena sposobnost, da se upre ruski vojaški agresiji, zahtevata večjo osredotočenost na ukrajinske humanitarne akterje in večjo podporo zanje, s posebnim poudarkom na tistih, ki podpirajo ženske; poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice naj še naprej zagotavljajo začasno zatočišče v EU za begunce in pomagajo pri izdajanju začasnih potnih listin, da bi ukrajinskim državljanom, ki so ujeti v Rusiji brez osebnih dokumentov ali potnih listin, omogočili, da zapustijo državo, če želijo; obsoja sistematične poskuse Rusije, da bi upočasnila vstop ukrajinskih beguncev v EU na estonski in latvijski meji, kar bi lahko kmalu privedlo do velike humanitarne krize; poziva države članice in njihove službe za nadzor meja, naj tem beguncem ne preprečujejo vstopa v EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj pripravi celovit sveženj za okrevanje Ukrajine, ki bo osredotočen na takojšnjo, srednje- in dolgoročno pomoč, obnovo in okrevanje ter podporo gospodarski rasti in ki se mora začeti izvajati takoj, če je to mogoče; opominja, da bi morali sveženj za okrevanje skupaj upravljati EU, mednarodne finančne institucije in podobno misleči partnerji; poziva, naj se sveženj za okrevanje podpre s potrebnimi proračunskimi zmogljivostmi EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ceni ruske državljane, ki obsojajo vojno; obsoja aretacijo tisoče miroljubnih protestnikov s strani ruskih oblasti in poziva k njihovi takojšnji izpustitvi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj začnejo razmišljati o tem, kako v prihodnosti sodelovati z Rusijo in ji pomagati k uspešnemu prehodu iz avtoritarnega režima v demokratično državo, ki se bo odrekla revizionističnim in imperialističnim politikam; meni, da bi bil prvi korak lahko ta, da bi institucije EU sodelovale z demokratičnimi ruskimi voditelji in civilno družbo ter pridobivale podporo za njihov program demokratične Rusije; podpira ustanovitev demokratičnega vozlišča za Rusijo, ki ga bo gostil Evropski parlament; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja, da je do podvodnih eksplozij na plinovodih Severni tok prišlo ravno takrat, ko je bil odprt novi baltski plinovod, ki prek Danske povezuje Norveško s Poljsko; meni, da te eksplozije niso naključje in da je vse več ugibanj, da je šlo za načrtovano in namerno dejanje državnega akterja; meni, da eksplozije kažejo, kako nevarna je bila naraščajoča odvisnost od ruskih fosilnih goriv in da je uporaba energije kot orožja eskalirala na višjo raven; poziva države članice, naj izboljšajo in se prednostno posvetijo zaščiti ključne evropske infrastrukture, med drugim priobalnih plinovodov in kablov, povečajo njeno odpornost proti zunanjim napadom ter še naprej prispevajo k odpornosti partneric EU v vzhodni Evropi in na Zahodnem Balkanu; poziva države članice, naj opravijo preiskavo o sabotaži plinovodov Severni tok; meni, da so namerne podvodne eksplozije okoljski napad na EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva EU in njene države članice, naj sodelujejo z mednarodnimi organi pri zbiranju dokazov ter naj podprejo in spodbujajo pristojnost Mednarodnega kazenskega sodišča in preiskovanje vseh vojnih hudodelstev, storjenih na ozemlju Ukrajine od 20. februarja 2014 dalje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva k ustanovitvi ad hoc mednarodnega sodišča za kaznivo dejanje agresije proti Ukrajini, na katerem bodo sodno preganjani Putin ter vsi ruski civilni in vojaški uradniki in njihovi zavezniki, odgovorni za načrtovanje, začetek in vodenje vojne v Ukrajini; |
| --- | --- |

23.

| 24. | obsoja večplastno rusko strategijo za pripravo, spodbujanje in širjenje lažnega in izkrivljenega diskurza ter neoimperialistične ideologije „ruskega sveta“ po vsem svetu; poziva EU in njene države članice, naj sankcionirajo ruske subjekte, posameznike in druge zaveznike, ki širijo ruske dezinformacije, ter sprejmejo dodatne ukrepe za boj proti ruski uporabi informacij kot orožja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, Uradu visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice, Uradu visokega komisarja Združenih narodov za begunce, Mednarodni organizaciji za migracije, Mednarodnemu odboru Rdečega križa, Mednarodnemu kazenskemu sodišču, predsedniku, vladi in parlamentu Ukrajine, predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije ter beloruskim oblastem. |
| --- | --- |

25.

---

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/99 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/99

---

P9_TA(2022)0354

Izid pregleda akcijskega načrta v 15 točkah o trgovini in trajnostnem razvoju, ki ga je izvedla Komisija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o izidu pregleda akcijskega načrta v 15 točkah o trgovini in trajnostnem razvoju, ki ga je izvedla Komisija (2022/2692(RSP))

(2023/C 132/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju neuradnega dokumenta Komisije z dne 26. februarja 2018 z naslovom Feedback and way forward on improving the implementation and enforcement of Trade and Sustainable Development chapters in EU Free Trade Agreements (Povratne informacije in nadaljnja pot v zvezi z izboljšanjem izvajanja in izvrševanja poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih EU o prosti trgovini) (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt v 15 točkah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neuradnega dokumenta Komisije z dne 26. februarja 2018 z naslovom Feedback and way forward on improving the implementation and enforcement of Trade and Sustainable Development chapters in EU Free Trade Agreements (Povratne informacije in nadaljnja pot v zvezi z izboljšanjem izvajanja in izvrševanja poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih EU o prosti trgovini) (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt v 15 točkah),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. junija 2022 z naslovom Moč trgovinskih partnerstev: skupaj za zeleno in pravično gospodarsko rast (COM(2022)0409) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o pregledu trgovine in trajnostnega razvoja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. junija 2022 z naslovom Moč trgovinskih partnerstev: skupaj za zeleno in pravično gospodarsko rast (COM(2022)0409) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o pregledu trgovine in trajnostnega razvoja),

| — | ob upoštevanju agende Organizacije združenih narodov (OZN) za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende Organizacije združenih narodov (OZN) za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD),

| — | ob upoštevanju tristranske deklaracije MOD o načelih za mednarodna podjetja in socialno politiko (v nadaljnjem besedilu: deklaracija o mednarodnih podjetjih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tristranske deklaracije MOD o načelih za mednarodna podjetja in socialno politiko (v nadaljnjem besedilu: deklaracija o mednarodnih podjetjih),

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja, vključno s Pariškim sporazumom iz leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja, vključno s Pariškim sporazumom iz leta 2015,

| — | ob upoštevanju ocenjevalnih poročil Medvladnega foruma o podnebnih spremembah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocenjevalnih poročil Medvladnega foruma o podnebnih spremembah,

| — | ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti iz leta 1992 in njenih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti iz leta 1992 in njenih protokolov,

| — | ob upoštevanju Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami iz leta 1975, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami iz leta 1975,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. februarja 2022 o dostojnem delu po vsem svetu za svetovni pravični prehod in trajnostno okrevanje (COM(2022)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. februarja 2022 o dostojnem delu po vsem svetu za svetovni pravični prehod in trajnostno okrevanje (COM(2022)0066),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2020 o pregledu trgovinske politike EU (1) in sporočila Komisije z dne 18. februarja 2021 z naslovom Pregled trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2020 o pregledu trgovinske politike EU (1) in sporočila Komisije z dne 18. februarja 2021 z naslovom Pregled trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika (COM(2021)0066),

| — | ob upoštevanju vprašanja Odbora za mednarodno trgovino Komisiji z dne 16. januarja 2018 o poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju v trgovinskih sporazumih EU (O-000098/2017 – B8-0617/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Odbora za mednarodno trgovino Komisiji z dne 16. januarja 2018 o poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju v trgovinskih sporazumih EU (O-000098/2017 – B8-0617/2017),

| — | ob upoštevanju neuradnega dokumenta Nizozemske in Francije z dne 8. maja 2020 o trgovini, družbenih in gospodarskih učinkih ter trajnostnem razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neuradnega dokumenta Nizozemske in Francije z dne 8. maja 2020 o trgovini, družbenih in gospodarskih učinkih ter trajnostnem razvoju,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2022 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2021 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2022 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2021 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2018 o enakosti spolov v trgovinskih sporazumih EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2018 o enakosti spolov v trgovinskih sporazumih EU (3),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za enakost spolov III (GAP III), objavljenega 25. novembra 2020 (JOIN(2020)0017), in resolucije Parlamenta z dne 10. marca 2022 o tem načrtu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za enakost spolov III (GAP III), objavljenega 25. novembra 2020 (JOIN(2020)0017), in resolucije Parlamenta z dne 10. marca 2022 o tem načrtu (4),

| — | ob upoštevanju letnih poročil Komisije o izvajanju in izvrševanju trgovinskih sporazumov EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil Komisije o izvajanju in izvrševanju trgovinskih sporazumov EU,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. oktobra 2021 z naslovom Trgovina in trajnostni razvoj naslednje generacije – pregled akcijskega načrta v 15 točkah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. oktobra 2021 z naslovom Trgovina in trajnostni razvoj naslednje generacije – pregled akcijskega načrta v 15 točkah,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Evropskega ekonomsko-socialnega odbora iz oktobra 2021 z naslovom Strengthening and Improving the Functioning of EU Trade Domestic Advisory Groups (Krepitev in izboljšanje delovanja notranjih svetovalnih skupin za trgovino EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Evropskega ekonomsko-socialnega odbora iz oktobra 2021 z naslovom Strengthening and Improving the Functioning of EU Trade Domestic Advisory Groups (Krepitev in izboljšanje delovanja notranjih svetovalnih skupin za trgovino EU),

| — | ob upoštevanju priročnika Mednarodne organizacije dela in Komisije o oceni določb o delu v trgovinskih in naložbenih sporazumih, objavljenega leta 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priročnika Mednarodne organizacije dela in Komisije o oceni določb o delu v trgovinskih in naložbenih sporazumih, objavljenega leta 2017,

| — | ob upoštevanju priročnika o izvajanju poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju iz trgovinskega sporazuma med EU in Ekvadorjem, objavljenega leta 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priročnika o izvajanju poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju iz trgovinskega sporazuma med EU in Ekvadorjem, objavljenega leta 2019,

| — | ob upoštevanju poročila iz maja 2022 o končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope, zlasti predloga 19(4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila iz maja 2022 o končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope, zlasti predloga 19(4),

| — | ob upoštevanju vprašanj za Komisijo o izidu pregleda akcijskega načrta v 15 točkah o trgovini in trajnostnem razvoju, ki ga je izvedla Komisija (O-000029/2022 – B9-0021/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj za Komisijo o izidu pregleda akcijskega načrta v 15 točkah o trgovini in trajnostnem razvoju, ki ga je izvedla Komisija (O-000029/2022 – B9-0021/2022),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za mednarodno trgovino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za mednarodno trgovino,

| A. | ker je EU zavezana trgovinskemu sistemu, ki je odprt in temelji na pravilih ter ki je pravičen, vključujoč in trajnosten; ker je trgovinska politika EU pomembno geoekonomsko orodje; ker je pozitivna in proaktivna trgovinska agenda ključna za gospodarsko blaginjo, konkurenčnost, inovacije in ustvarjanje novih visokokakovostnih delovnih mest v Evropi; |
| --- | --- |

A.

ker je EU zavezana trgovinskemu sistemu, ki je odprt in temelji na pravilih ter ki je pravičen, vključujoč in trajnosten; ker je trgovinska politika EU pomembno geoekonomsko orodje; ker je pozitivna in proaktivna trgovinska agenda ključna za gospodarsko blaginjo, konkurenčnost, inovacije in ustvarjanje novih visokokakovostnih delovnih mest v Evropi;

| B. | ker je EU kot največja trgovinska akterka na svetu v edinstvenem položaju, da lahko s partnerskimi državami na svetovni in dvostranski ravni sodeluje na način, da s svojo trgovinsko politiko in trgovinskimi sporazumi krepi spoštovanje mednarodnih delovnih standardov in okoljskih pravil; |
| --- | --- |

B.

ker je EU kot največja trgovinska akterka na svetu v edinstvenem položaju, da lahko s partnerskimi državami na svetovni in dvostranski ravni sodeluje na način, da s svojo trgovinsko politiko in trgovinskimi sporazumi krepi spoštovanje mednarodnih delovnih standardov in okoljskih pravil;

| C. | ker vsi sodobni trgovinski sporazumi EU vključujejo poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju; ker od leta 2018 njihovo izvajanje in izvrševanje usmerja akcijski načrt v 15 točkah; ker Parlament dosledno poziva k izboljšanju izvajanja in učinkovitega izvrševanja poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju ter k temu, da se kot skrajno sredstvo omogočijo sankcije; |
| --- | --- |

C.

ker vsi sodobni trgovinski sporazumi EU vključujejo poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju; ker od leta 2018 njihovo izvajanje in izvrševanje usmerja akcijski načrt v 15 točkah; ker Parlament dosledno poziva k izboljšanju izvajanja in učinkovitega izvrševanja poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju ter k temu, da se kot skrajno sredstvo omogočijo sankcije;

| D. | ker je Komisija junija 2021 začela poglobljeni pregled akcijskega načrta v 15 točkah o trgovini in trajnostnem razvoju, da bi lahko s trgovinski sporazumi v sodelovanju s trgovinskimi partnerji bolj spodbujali trajnostno trgovino; |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija junija 2021 začela poglobljeni pregled akcijskega načrta v 15 točkah o trgovini in trajnostnem razvoju, da bi lahko s trgovinski sporazumi v sodelovanju s trgovinskimi partnerji bolj spodbujali trajnostno trgovino;

| E. | ker je EU s svojo trgovinsko politiko in zunanjim delovanjem, skupaj s Parlamentom in njegovimi zakonodajnimi dejavnostmi ter parlamentarno diplomacijo, utrdila prepričanje, da so pogoji proizvodnje blaga in storitev z vidika človekovih pravic, okolja, dela in socialnega razvoja enako pomembni kot sama trgovina s tem blagom in storitvami; |
| --- | --- |

E.

ker je EU s svojo trgovinsko politiko in zunanjim delovanjem, skupaj s Parlamentom in njegovimi zakonodajnimi dejavnostmi ter parlamentarno diplomacijo, utrdila prepričanje, da so pogoji proizvodnje blaga in storitev z vidika človekovih pravic, okolja, dela in socialnega razvoja enako pomembni kot sama trgovina s tem blagom in storitvami;

| 1. | pozdravlja izid pregleda trgovine in trajnostnega razvoja; poudarja, da Parlament že dolgo zahteva celovit pregled in večji poudarek na izvajanju in izvrševanju poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju; ugotavlja, da je Komisija ugotovila, da bi na šestih prednostnih političnih področjih lahko ukrepe izboljšali; |
| --- | --- |

1.

| 2. | z zadovoljstvom ugotavlja, da namerava Komisija poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju v večji meri izkoristiti kot instrumente sodelovanja in zgodnjo analizo vrzeli uporabiti za to, da bi v sodelovanju s civilno družbo določila prednostne naloge izvajanja za posamezne države; ugotavlja, da bi morala Komisija pri ugotavljanju vrzeli pri izvajanju upoštevati mnenje Mednarodne organizacije dela, program Združenih narodov za okolje in večstranske okoljske sporazume; meni, da so za doseganje želenih rezultatov koristni podrobni časovni načrti izvajanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno poudarja, da je treba pred začetkom pogajanj o prihodnjih sporazumih o prosti trgovini opraviti temeljito predhodno študijo; poziva Komisijo, naj v to predhodno študijo vključi ustrezno vsebino poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podpira načrt Komisijo, da bo trajnost vključila v vse vidike sporazumov o prosti trgovini in s tem prispevala k ogljično nevtralnemu gospodarstvu ter da bo pri dostopu do trga dala prednost ekološkim proizvodom in storitvam ter dostopu do surovin in energetskega blaga, ki so bistvenega pomena za delovanje ogljično nevtralnega gospodarstva, pod pogojem, da spoštujejo trajnostne prakse in ne škodujejo človekovim pravicam, pravicam delavcev in okolju v tretjih državah ter da spoštujejo načelo OZN o prostovoljnem, predhodnem in informiranem soglasju; poziva k izvedbi celovite ocene učinka na trajnostni razvoj, da bi opredelili določbe, ki presegajo poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju ter ki odpirajo priložnosti za doseganje ciljev glede trajnosti ali bi lahko predstavljale izziv v zvezi s tem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da je Parlament pozval k okrepitvi vloge delegacij EU pri spremljanju izvajanja zavez o trgovini in trajnostnem razvoju; poziva, naj se delegacijam EU v ta namen dodeli dovolj sredstev in človeških virov, v vseh službah Komisije naj se temu nameni ustrezna pozornost, da bi zagotovili primerno obravnavo trajnosti v povezavi s trgovino, poleg tega pa naj se zagotovi usklajevanje in izvajanje programov za krepitev zmogljivosti s ciljem spodbujanja trajnostnega razvoja; poziva Komisijo in države članice, naj kar najbolje izkoristijo pristop Ekipe Evropa, da bi zagotovili skladnost in doslednost pri sodelovanju s partnerskimi državami glede vprašanj trajnosti v povezavi s trgovino; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja vzpostavitev funkcije glavnega pooblaščenca za nadzor izvrševanja trgovinskih pravil in preoblikovano enotno vstopno točko kot pomembna koraka za okrepitev izvajanja zavez o trgovini in trajnostnem razvoju, želi spomniti na zavezo Komisije, da bo domnevnim kršitvam določb o trgovini in trajnostnem razvoju namenila enako pozornost kot domnevnim kršitvam zavez glede dostopa do trga; ugotavlja, da je bila do zdaj prek enotne vstopne točke vložena le ena pritožba v zvezi s kršitvami določb o trgovini in trajnostnem razvoju; poudarja, da je treba v prihodnja poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju vključiti jasne in natančne zaveze; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podpira jasneje opredeljeno vlogo notranjih svetovalnih skupin v vseh fazah življenjskega cikla trgovinskih sporazumov in poziva, naj se jim dodeli vloga spremljanja dejanskega izvajanja vseh zadev, ki vplivajo na trajnost sporazumov o prosti trgovini, vključno z nadzorom časovnih načrtov za izvajanje; poziva, naj se notranjim svetovalnim skupinam dodelijo zadostna finančna sredstva in tehnična pomoč, da bodo lahko ustrezno opravljale svoje naloge; poudarja, da se je Odbor za mednarodno trgovino obvezal, da bo vsako leto organiziral razpravo s predstavniki notranjih svetovalnih skupin; meni, da je tesnejše sodelovanje med skupinami Parlamenta za spremljanje in stalnimi poročevalci na eni strani ter notranjimi svetovalnimi skupinami na drugi strani zelo pomembno za vse; poziva, naj se delujoče notranje svetovalne skupine vzpostavijo tudi v partnerskih državah in regijah v skladu s priporočili Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in mnenji notranjih svetovalnih skupin EU; pozdravlja dejstvo, da lahko notranje svetovalne skupine vložijo tudi kolektivne pritožbe in da lahko pritožnik s sedežem v EU predstavi pomisleke glede trgovine in trajnostnega razvoja v zvezi s subjektom, ki se nahaja v partnerski državi; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo kolektivne pritožbe poleg notranjih svetovalnih skupin lahko vlagale tudi organizacije civilne družbe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da bosta nadaljnje usklajevanje izvrševanja vprašanj glede trgovine in trajnostnega razvoja s splošnim reševanjem sporov med državami in razširitev faze skladnosti na spore iz poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju pripomogla k boljšemu izvajanju in izvrševanju priporočil iz poročil skupine strokovnjakov; meni, da bi morali biti nacionalno določeni prispevki kot oprijemljive zaveze pogodbenic Pariškega sporazuma bistveni dejavnik pri ocenjevanju, ali je prišlo do kršitve Pariškega sporazuma; poziva, naj imajo arbitri, pristojni za takšne spore, dokazano strokovno znanje na ustreznih področjih; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja pomen izvajanja naknadnih ocen okoljskih in socialnih učinkov vseh določb sporazumov o prosti trgovini in pregleda učinkovitosti določb o trgovini in trajnostnem razvoju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja dejstvo, da je v sklepni dokument vključen dolgoletni poziv Parlamenta k uporabi trgovinskih sankcij kot skrajnega sredstva v primeru resnih kršitev zavez o trgovini in trajnostnem razvoju, in sicer temeljnih načel in pravic pri delu Mednarodne organizacije dela ter bistvenih kršitev Pariškega sporazuma; upa, da bodo na 15. konferenci pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti, ki bo potekala decembra 2022, izpolnjeni pogoji, da bi konvencija postala izvršljiva, kot je predvideno v sporočilu o pregledu trgovine in trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da Komisija ni predstavila vzorčnega poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju, hkrati pa priznava, da je treba vse elemente sporočila o pregledu trgovine in trajnostnega razvoja razviti na prilagojen način, odvisno od trgovinskega partnerja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pričakuje, da se bodo načela iz izida pregleda akcijskega načrta v 15 točkah o trgovini in trajnostnem razvoju odražala v vseh trgovinskih sporazumih EU, o katerih potekajo pogajanja, in v prihodnjih trgovinskih sporazumih, ki bodo Parlamentu predložena v odobritev, pa tudi pri posodobitvi vseh veljavnih sporazumov o prosti trgovini z uporabo namenskih klavzul o pregledu, vključenih v obstoječe sporazume ali druge ustrezne postopke; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da je izid pregleda akcijskega načrta o trgovini in trajnostnem razvoju pomemben korak pri zagotavljanju, da bodo trgovinski sporazumi izpolnili dolgoletne zahteve Parlamenta ter pričakovanja civilne družbe in državljanov, obenem pa tudi, da bodo trgovinski sporazumi EU ostali predmet pogajanj in privlačni za partnerje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ostaja zavezan stalnemu napredku pri delu Parlamenta v zvezi s spremljanjem zavez o trgovini in trajnostnem razvoju ter pri njihovem izvajanju v celotnem življenjskem ciklu trgovinskih sporazumov, tudi prek namenskih skupin za spremljanje, posebnih parlamentarnih misij Evropskega parlamenta in morebitnih skupnih parlamentarnih odborov za spremljanje s partnerskimi državami; poziva Komisijo, naj prek odbora INTA ali posebnih skupin za spremljanje Parlamentu redno poroča o napredku, doseženem glede zavez o trgovini in trajnostnem razvoju, ter o njihovem izvajanju v partnerskih državah; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je treba v celoten postopek od ocene učinka na trajnostni razvoj do izvajanja vključiti vprašanje spola, tudi s posebnimi poglavji o enakosti spolov, če želimo zagotoviti, da bodo gospodarske priložnosti, ustvarjene s trgovinskimi sporazumi, koristile tako ženskam kot moškim; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno poudarja, da bi morali vsi prihodnji sporazumi EU o prosti trgovini, kot je navedeno v pregledu trgovinske politike, vsebovati poglavje o trajnostnih prehranskih sistemih, ki bo povezano s poglavjem o trgovini in trajnostnem razvoju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da mora biti EU kot največji trgovinski blok na svetu pri svojih prizadevanjih, skladnih s Svetovno trgovinsko organizacijo, ambiciozna pri oblikovanju dodatnih avtonomnih instrumentov v podporo svetovnim podnebnim ukrepom, boju proti izgubi biotske raznovrstnosti in krčenju gozdov, izboljšanju dobrobiti živali, določitvi pravil o trajnostnosti podjetij, primerni skrbnosti in prisilnem delu, napredku krožnega gospodarstva in prehoda na zeleno energijo ter zagotavljanju dostojnega dela po vsem svetu ter mora z dialogom in tarifnimi preferenciali svoje trgovinske partnerje spodbujati, naj te instrumente spoštujejo; poziva Komisijo, naj poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju uporabi za spodbujanje ratifikacije konvencij Mednarodne organizacije dela, vključenih v tristransko deklaracijo o načelih večnacionalnih podjetij in socialne politike; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je večstransko ukrepanje najboljši način za zagotovitev svetovnega prehoda na ogljično nevtralno, vključujoče in trajnostno gospodarstvo, kjer bodo spoštovane pravice delavcev, ter poziva EU, naj v ta namen okrepi svoje delo na večstranski ravni, in sicer v okviru Svetovne trgovinske organizacije ter s tesnejšim sodelovanjem z Mednarodno organizacijo dela, Programom Združenih narodov za okolje in večstranskimi okoljskimi sporazumi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, vladam in parlamentom držav članic, Mednarodni organizaciji dela, Programu Združenih narodov za okolje in večstranskim okoljskim sporazumom. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  UL C 425, 20.10.2021, str. 155.

(2)  UL C 342, 6.9.2022, str. 191.

(3)  UL C 162, 10.5.2019, str. 9.

(4)  UL C 347, 9.9.2022, str. 150.

---

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/103 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/103

---

P9_TA(2022)0355

Pristop EU k upravljanju vesoljskega prometa – Prispevek EU za reševanje globalnega izziva

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o pristopu EU k upravljanju vesoljskega prometa – Prispevek EU za reševanje globalnega izziva (2022/2641(RSP))

(2023/C 132/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 15. februarja 2022 z naslovom Pristop EU k upravljanju vesoljskega prometa – prispevek EU za reševanje globalnega izziva (JOIN(2022)0004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 15. februarja 2022 z naslovom Pristop EU k upravljanju vesoljskega prometa – prispevek EU za reševanje globalnega izziva (JOIN(2022)0004),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. novembra 2020 o usmeritvah za evropski prispevek k določitvi ključnih načel za svetovno vesoljsko gospodarstvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. novembra 2020 o usmeritvah za evropski prispevek k določitvi ključnih načel za svetovno vesoljsko gospodarstvo,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. februarja 2021 z naslovom Akcijski načrt za sinergije med civilno, obrambno in vesoljsko industrijo (COM(2021)0070), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. februarja 2021 z naslovom Akcijski načrt za sinergije med civilno, obrambno in vesoljsko industrijo (COM(2021)0070),

| — | ob upoštevanju smernic odbora OZN za miroljubno rabo vesolja za dolgoročno vzdržnost vesoljskih dejavnosti z dne 20. junija 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic odbora OZN za miroljubno rabo vesolja za dolgoročno vzdržnost vesoljskih dejavnosti z dne 20. junija 2019,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o upravljanju vesoljskega prometa (O-000035/2022 – B9-0022/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o upravljanju vesoljskega prometa (O-000035/2022 – B9-0022/2022),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za industrijo, raziskave in energetiko,

| A. | ker je upravljanje vesoljskega prometa za Unijo strateškega pomena in prispeva k zagotavljanju varnega, zanesljivega in avtonomnega dostopa do vesolja, vračanja iz njega in njegove uporabe, zagotavlja dolgoročno trajnost vesolja ter spodbuja in zagotavlja trajno konkurenčnost vesoljske industrije EU; |
| --- | --- |

A.

ker je upravljanje vesoljskega prometa za Unijo strateškega pomena in prispeva k zagotavljanju varnega, zanesljivega in avtonomnega dostopa do vesolja, vračanja iz njega in njegove uporabe, zagotavlja dolgoročno trajnost vesolja ter spodbuja in zagotavlja trajno konkurenčnost vesoljske industrije EU;

| B. | ker se je v zadnjih letih znatno povečalo število vesoljskih operacij, satelitov v orbiti in odpadkov; ker ta razvoj dogodkov eksponentno povečuje tveganja za varnost vesoljskih operacij v orbiti in trajnost vesolja; ker bi to lahko ogrozilo storitve, ki jih zagotavljajo komponente vesoljskega programa Unije; |
| --- | --- |

B.

ker se je v zadnjih letih znatno povečalo število vesoljskih operacij, satelitov v orbiti in odpadkov; ker ta razvoj dogodkov eksponentno povečuje tveganja za varnost vesoljskih operacij v orbiti in trajnost vesolja; ker bi to lahko ogrozilo storitve, ki jih zagotavljajo komponente vesoljskega programa Unije;

| C. | ker so se pojavili novi industrijski trendi, ki so privedli do bolj komercialnih pristopov k uporabi vesolja, novih nejavnih akterjev, ki vstopajo v vesoljski sektor, načrtovanih in potekajočih izstrelitev tako imenovanih megakonstelacij v nizko zemeljsko orbito in drugih komercialnih trendov, kot je vesoljsko rudarjenje; |
| --- | --- |

C.

ker so se pojavili novi industrijski trendi, ki so privedli do bolj komercialnih pristopov k uporabi vesolja, novih nejavnih akterjev, ki vstopajo v vesoljski sektor, načrtovanih in potekajočih izstrelitev tako imenovanih megakonstelacij v nizko zemeljsko orbito in drugih komercialnih trendov, kot je vesoljsko rudarjenje;

| D. | ker nekatere tehnologije ponujajo zanesljive rešitve glede vesoljskega prometa, zastojev in tveganja trkov; ker so bile razvite številne inovacije v EU ter zasebne in javne pobude za odkrivanje odpadkov in njihovo sledenje; ker so (samodejno) izogibanje trčenjem vesoljskih plovil, preprečevanje in zmanjševanje vesoljskih odpadkov, njihova sanacija ter tehnike odstranjevanja vesoljskih odpadkov učinkovita orodja, za katera je potreben ustrezen regulativni in izvedbeni okvir; |
| --- | --- |

D.

ker nekatere tehnologije ponujajo zanesljive rešitve glede vesoljskega prometa, zastojev in tveganja trkov; ker so bile razvite številne inovacije v EU ter zasebne in javne pobude za odkrivanje odpadkov in njihovo sledenje; ker so (samodejno) izogibanje trčenjem vesoljskih plovil, preprečevanje in zmanjševanje vesoljskih odpadkov, njihova sanacija ter tehnike odstranjevanja vesoljskih odpadkov učinkovita orodja, za katera je potreben ustrezen regulativni in izvedbeni okvir;

| E. | ker vesoljski program Unije vključuje komponento za spremljanje razmer v vesolju, ki vsebuje podkomponento za nadzor in spremljanje v vesolju, ta pa je operativni steber za upravljanje vesoljskega prometa; |
| --- | --- |

E.

ker vesoljski program Unije vključuje komponento za spremljanje razmer v vesolju, ki vsebuje podkomponento za nadzor in spremljanje v vesolju, ta pa je operativni steber za upravljanje vesoljskega prometa;

| F. | ker za razliko od drugih (prometnih) sektorjev pri upravljanju vesoljskega prometa ni enako obsežnega celovitega mednarodnega regulativnega okvira s podrobnimi pravili in tehničnimi specifikacijami, pač pa obstajajo samo prostovoljne smernice; |
| --- | --- |

F.

ker za razliko od drugih (prometnih) sektorjev pri upravljanju vesoljskega prometa ni enako obsežnega celovitega mednarodnega regulativnega okvira s podrobnimi pravili in tehničnimi specifikacijami, pač pa obstajajo samo prostovoljne smernice;

| 1. | pozdravlja načrtovane ukrepe, opisane v skupnem sporočilu z naslovom Pristop EU k upravljanju vesoljskega prometa – prispevek EU za reševanje globalnega izziva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja nedavni razvoj dogodkov v vesoljskem sektorju, ko so na trg vstopajo nova podjetja, in tržno uvajanje storitev, ki jih zagotavljajo različne komponente vesoljskega programa Unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da so povečanje vesoljskih operacij, številnost vesoljskih akterjev in doslej največje povečanje velikosti satelitskih konstelacij satelitov kvantitativni vidiki, ki predstavljajo resne izzive, in da je treba te izzive obravnavati, predvsem tako, da se sprejmejo preventivni ukrepi ter razvijejo in uporabijo napredne, avtomatizirane tehnologije, kot je samodejno izogibanje trkom; v zvezi s tem poudarja, da so umetna inteligenca, visokozmogljivostno računalništvo in strojno učenje prave omogočitvene tehnologije za potrebne postopke avtomatizacije in sledenja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da so za ustrezno upravljanje vesoljskega prometa potrebni podatki, ki temeljijo na kvantitativnih parametrih in merilnih orodjih, v ta namen pa je treba povečati tudi število in kakovost senzorjev, zagotoviti zanesljivo izmenjavo podatkov in napredek na področju odpadkov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da mora EU za razvoj vesoljskega sektorja sprejeti strateški in ambiciozen pristop, ki bo zajemal regulativne vidike, mednarodno razsežnost in storitve nadzora in spremljanja v vesolju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da se je treba zavzemati za mednarodno priznano opredelitev upravljanja vesoljskega prometa, da bi zagotovili enotno razumevanje vseh parametrov in tako prispevali k varnosti vesoljskih operacij v vse bolj natrpanem vesolju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da bi moral jasen regulativni okvir za vesoljske dejavnosti služiti kot podlaga za enake konkurenčne pogoje za vesoljske dejavnosti po vsej EU in celovit okvir za zavezujočo evropsko zakonodajo o vesolju, da bi zagotovili varne in zanesljive vesoljske operacije; poziva Komisijo, naj oblikuje sklop pravil, standardov, tehničnih specifikacij in smernic EU ter naj jih dejavno spodbuja/promovira (tudi) na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je treba varnost in zaščito upoštevati že v fazi zasnove, vesoljske izstrelitve in sredstva pa morajo temeljiti na vgrajeni trajnostnosti, a tudi opozarja, da se dosedanji primeri dobre prakse in smernice ne uporabljajo v zadostni meri, razdrobljenost pa ne vodi k učinkovitemu obsežnemu pristopu; poudarja, da bi bilo treba te spremembe zasnovati skrbno in jasno, da bi podprli hitro mednarodno uvajanje in preprečili pretirano upravno breme za vesoljsko industrijo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj upošteva tako civilne kot tudi obrambne/varnostne potrebe, oceni vpliv razvoja upravljanja vesoljskega prometa na evropske javne in zasebne deležnike ter se posvetuje z deležniki iz držav zunaj EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj brez poseganja v avtonomijo Unije vzpostavi stik s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj okrepi storitve Unije za nadzor in spremljanje v vesolju v zvezi z zbranimi podatki, analizami ponovnega vstopa in razdrobljenosti ter nadalje razvija podatkovno zbirko EU za nadzor in spremljanje v vesolju, vključno z odkritimi, katalogiziranimi in predvidenimi premiki vesoljskih objektov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je treba podpreti razvoj izboljšanih zmogljivosti storitev nadzora in spremljanja v vesolju ter spodbujati raziskave in inovacije na področju upravljanja vesoljskega prometa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da so vesoljski odpadki pereč problem in da je v zvezi s tem potrebno ukrepanje; zato poziva Komisijo, naj še naprej vlaga v raziskave in uporabo tehnologij za zmanjšanje odpadkov, tako da izkoristi vse možnosti za unijsko financiranje raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti prek programa Obzorje Evropa, Cassini-Huygensove misije za raziskovanje vesolja, pilotnih projektov, vključno s sinergijo med različnimi programi EU in nacionalnimi skladi ter s kombiniranjem teh programov in nacionalnih skladov, in, kolikor je mogoče, sredstev Evropske vesoljske agencije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj si z vsemi političnimi in diplomatskimi sredstvi, vključno s sodelovanjem z OZN, prizadeva za razvoj celovitega mednarodnega pristopa za uporabo skupnih standardov in pravil ter izvajanje konkretnih rešitev za upravljanje vesoljskega prometa na svetovni ravni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | spodbuja Komisijo, naj olajša sodelovanje EU pri sporazumu OZN o reševanju (1), konvenciji o odgovornosti (2) in konvenciji o registraciji (3); |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj do leta 2024 predlaga zakonodajo o upravljanju vesoljskega prometa, vključno z upravljanjem sistema in odgovornostih predlagane Agencije EU za vesoljski program ter naj na podlagi vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2021–2027 in sedanjega vesoljskega programa Unije v naslednji vesoljski program vključi upravljanje vesoljskega prometa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Sporazum o reševanju astronavtov, vračanju astronavtov in vračanju objektov, izstreljenih v vesolje iz leta 1967.

(2)  Konvencija o mednarodni odgovornosti za škodo, ki jo povzročijo vesoljski objekti iz leta 1971.

(3)  Konvencija o registraciji objektov, izstreljenih v vesolje, iz leta 1974.

---

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/106 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/106

---

P9_TA(2022)0356

Zavzemanje za oceane za izboljšanje njihovega upravljanja in biotske raznovrstnosti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o zavzemanju za oceane za izboljšanje njihovega upravljanja in biotske raznovrstnosti (2022/2836(RSP))

(2023/C 132/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (1),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 10. novembra 2016 z naslovom Mednarodno upravljanje oceanov: prispevek EU k odgovornemu upravljanju oceanov (JOIN(2016)0049), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 10. novembra 2016 z naslovom Mednarodno upravljanje oceanov: prispevek EU k odgovornemu upravljanju oceanov (JOIN(2016)0049),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2018 z naslovom Mednarodno upravljanje oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov v okviru ciljev trajnostnega razvoja za leto 2030 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2018 z naslovom Mednarodno upravljanje oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov v okviru ciljev trajnostnega razvoja za leto 2030 (2),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 24. junija 2022 z naslovom Usmeritev za trajnostni modri planet – skupno sporočilo o agendi EU za mednarodno upravljanje oceanov (JOIN(2022)0028), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 24. junija 2022 z naslovom Usmeritev za trajnostni modri planet – skupno sporočilo o agendi EU za mednarodno upravljanje oceanov (JOIN(2022)0028),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380), vključno s ciljem, da bi v EU do leta 2030 vzpostavili usklajeno mrežo 30 % morskih zavarovanih območij, in resolucije Parlamenta z dne 9. junija 2021 o tej strategiji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380), vključno s ciljem, da bi v EU do leta 2030 vzpostavili usklajeno mrežo 30 % morskih zavarovanih območij, in resolucije Parlamenta z dne 9. junija 2021 o tej strategiji (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (okvirna direktiva o morski strategiji) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (okvirna direktiva o morski strategiji) (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (direktiva o pomorskem prostorskem načrtovanju) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (direktiva o pomorskem prostorskem načrtovanju) (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o vplivu morskih odpadkov na ribištvo (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o vplivu morskih odpadkov na ribištvo (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. maja 2022 z naslovom Na poti do trajnostnega modrega gospodarstva v EU: vloga ribištva in akvakulture (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. maja 2022 z naslovom Na poti do trajnostnega modrega gospodarstva v EU: vloga ribištva in akvakulture (7),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 6. julija 2016 o odločitvi Japonske o obnovi kitolova v sezoni 2015–2016 (8) in z dne 12. septembra 2017 o kitolovu na Norveškem (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 6. julija 2016 o odločitvi Japonske o obnovi kitolova v sezoni 2015–2016 (8) in z dne 12. septembra 2017 o kitolovu na Norveškem (9),

| — | ob upoštevanju projekta Komisije v okviru programa Obzorje Evropa z naslovom Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters (Misija Morska zvezda do leta 2030: obnova naših oceanov in voda), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju projekta Komisije v okviru programa Obzorje Evropa z naslovom Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters (Misija Morska zvezda do leta 2030: obnova naših oceanov in voda),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2007 z naslovom Celostna pomorska politika za Evropsko unijo (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2007 z naslovom Celostna pomorska politika za Evropsko unijo (COM(2007)0575),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo na eni strani ter članicami Organizacije afriških, karibskih in pacifiških držav na drugi strani po pogajanjih o sporazumu, ki bo nasledil Sporazum iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo na eni strani ter članicami Organizacije afriških, karibskih in pacifiških držav na drugi strani po pogajanjih o sporazumu, ki bo nasledil Sporazum iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju ratifikacije in začetka veljavnosti Mednarodne konvencije o odgovornosti in nadomestilu škode v zvezi s prevozom nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju, ki je bila sprejeta leta 2010 in s katero je bila spremenjena prejšnja konvencija, sprejeta leta 1996, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ratifikacije in začetka veljavnosti Mednarodne konvencije o odgovornosti in nadomestilu škode v zvezi s prevozom nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju, ki je bila sprejeta leta 2010 in s katero je bila spremenjena prejšnja konvencija, sprejeta leta 1996,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z naslovom Transforming our World: the 2030 Agenda for Sustainable Development (Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030), ki je bila sprejeta na vrhu OZN o trajnostnem razvoju v New Yorku 25. septembra 2015, in zlasti cilja trajnostnega razvoja št. 14 iz agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, s katerim se spodbujata ohranjanje in trajnostna uporaba oceanov, morij in morskih virov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z naslovom Transforming our World: the 2030 Agenda for Sustainable Development (Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030), ki je bila sprejeta na vrhu OZN o trajnostnem razvoju v New Yorku 25. septembra 2015, in zlasti cilja trajnostnega razvoja št. 14 iz agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, s katerim se spodbujata ohranjanje in trajnostna uporaba oceanov, morij in morskih virov,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) in Pariškega sporazuma iz leta 2015, ki je začel veljati 4. novembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) in Pariškega sporazuma iz leta 2015, ki je začel veljati 4. novembra 2016,

| — | ob upoštevanju Glasgowskega podnebnega pakta UNFCCC, ki je bil sprejet 13. novembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Glasgowskega podnebnega pakta UNFCCC, ki je bil sprejet 13. novembra 2021,

| — | ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti, ki je začela veljati 29. decembra 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti, ki je začela veljati 29. decembra 1993,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS), ki je bila podpisana v Montego Bayju na Jamajki 10. decembra 1982 in je začela veljati 16. novembra 1994, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS), ki je bila podpisana v Montego Bayju na Jamajki 10. decembra 1982 in je začela veljati 16. novembra 1994,

| — | ob upoštevanju mandata Mednarodne agencije za morsko dno, ki je bila ustanovljena v skladu s konvencijo UNCLOS, in sporazuma iz leta 1994 o izvajanju dela XI konvencije UNCLOS, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mandata Mednarodne agencije za morsko dno, ki je bila ustanovljena v skladu s konvencijo UNCLOS, in sporazuma iz leta 1994 o izvajanju dela XI konvencije UNCLOS,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe z dne 24. septembra 2019 o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe z dne 24. septembra 2019 o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju,

| — | ob upoštevanju desetletja oceanskih znanosti za trajnostni razvoj (2021–2030), ki ga je razglasila OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju desetletja oceanskih znanosti za trajnostni razvoj (2021–2030), ki ga je razglasila OZN,

| — | ob upoštevanju globalnega ocenjevalnega poročila o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, ki ga je maja 2019 pripravila Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega ocenjevalnega poročila o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, ki ga je maja 2019 pripravila Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah,

| — | ob upoštevanju vrha En ocean, ki je potekal v Brestu v Franciji od 9. do 11. februarja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrha En ocean, ki je potekal v Brestu v Franciji od 9. do 11. februarja 2022,

| — | ob upoštevanju resolucije, ki jo je sprejela skupščina OZN za okolje v Nairobiju 2. marca 2022, z naslovom End plastic pollution: towards an international legally binding instrument (Odprava onesnaževanja s plastiko: mednarodnemu pravno zavezujočemu instrumentu naproti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije, ki jo je sprejela skupščina OZN za okolje v Nairobiju 2. marca 2022, z naslovom End plastic pollution: towards an international legally binding instrument (Odprava onesnaževanja s plastiko: mednarodnemu pravno zavezujočemu instrumentu naproti),

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 24. decembra 2017 o pravno zavezujočem instrumentu na mednarodni ravni v okviru konvencije UNCLOS glede ohranjanja in trajnostne rabe morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 24. decembra 2017 o pravno zavezujočem instrumentu na mednarodni ravni v okviru konvencije UNCLOS glede ohranjanja in trajnostne rabe morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije,

| — | ob upoštevanju konference OZN na visoki ravni za podporo doseganju cilja trajnostnega razvoja št. 14 (konferenca OZN o oceanih), ki je potekala v Lizboni od 27. junija do 1. julija 2022, in sprejetja Lizbonske deklaracije, ki ji je sledilo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konference OZN na visoki ravni za podporo doseganju cilja trajnostnega razvoja št. 14 (konferenca OZN o oceanih), ki je potekala v Lizboni od 27. junija do 1. julija 2022, in sprejetja Lizbonske deklaracije, ki ji je sledilo,

| — | ob upoštevanju sedme konference na visoki ravni Naš ocean, ki so jo skupaj gostili Palau in Združene države Amerike 13. in 14. aprila 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedme konference na visoki ravni Naš ocean, ki so jo skupaj gostili Palau in Združene države Amerike 13. in 14. aprila 2022,

| — | ob upoštevanju konference OZN o biotski raznovrstnosti (COP15), ki bo potekala v Montrealu od 5. do 17. decembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konference OZN o biotski raznovrstnosti (COP15), ki bo potekala v Montrealu od 5. do 17. decembra 2022,

| — | ob upoštevanju sporazuma Svetovne trgovinske organizacije (STO) o prepovedi škodljivih subvencij za ribištvo, ki je bil sprejet na 12. ministrski konferenci STO 17. junija 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma Svetovne trgovinske organizacije (STO) o prepovedi škodljivih subvencij za ribištvo, ki je bil sprejet na 12. ministrski konferenci STO 17. junija 2022,

| — | ob upoštevanju Bizertske deklaracije, ki je bila sprejeta na Svetovnem forumu o morjih septembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Bizertske deklaracije, ki je bila sprejeta na Svetovnem forumu o morjih septembra 2022,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 20/2022 z dne 26. septembra 2022 z naslovom Ukrepi EU za boj proti nezakonitemu ribolovu – Nadzorni sistemi so vzpostavljeni, vendar so oslabljeni zaradi neenotnega izvajanja pregledov in uporabe sankcij v državah članicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 20/2022 z dne 26. septembra 2022 z naslovom Ukrepi EU za boj proti nezakonitemu ribolovu – Nadzorni sistemi so vzpostavljeni, vendar so oslabljeni zaradi neenotnega izvajanja pregledov in uporabe sankcij v državah članicah,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. novembra 2020 z naslovom Strategija EU za izkoriščanje možnosti energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. novembra 2020 z naslovom Strategija EU za izkoriščanje možnosti energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost (COM(2020)0741),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2022 o evropski strategiji za energijo iz obnovljivih virov na morju (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2022 o evropski strategiji za energijo iz obnovljivih virov na morju (10),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 26/2020 z dne 26. novembra 2020 z naslovom Morsko okolje: zaščita EU je obsežna, vendar ni poglobljena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 26/2020 z dne 26. novembra 2020 z naslovom Morsko okolje: zaščita EU je obsežna, vendar ni poglobljena,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2021 o vzpostavitvi morskih zavarovanih območij na Antarktiki in ohranitvi biotske raznovrstnosti v Antarktičnem oceanu (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2021 o vzpostavitvi morskih zavarovanih območij na Antarktiki in ohranitvi biotske raznovrstnosti v Antarktičnem oceanu (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 o vplivu vetrnih elektrarn in drugih sistemov za energijo iz obnovljivih virov na morju na ribiški sektor (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 o vplivu vetrnih elektrarn in drugih sistemov za energijo iz obnovljivih virov na morju na ribiški sektor (12),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker je Evropski parlament razglasil izredne podnebne in okoljske razmere ter se zavezal cilju nujnega sprejetja konkretnih ukrepov, potrebnih za boj proti tej grožnji in njeno zajezitev, preden bo prepozno; ker so izgubljanje biotske raznovrstnosti in podnebne spremembe prepleteni in se stopnjujejo, pri čemer vsi v enaki meri ogrožajo življenje na našem planetu, zato bi jih bilo treba nujno obravnavati skupaj; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropski parlament razglasil izredne podnebne in okoljske razmere ter se zavezal cilju nujnega sprejetja konkretnih ukrepov, potrebnih za boj proti tej grožnji in njeno zajezitev, preden bo prepozno; ker so izgubljanje biotske raznovrstnosti in podnebne spremembe prepleteni in se stopnjujejo, pri čemer vsi v enaki meri ogrožajo življenje na našem planetu, zato bi jih bilo treba nujno obravnavati skupaj;

| B. | ker narava propada s hitrostjo in v obsegu, ki sta brez primere v človeški zgodovini; ker se ocenjuje, da na svetovni ravni izumrtje grozi milijonu vrst; ker je v ugodnem stanju samo 23 % vrst in 16 % habitatov iz direktiv EU o naravi; |
| --- | --- |

B.

ker narava propada s hitrostjo in v obsegu, ki sta brez primere v človeški zgodovini; ker se ocenjuje, da na svetovni ravni izumrtje grozi milijonu vrst; ker je v ugodnem stanju samo 23 % vrst in 16 % habitatov iz direktiv EU o naravi;

| C. | ker oceani prekrivajo 71 % površine Zemlje, proizvedejo polovico našega kisika ter absorbirajo tretjino emisij CO2 in 90 % presežne toplote v podnebnem sistemu (13), v okviru podnebne krize pa imajo edinstveno in ključno vlogo pri uravnavanju podnebja; |
| --- | --- |

C.

ker oceani prekrivajo 71 % površine Zemlje, proizvedejo polovico našega kisika ter absorbirajo tretjino emisij CO2 in 90 % presežne toplote v podnebnem sistemu (13), v okviru podnebne krize pa imajo edinstveno in ključno vlogo pri uravnavanju podnebja;

| D. | ker je svet v okoljski in podnebni krizi, na katero se je treba odzvati na svetovni ravni z opredelitvijo skupnih izzivov, sinergije in področij za sodelovanje; |
| --- | --- |

D.

ker je svet v okoljski in podnebni krizi, na katero se je treba odzvati na svetovni ravni z opredelitvijo skupnih izzivov, sinergije in področij za sodelovanje;

| E. | ker velja prepričanje, da je v globokem morju največja biotska raznovrstnost na svetu, ker v njem živi približno 250 000 znanih vrst in številne druge, ki še niso bile odkrite, saj sta najmanj dve tretjini morskih vrst še neidentificirani (14); |
| --- | --- |

E.

ker velja prepričanje, da je v globokem morju največja biotska raznovrstnost na svetu, ker v njem živi približno 250 000 znanih vrst in številne druge, ki še niso bile odkrite, saj sta najmanj dve tretjini morskih vrst še neidentificirani (14);

| F. | ker imajo EU in njene države članice ob upoštevanju morskih območij čezmorskih držav in ozemelj največje morsko območje na svetu; |
| --- | --- |

F.

ker imajo EU in njene države članice ob upoštevanju morskih območij čezmorskih držav in ozemelj največje morsko območje na svetu;

| G. | ker oceani prispevajo tudi k prehranski varnosti in zdravju, saj so primarni vir beljakovin za več kot tri milijarde ljudi, omogočajo proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, pridobivanje mineralnih virov in ustvarjanje delovnih mest v obalnih skupnostih ter olajšujejo prevoz blaga in internetno komuniciranje; |
| --- | --- |

G.

ker oceani prispevajo tudi k prehranski varnosti in zdravju, saj so primarni vir beljakovin za več kot tri milijarde ljudi, omogočajo proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, pridobivanje mineralnih virov in ustvarjanje delovnih mest v obalnih skupnostih ter olajšujejo prevoz blaga in internetno komuniciranje;

| H. | ker so oceani pod zelo velikim pritiskom zaradi človekovih dejavnosti, vključno s prelovom in škodljivimi ribolovnimi tehnikami, kot so pridnene ribolovne dejavnosti, onesnaženostjo, ekstraktivnimi industrijskimi dejavnostmi in podnebno krizo, ki vodijo do nepopravljive škode, kot so segrevanje oceanov, dviganje morske gladine, zakisljevanje, zmanjševanje količine kisika, obalna erozija, onesnaževanje morja, prekomerno izkoriščanje morske biotske raznovrstnosti, izgubljanje in degradacija habitatov ter zmanjševanje biomase, kar ima posledice tudi za zdravje in varnost populacij ljudi in živali ter drugih organizmov; |
| --- | --- |

H.

ker so oceani pod zelo velikim pritiskom zaradi človekovih dejavnosti, vključno s prelovom in škodljivimi ribolovnimi tehnikami, kot so pridnene ribolovne dejavnosti, onesnaženostjo, ekstraktivnimi industrijskimi dejavnostmi in podnebno krizo, ki vodijo do nepopravljive škode, kot so segrevanje oceanov, dviganje morske gladine, zakisljevanje, zmanjševanje količine kisika, obalna erozija, onesnaževanje morja, prekomerno izkoriščanje morske biotske raznovrstnosti, izgubljanje in degradacija habitatov ter zmanjševanje biomase, kar ima posledice tudi za zdravje in varnost populacij ljudi in živali ter drugih organizmov;

| I. | ker je po navedbah Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah ter Medvladnega panela za podnebne spremembe morska biotska raznovrstnost resno ogrožena; ker Evropska agencija za okolje opozarja, da se evropsko morsko okolje slabša in da je treba hitro obnoviti naše morske ekosisteme, in sicer z obravnavo vplivov človekovih dejavnosti na morsko okolje; ker so morske žariščne točke, kot so koralni grebeni, mangrove in z morsko travo poraslo dno, močno degradirane ter jih ogrožajo podnebne spremembe in onesnaževanje; |
| --- | --- |

I.

ker je po navedbah Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah ter Medvladnega panela za podnebne spremembe morska biotska raznovrstnost resno ogrožena; ker Evropska agencija za okolje opozarja, da se evropsko morsko okolje slabša in da je treba hitro obnoviti naše morske ekosisteme, in sicer z obravnavo vplivov človekovih dejavnosti na morsko okolje; ker so morske žariščne točke, kot so koralni grebeni, mangrove in z morsko travo poraslo dno, močno degradirane ter jih ogrožajo podnebne spremembe in onesnaževanje;

| J. | ker bi imel neuspeh pri doseganju ciljev Pariškega sporazuma izredno velik okoljski vpliv in gospodarske stroške, vključno s povečanjem verjetnosti, da bo dosežena prelomna točka, ko se bo zaradi ravni temperature začela zmanjševati naravna sposobnost oceanov za absorbiranje ogljika; |
| --- | --- |

J.

ker bi imel neuspeh pri doseganju ciljev Pariškega sporazuma izredno velik okoljski vpliv in gospodarske stroške, vključno s povečanjem verjetnosti, da bo dosežena prelomna točka, ko se bo zaradi ravni temperature začela zmanjševati naravna sposobnost oceanov za absorbiranje ogljika;

| K. | ker kiti prispevajo k produktivnosti ekosistemov in imajo pomembno vlogo pri zajemanju ogljika iz atmosfere; ker vsak veliki kit v svojem življenju v povprečju sekvestrira 33 ton CO2; ker so izračuni Mednarodnega denarnega sklada pokazali, da bi se količina fitoplanktona, koristnega za podnebje, znatno povečala, če bi omogočili, da se število kitov vrne na raven pred kitolovom, posledica tega povečanja pa bi bila dodatno zajetje več sto milijonov ton CO2 na leto, kar je toliko, kot če bi se nenadoma pojavili dve milijardi dreves (15); ker bi bilo treba pri mednarodnem upravljanju oceanov zaščito kitov obravnavati prednostno; |
| --- | --- |

K.

ker kiti prispevajo k produktivnosti ekosistemov in imajo pomembno vlogo pri zajemanju ogljika iz atmosfere; ker vsak veliki kit v svojem življenju v povprečju sekvestrira 33 ton CO2; ker so izračuni Mednarodnega denarnega sklada pokazali, da bi se količina fitoplanktona, koristnega za podnebje, znatno povečala, če bi omogočili, da se število kitov vrne na raven pred kitolovom, posledica tega povečanja pa bi bila dodatno zajetje več sto milijonov ton CO2 na leto, kar je toliko, kot če bi se nenadoma pojavili dve milijardi dreves (15); ker bi bilo treba pri mednarodnem upravljanju oceanov zaščito kitov obravnavati prednostno;

| L. | ker bi bilo treba oceane na mednarodni ravni priznati kot svetovno skupno dobrino in jih zaščititi, ker so edinstveni in medsebojno povezani ter zagotavljajo bistvene ekosistemske storitve, od katerih sta odvisna preživetje in blaginja sedanjih in prihodnjih generacij; |
| --- | --- |

L.

ker bi bilo treba oceane na mednarodni ravni priznati kot svetovno skupno dobrino in jih zaščititi, ker so edinstveni in medsebojno povezani ter zagotavljajo bistvene ekosistemske storitve, od katerih sta odvisna preživetje in blaginja sedanjih in prihodnjih generacij;

| M. | ker najbolj oddaljene regije in otoki EU zaradi svojih geografskih lastnosti in posebnosti prispevajo k temu, da ima EU korist od geostrateške, ekološke, gospodarske in kulturne razsežnosti oceanov, ter ji nalagajo odgovornosti; ker so najbolj oddaljene regije in otoki v primerjavi z ostalimi deli EU in razvitega sveta med območji, ki so najbolj prizadeta zaradi podnebnih sprememb in z vidika trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

M.

ker najbolj oddaljene regije in otoki EU zaradi svojih geografskih lastnosti in posebnosti prispevajo k temu, da ima EU korist od geostrateške, ekološke, gospodarske in kulturne razsežnosti oceanov, ter ji nalagajo odgovornosti; ker so najbolj oddaljene regije in otoki v primerjavi z ostalimi deli EU in razvitega sveta med območji, ki so najbolj prizadeta zaradi podnebnih sprememb in z vidika trajnostnega razvoja;

| N. | ker je Evropska agencija za okolje upravljanje oceanov opredelila kot upravljanje in uporabo svetovnih oceanov in njihovih virov na takšne načine, da ostajajo zdravi, produktivni, varni, zaščiteni in odporni (16); |
| --- | --- |

N.

ker je Evropska agencija za okolje upravljanje oceanov opredelila kot upravljanje in uporabo svetovnih oceanov in njihovih virov na takšne načine, da ostajajo zdravi, produktivni, varni, zaščiteni in odporni (16);

| O. | ker modro gospodarstvo EU zagotavlja 4,5 milijona neposrednih delovnih mest ter zajema vse panoge in sektorje, povezane z oceani, morji in obalami, kot so pomorski promet, morski potniški promet, ribištvo in proizvodnja energije, pa tudi pristanišča, ladjedelnice, obalni turizem in kopensko akvakulturo; ker so gospodarska vprašanja, povezana z oceani, pomemben element svežnja o evropskem zelenem dogovoru in načrta za okrevanje in ker bi lahko razvoj trajnostnega modrega gospodarstva na področju morskih ekosistemov močno prispeval h gospodarskemu razvoju, pa tudi ustvarjanju delovnih mest, zlasti v obalnih in otoških državah in regijah ter najbolj oddaljenih regijah (17); |
| --- | --- |

O.

ker modro gospodarstvo EU zagotavlja 4,5 milijona neposrednih delovnih mest ter zajema vse panoge in sektorje, povezane z oceani, morji in obalami, kot so pomorski promet, morski potniški promet, ribištvo in proizvodnja energije, pa tudi pristanišča, ladjedelnice, obalni turizem in kopensko akvakulturo; ker so gospodarska vprašanja, povezana z oceani, pomemben element svežnja o evropskem zelenem dogovoru in načrta za okrevanje in ker bi lahko razvoj trajnostnega modrega gospodarstva na področju morskih ekosistemov močno prispeval h gospodarskemu razvoju, pa tudi ustvarjanju delovnih mest, zlasti v obalnih in otoških državah in regijah ter najbolj oddaljenih regijah (17);

| P. | ker sta na vrhu En ocean v Brestu februarja 2022 Francija in Kolumbija ustanovili svetovno koalicijo za modri ogljik, ustanovljena pa je bila tudi koalicija ambicioznih za biotsko raznovrstnost na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije; |
| --- | --- |

P.

ker sta na vrhu En ocean v Brestu februarja 2022 Francija in Kolumbija ustanovili svetovno koalicijo za modri ogljik, ustanovljena pa je bila tudi koalicija ambicioznih za biotsko raznovrstnost na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije;

1.

poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo pri varstvu oceanov, obnovi morskih ekosistemov ter ozaveščanju o bistveni vlogi oceanov pri ohranjanju planeta v stanju, primernem za življenje ljudi in živali, in o številnih koristih, ki jih imajo za naše družbe; meni, da je v tem okviru pomembno, da izboljšamo svoj odnos do oceanov; spodbuja Komisijo, naj podpira boljše povezovanje vprašanj ohranjanja oceanov z drugimi področji politike, med drugim na bližajočih se konferencah o podnebju in biotski raznovrstnosti, zlasti COP15 in COP27;

2.

izraža razočaranje nad dejstvom, da na peti medvladni konferenci na koncu ni bil sprejet sporazum o odprtem morju, obenem pa priznava, da je bil dosežen napredek; meni, da je nujno treba zagotoviti zaščito biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije, da bi zaščitili, ohranili in obnovili morske organizme ter pravično in trajnostno uporabljali skupne oceanske vire; poziva Komisijo in države članice, naj nujno in brez odlašanja ponovno začnejo pogajanja o sporazumu o odprtem morju, da bi ambiciozno pristopile k pogajanjem o sporazumu o biotski raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije, s katerim bo zagotovljen ambiciozen, učinkovit in za prihodnost primeren mednarodni okvir, ki je bistven za izpolnitev cilja, da bi na svetovni ravni ohranili vsaj 30 % oceanov in morij;

3.

poudarja, da bi morala imeti konferenca podpisnikov sporazuma vse pristojnosti za sprejemanje učinkovitih načrtov in ukrepov za upravljanje morskih zavarovanih območij, in je trdno prepričan, da bi vsakršen mehanizem za izvzetje ogrozil prizadevanja za varstvo morja; poleg tega poudarja, da bi moral sporazum vključevati tudi pošten in pravičen mehanizem za izmenjavo koristi morskih genetskih virov in dostop do njih ter zagotoviti ustrezno financiranje za podporo temeljnim funkcijam sporazuma, pa tudi finančno, znanstveno in tehnično podporo za države, ki jo potrebujejo, in sicer s krepitvijo zmogljivosti in prenosi morske tehnologije; poziva Komisijo in države članice, naj se zavzemajo za vključitev oceanov kot svetovne skupne dobrine v preambulo prihodnjih deklaracij in mednarodnih pogodb, zlasti o biotski raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije;

4.

poudarja, da bosta bližajoči se konferenci o podnebju (COP27) in biotski raznovrstnosti (COP15) ključni za zagotovitev, da bodo imeli oceani osrednjo vlogo v boju proti podnebnim spremembam ter pri popolni izpolnitvi ciljev Pariškega sporazuma in Konvencije o biološki raznovrstnosti; se zaveda, da je dobro zdravje naših oceanov in morij ključno za ohranjanje njihove vloge pri blaženju podnebnih sprememb in doseganju temperaturnega cilja iz Pariškega sporazuma; ponovno poziva EU, naj se na COP15 zavzame za ambiciozen svetovni okvir za biotsko raznovrstnost po letu 2020 s cilji, s katerimi bi zaustavili in obrnili trend izgubljanja biotske raznovrstnosti, vključno s pravno zavezujočim ciljem vsaj 30-odstotne svetovne obnove in zaščite do leta 2030;

Izboljšanje upravljanja oceanov na ravni EU in mednarodni ravni

Izboljšanje upravljanja oceanov na ravni EU in mednarodni ravni

| 5. | meni, da so za boj proti degradaciji oceanov potrebna znatna skupna prizadevanja; poziva h globalnemu, sistemskemu, povezanemu in ambicioznemu upravljanju; |
| --- | --- |

5.

meni, da so za boj proti degradaciji oceanov potrebna znatna skupna prizadevanja; poziva h globalnemu, sistemskemu, povezanemu in ambicioznemu upravljanju;

| 6. | ponovno poziva Komisijo in države članice, naj podprejo mednarodni moratorij za globokomorsko rudarjenje (18); |
| --- | --- |

6.

ponovno poziva Komisijo in države članice, naj podprejo mednarodni moratorij za globokomorsko rudarjenje (18

| 7. | poudarja, kako pomembno je, da se v evropskih politikah obravnavajo povezave med kopnim in morjem, vključno z uhajanjem dušika in fosforja zaradi intenzivnega kmetijstva ter onesnaževanjem s plastiko; poudarja tudi, kako pomembno je, da se zagotovi vključevanje pristopa „eno zdravje“ ter priznajo povezave med zdravjem ljudi, živali in okolja; |
| --- | --- |

7.

poudarja, kako pomembno je, da se v evropskih politikah obravnavajo povezave med kopnim in morjem, vključno z uhajanjem dušika in fosforja zaradi intenzivnega kmetijstva ter onesnaževanjem s plastiko; poudarja tudi, kako pomembno je, da se zagotovi vključevanje pristopa „eno zdravje“ ter priznajo povezave med zdravjem ljudi, živali in okolja;

| 8. | ponovno izraža zaskrbljenost, ker sektorska podpora, zagotovljena s sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, pogosto nima neposrednih koristi za lokalne ribiške in obalne skupnosti v tretjih državah; ponovno poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo taki sporazumi v skladu s cilji trajnostnega razvoja, okoljskimi obveznostmi EU in cilji skupne ribiške politike EU; poziva EU, naj poveča zahteve sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu glede preglednosti, zbiranja podatkov (zlasti o ulovu, registraciji plovil in delovnih pogojih) in poročanja ter vzpostavi centralizirano socialno-ekonomsko podatkovno zbirko za vsa plovila EU, ne glede na to, kje delujejo; |
| --- | --- |

8.

ponovno izraža zaskrbljenost, ker sektorska podpora, zagotovljena s sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, pogosto nima neposrednih koristi za lokalne ribiške in obalne skupnosti v tretjih državah; ponovno poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo taki sporazumi v skladu s cilji trajnostnega razvoja, okoljskimi obveznostmi EU in cilji skupne ribiške politike EU; poziva EU, naj poveča zahteve sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu glede preglednosti, zbiranja podatkov (zlasti o ulovu, registraciji plovil in delovnih pogojih) in poročanja ter vzpostavi centralizirano socialno-ekonomsko podatkovno zbirko za vsa plovila EU, ne glede na to, kje delujejo;

| 9. | poudarja, da je treba v okvir globalnega upravljanja oceanov vključiti vprašanja s področij dela na morju in človekovih pravic; poziva Komisijo, naj sprejme ciljno usmerjene ukrepe za spodbujanje standardov dostojnega dela v svetovni ribiški industriji in s tem prizna povezavo med zlorabo delovne sile in kršitvijo človekovih pravic ter netrajnostnimi in uničujočimi ribiškimi praksami, zlasti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba v okvir globalnega upravljanja oceanov vključiti vprašanja s področij dela na morju in človekovih pravic; poziva Komisijo, naj sprejme ciljno usmerjene ukrepe za spodbujanje standardov dostojnega dela v svetovni ribiški industriji in s tem prizna povezavo med zlorabo delovne sile in kršitvijo človekovih pravic ter netrajnostnimi in uničujočimi ribiškimi praksami, zlasti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom;

| 10. | poziva Svet in njegova šestmesečna predsedstva, naj v zvezi z morskimi vprašanji oblikujejo in začnejo izvajati dolgoročno strateško vizijo, da bi EU na svetovni ravni prevzela vodilno vlogo pri trajnostnem razvoju naših oceanov, zlasti pa pri zaščiti oceanov in njihovih ekosistemov za obravnavo sedanje okoljske in podnebne krize; |
| --- | --- |

10.

poziva Svet in njegova šestmesečna predsedstva, naj v zvezi z morskimi vprašanji oblikujejo in začnejo izvajati dolgoročno strateško vizijo, da bi EU na svetovni ravni prevzela vodilno vlogo pri trajnostnem razvoju naših oceanov, zlasti pa pri zaščiti oceanov in njihovih ekosistemov za obravnavo sedanje okoljske in podnebne krize;

| 11. | ponovno poudarja načelo skladnosti politik za razvoj, ki so se mu zavezale EU in njene države članice in katerega namen je čim bolj zmanjšati protislovja in ustvariti sinergijo med različnimi politikami Unije; v zvezi s tem poudarja ključno vlogo razvojnih politik EU, ki bi morale podpirati partnerske države pri doseganju navedenih skupnih ciljev v zvezi z oceani in človeštvom; |
| --- | --- |

11.

ponovno poudarja načelo skladnosti politik za razvoj, ki so se mu zavezale EU in njene države članice in katerega namen je čim bolj zmanjšati protislovja in ustvariti sinergijo med različnimi politikami Unije; v zvezi s tem poudarja ključno vlogo razvojnih politik EU, ki bi morale podpirati partnerske države pri doseganju navedenih skupnih ciljev v zvezi z oceani in človeštvom;

| 12. | poudarja, da je tako zaradi biotske raznovrstnosti kot z vidika podnebja pomembno zaščititi populacije kitov; odločno podpira ohranitev svetovnega moratorija za komercialni kitolov ter prepovedi mednarodne trgovine z izdelki iz kitov; poziva Japonsko, Norveško in Islandijo, naj opustijo dejavnosti kitolova; poziva EU, naj obravnava smrtne nevarnosti, ki pretijo vsem vrstam kitov, vključno z udarci plovil, zapletanjem v ribiške mreže, plastičnimi odpadki v vodi in obremenitvijo s hrupom; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je tako zaradi biotske raznovrstnosti kot z vidika podnebja pomembno zaščititi populacije kitov; odločno podpira ohranitev svetovnega moratorija za komercialni kitolov ter prepovedi mednarodne trgovine z izdelki iz kitov; poziva Japonsko, Norveško in Islandijo, naj opustijo dejavnosti kitolova; poziva EU, naj obravnava smrtne nevarnosti, ki pretijo vsem vrstam kitov, vključno z udarci plovil, zapletanjem v ribiške mreže, plastičnimi odpadki v vodi in obremenitvijo s hrupom;

Zagotavljanje ohranitve kljub podnebni in okoljski krizi

Zagotavljanje ohranitve kljub podnebni in okoljski krizi

| 13. | ponovno poudarja svoje stališče iz resolucije o strategiji za biotsko raznovrstnost, in sicer odločno podporo ciljem, s katerimi želi EU zavarovati najmanj 30 % morskih območij na svojem ozemlju in strogo zavarovati vsaj 10 % morskih območij v EU; pričakuje, da bo z novo zakonodajo EU o obnovi narave zagotovljena obnova degradiranih morskih ekosistemov, saj imajo lahko zdravi morski ekosistemi vlogo pri zaščiti in obnovi biotske raznovrstnosti in blaženju podnebnih sprememb ter zagotavljajo več ekosistemskih storitev; ponovno poziva, naj se določi obnovitvi cilj, ki bi zajemal vsaj 30 % kopnega in morja EU ter bi pomenil več kot le zaščito; |
| --- | --- |

13.

ponovno poudarja svoje stališče iz resolucije o strategiji za biotsko raznovrstnost, in sicer odločno podporo ciljem, s katerimi želi EU zavarovati najmanj 30 % morskih območij na svojem ozemlju in strogo zavarovati vsaj 10 % morskih območij v EU; pričakuje, da bo z novo zakonodajo EU o obnovi narave zagotovljena obnova degradiranih morskih ekosistemov, saj imajo lahko zdravi morski ekosistemi vlogo pri zaščiti in obnovi biotske raznovrstnosti in blaženju podnebnih sprememb ter zagotavljajo več ekosistemskih storitev; ponovno poziva, naj se določi obnovitvi cilj, ki bi zajemal vsaj 30 % kopnega in morja EU ter bi pomenil več kot le zaščito;

| 14. | ponovno poudarja, da v celoti podpira vzpostavitev dveh novih morskih zavarovanih območij, ki bi pokrivali več kot 3 milijone km2 na vzhodu Antarktike in v Weddellovem morju (19); poziva Komisijo in države članice, naj znatno okrepijo prizadevanja za to; |
| --- | --- |

14.

ponovno poudarja, da v celoti podpira vzpostavitev dveh novih morskih zavarovanih območij, ki bi pokrivali več kot 3 milijone km2

19

| 15. | podpira prošnjo EU za status opazovalke v Arktičnem svetu; poziva, naj se zaščita arktične regije okrepi, vključno s prepovedjo iskanja nafte in čim prej tudi iskanja plina; |
| --- | --- |

15.

podpira prošnjo EU za status opazovalke v Arktičnem svetu; poziva, naj se zaščita arktične regije okrepi, vključno s prepovedjo iskanja nafte in čim prej tudi iskanja plina;

| 16. | ponovno poudarja, da podpira prepoved vseh okolju škodljivih ekstraktivnih industrijskih dejavnosti, kot sta rudarjenje in pridobivanje fosilnih goriv, na morskih zavarovanih območjih; ponovno poziva EU, naj začne izvajati in financira znanstvenoraziskovalne programe za kartiranje z ogljikom bogatih morskih habitatov v vodah EU, na podlagi česar se bodo ta območja določila kot strogo zavarovana morska območja, da bi zaščitili in obnovili morske ponore ogljika v skladu z Okvirno konvencijo OZN o spremembi podnebja ter zaščitili in obnovili ekosisteme, zlasti tiste na morskem dnu, v skladu z okvirno direktivo o morski strategiji in jih zaščitili pred človekovimi dejavnostmi, s katerimi bi se lahko posegalo v vodni stolp ali sprostilo ogljik vanj, kot so pridnene ribolovne dejavnosti; |
| --- | --- |

16.

ponovno poudarja, da podpira prepoved vseh okolju škodljivih ekstraktivnih industrijskih dejavnosti, kot sta rudarjenje in pridobivanje fosilnih goriv, na morskih zavarovanih območjih; ponovno poziva EU, naj začne izvajati in financira znanstvenoraziskovalne programe za kartiranje z ogljikom bogatih morskih habitatov v vodah EU, na podlagi česar se bodo ta območja določila kot strogo zavarovana morska območja, da bi zaščitili in obnovili morske ponore ogljika v skladu z Okvirno konvencijo OZN o spremembi podnebja ter zaščitili in obnovili ekosisteme, zlasti tiste na morskem dnu, v skladu z okvirno direktivo o morski strategiji in jih zaščitili pred človekovimi dejavnostmi, s katerimi bi se lahko posegalo v vodni stolp ali sprostilo ogljik vanj, kot so pridnene ribolovne dejavnosti;

| 17. | ponovno poudarja, da morata biti ribištvo in akvakultura po vsem svetu okoljsko trajnostna in da ju je treba upravljati na način, ki je skladen s cilji doseganja ekonomskih in socialnih koristi ter koristi zaposlovanja ter prispevanja k zanesljivi preskrbi s hrano; poudarja, da je zbiranje znanstvenih in socialno-ekonomskih podatkov bistveno za trajnostno upravljanje ribištva; obžaluje, da je bila nedavna Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1614 z dne 15. septembra 2022 sprejeta z nezadostnimi podatki in premajhnim posvetovanjem z deležniki; poziva Komisijo, naj revidira svojo odločitev v luči prihodnjega nasveta Mednarodnega sveta za raziskovanje morja, ki bo objavljen novembra 2022, in po tem, ko bo na voljo ocena socialno-ekonomskega učinka; |
| --- | --- |

17.

ponovno poudarja, da morata biti ribištvo in akvakultura po vsem svetu okoljsko trajnostna in da ju je treba upravljati na način, ki je skladen s cilji doseganja ekonomskih in socialnih koristi ter koristi zaposlovanja ter prispevanja k zanesljivi preskrbi s hrano; poudarja, da je zbiranje znanstvenih in socialno-ekonomskih podatkov bistveno za trajnostno upravljanje ribištva; obžaluje, da je bila nedavna Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1614 z dne 15. septembra 2022 sprejeta z nezadostnimi podatki in premajhnim posvetovanjem z deležniki; poziva Komisijo, naj revidira svojo odločitev v luči prihodnjega nasveta Mednarodnega sveta za raziskovanje morja, ki bo objavljen novembra 2022, in po tem, ko bo na voljo ocena socialno-ekonomskega učinka;

| 18. | poudarja, da je nujno treba racionalizirati vključitev obalnih modroogljičnih ekosistemov (mangrov, slanih travnikov in morskih trav) v evropski zeleni dogovor, ter spodbuja Komisijo, naj si nadalje prizadeva za opredelitev zanesljivih, preglednih in znanstvenih metodologij za pravilno obračunavanje odvzemov in emisij ogljika iz teh ekosistemov na način, ki ne bo škodil drugim ciljem na področju biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je nujno treba racionalizirati vključitev obalnih modroogljičnih ekosistemov (mangrov, slanih travnikov in morskih trav) v evropski zeleni dogovor, ter spodbuja Komisijo, naj si nadalje prizadeva za opredelitev zanesljivih, preglednih in znanstvenih metodologij za pravilno obračunavanje odvzemov in emisij ogljika iz teh ekosistemov na način, ki ne bo škodil drugim ciljem na področju biotske raznovrstnosti;

| 19. | poudarja, da so najbolj oddaljene regije in otoki bistveni za obravnavanje izzivov, povezanih z oceani, ter poziva EU, naj okrepi njihovo vlogo pri iskanju rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam, zaščito morske biotske raznovrstnosti in prehod na trajnostno modro gospodarstvo, med drugim s spodbujanjem rešitev na podlagi ekosistema; poziva EU, naj zagotovi boljšo povezanost najbolj oddaljenih regij v strategijah za oceane, med drugim tudi v celostni pomorski politiki; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da so najbolj oddaljene regije in otoki bistveni za obravnavanje izzivov, povezanih z oceani, ter poziva EU, naj okrepi njihovo vlogo pri iskanju rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam, zaščito morske biotske raznovrstnosti in prehod na trajnostno modro gospodarstvo, med drugim s spodbujanjem rešitev na podlagi ekosistema; poziva EU, naj zagotovi boljšo povezanost najbolj oddaljenih regij v strategijah za oceane, med drugim tudi v celostni pomorski politiki;

| 20. | poudarja, da je pomembno in nujno, da se zmanjša količina morskih odpadkov in prepreči njihovo odlaganje, saj plastični odpadki pomenijo 80 % vsega onesnaževanja morja in je po ocenah v oceanih približno 75–199 milijonov ton plastike, ta količina pa se lahko po navedbah Programa Združenih narodov za okolje do leta 2040 potroji, če ne bodo sprejeti učinkoviti ukrepi (20); pozdravlja delo, ki poteka v zvezi s pogajanji o svetovnem sporazumu o onesnaževanju s plastiko, ter poziva države članice OZN, naj najpozneje do leta 2024 dosežejo ambiciozen in učinkovit sporazum; poudarja, da je treba onesnaževanje s plastiko obravnavati z zmanjšanjem količine odpadkov pri viru, prednostnim zmanjšanjem uporabe plastike in povečanjem krožnosti; nadalje izraža podporo čistilnim akcijam; opozarja na gospodarstvo na področju plastike in eksponentno povečevanje proizvodnje v njem v zadnjih desetletjih; poziva k sistemskemu pristopu za ustrezno obravnavo onesnaževanja okolja s plastiko, vključno z mikroplastiko; poziva, naj se sprejmejo mednarodni ukrepi za odpravo odlaganja jedrskih in vojaških odpadkov v oceane ter praktične rešitve za omejitev njihovih obstoječih okoljskih in zdravstvenih vplivov; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je pomembno in nujno, da se zmanjša količina morskih odpadkov in prepreči njihovo odlaganje, saj plastični odpadki pomenijo 80 % vsega onesnaževanja morja in je po ocenah v oceanih približno 75–199 milijonov ton plastike, ta količina pa se lahko po navedbah Programa Združenih narodov za okolje do leta 2040 potroji, če ne bodo sprejeti učinkoviti ukrepi (20

| 21. | pozdravlja nedavno sprejeti sporazum STO o subvencijah za ribištvo, ki bi ga morale vse stranke hitro ratificirati, vendar obžaluje, da ni bil dosežen sporazum o omejitvi subvencij, zaradi katerih se povečujeta prelov in presežna zmogljivost ladjevja; poziva Komisijo, naj brez odlašanja doseže nadaljnji sporazum s STO; poudarja, da je treba ribolov izvajati trajnostno, tako da se zagotovi, da so negativni vplivi ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem čim manjši, in prepreči degradacija okolja, kar je eden od ciljev skupne ribiške politike; poziva Komisijo in države članice, naj ukrepajo proti presežni zmogljivosti in prelovu, med drugim s prepovedjo subvencij, ki prispevajo k njima; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja nedavno sprejeti sporazum STO o subvencijah za ribištvo, ki bi ga morale vse stranke hitro ratificirati, vendar obžaluje, da ni bil dosežen sporazum o omejitvi subvencij, zaradi katerih se povečujeta prelov in presežna zmogljivost ladjevja; poziva Komisijo, naj brez odlašanja doseže nadaljnji sporazum s STO; poudarja, da je treba ribolov izvajati trajnostno, tako da se zagotovi, da so negativni vplivi ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem čim manjši, in prepreči degradacija okolja, kar je eden od ciljev skupne ribiške politike; poziva Komisijo in države članice, naj ukrepajo proti presežni zmogljivosti in prelovu, med drugim s prepovedjo subvencij, ki prispevajo k njima;

| 22. | opozarja, da dejavnosti nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova ter prelov močno ogrožajo trajnostni ribolov in odpornost morskih ekosistemov; pozdravlja zavezo Komisije o pristopu ničelne tolerance do nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, vendar z zaskrbljenostjo opozarja na zaključek Evropskega računskega sodišča v posebnem poročilu št. 20/2022, da je uspešnost nadzornih sistemov, vzpostavljenih za boj proti nezakonitemu ribolovu, slabša zaradi neenotnega izvajanja pregledov in sankcij v državah članicah; poziva države članice, naj izboljšajo izvajanje uredbe EU o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu (21) ter ukrepajo v skladu s priporočili Evropskega računskega sodišča in zagotovijo odvračilne sankcije za nezakoniti ribolov; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da dejavnosti nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova ter prelov močno ogrožajo trajnostni ribolov in odpornost morskih ekosistemov; pozdravlja zavezo Komisije o pristopu ničelne tolerance do nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, vendar z zaskrbljenostjo opozarja na zaključek Evropskega računskega sodišča v posebnem poročilu št. 20/2022, da je uspešnost nadzornih sistemov, vzpostavljenih za boj proti nezakonitemu ribolovu, slabša zaradi neenotnega izvajanja pregledov in sankcij v državah članicah; poziva države članice, naj izboljšajo izvajanje uredbe EU o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu (21

| 23. | poleg tega je zaskrbljen zaradi primerov nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova zunaj voda EU; poziva, naj se vzpostavita trden svetovni sistem odvračilnih sankcij in večplasten pristop k preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova; poudarja, da je treba omejiti uporabo zastav ugodnosti in spremembe zastave ter obravnavati pretovarjanje na morju; poziva Komisijo, naj učinkovito spodbuja preglednost dejanskega lastništva korporativnih struktur, in v širšem smislu poziva EU, naj podpre krepitev protikorupcijskih zmogljivosti, tako da spodbuja sodelovanje med nacionalnimi agencijami, poveča mednarodno sodelovanje, izboljša nadzor ribolovnih agentov v državah v razvoju s podporo EU ter podpira regionalne centre in delovne skupine za spremljanje in nadzor; |
| --- | --- |

23.

poleg tega je zaskrbljen zaradi primerov nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova zunaj voda EU; poziva, naj se vzpostavita trden svetovni sistem odvračilnih sankcij in večplasten pristop k preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova; poudarja, da je treba omejiti uporabo zastav ugodnosti in spremembe zastave ter obravnavati pretovarjanje na morju; poziva Komisijo, naj učinkovito spodbuja preglednost dejanskega lastništva korporativnih struktur, in v širšem smislu poziva EU, naj podpre krepitev protikorupcijskih zmogljivosti, tako da spodbuja sodelovanje med nacionalnimi agencijami, poveča mednarodno sodelovanje, izboljša nadzor ribolovnih agentov v državah v razvoju s podporo EU ter podpira regionalne centre in delovne skupine za spremljanje in nadzor;

Spodbujanje trajnostnega modrega gospodarstva

Spodbujanje trajnostnega modrega gospodarstva

| 24. | se zaveda, da je dobro zdravje naših oceanov bistveno za dolgoročno vzdržnost številnih dejavnosti, od ribištva do turizma in od raziskav do pomorskega prometa; pozdravlja potencial popolnoma trajnostnega modrega gospodarstva za trajnostni razvoj in ustvarjanje delovnih mest ter poudarja, da je te sektorje bistveno podpirati, da bodo postali bolj trajnostni in se prilagodili novim standardom evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

24.

se zaveda, da je dobro zdravje naših oceanov bistveno za dolgoročno vzdržnost številnih dejavnosti, od ribištva do turizma in od raziskav do pomorskega prometa; pozdravlja potencial popolnoma trajnostnega modrega gospodarstva za trajnostni razvoj in ustvarjanje delovnih mest ter poudarja, da je te sektorje bistveno podpirati, da bodo postali bolj trajnostni in se prilagodili novim standardom evropskega zelenega dogovora;

| 25. | poziva Komisijo in države članice, naj ob upoštevanju vseh pomorskih gospodarskih dejavnosti, vključno z ribištvom, obrati za proizvodnjo energije na morju, pomorskimi prometnimi potmi, shemami ločene plovbe, razvojem pristanišč, turizmom in akvakulturo, v celoti izvajajo direktivo o pomorskem prostorskem načrtovanju s celostnim in ekosistemskim pristopom, s katerim bodo zagotovile zaščito morskih ekosistemov; ponovno poudarja, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za skladno izvajanje direktive, v kateri so države članice pozvane, naj pri načrtovanju uporabljajo ekosistemski pristop, da bi dale zgled za svetovno uvedbo pomorskega prostorskega načrtovanja; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo in države članice, naj ob upoštevanju vseh pomorskih gospodarskih dejavnosti, vključno z ribištvom, obrati za proizvodnjo energije na morju, pomorskimi prometnimi potmi, shemami ločene plovbe, razvojem pristanišč, turizmom in akvakulturo, v celoti izvajajo direktivo o pomorskem prostorskem načrtovanju s celostnim in ekosistemskim pristopom, s katerim bodo zagotovile zaščito morskih ekosistemov; ponovno poudarja, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za skladno izvajanje direktive, v kateri so države članice pozvane, naj pri načrtovanju uporabljajo ekosistemski pristop, da bi dale zgled za svetovno uvedbo pomorskega prostorskega načrtovanja;

| 26. | želi spomniti, da bi morale biti v razogljičenje pomorskega prometa poleg CO2 in NO2 vključene tudi emisije metana, saj je ta v dvajsetletnem obdobju več kot osemdesetkrat močnejši od CO2, kar pomeni, da je drugi najpomembnejši toplogredni plin in je povzročil približno četrtino današnjega globalnega segrevanja; |
| --- | --- |

26.

želi spomniti, da bi morale biti v razogljičenje pomorskega prometa poleg CO2

2

2

| 27. | poudarja, da je črni ogljik tako onesnaževalo zraka kot kratkoživ dejavnik, ki vpliva na podnebje, in da skupaj z delci nastane pri zgorevanju, znatno prispeva k segrevanju in je drugi največji dejavnik, ki prispeva k segrevanju podnebja, ki ga povzročajo plovila; poudarja, da je pomembno zaščititi Arktiko, zlasti pred emisijami in delci iz pomorskega prometa, ter želi spomniti, da se je EU v skupnem sporočilu z dne 13. oktobra 2021 zavezala, da „bo imela vodilno vlogo pri prizadevanjih za pomorski promet brez emisij in onesnaževanja v Arktičnem oceanu v skladu z našimi cilji zelenega dogovora in svežnja ‚Pripravljeni na 55‘“ (22); poziva EU, naj se na mednarodni ravni zavzema in si prizadeva za sprejetje konkretnih ukrepov, da bi v Arktičnem oceanu dosegli pomorski promet brez emisij in onesnaževanja; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je črni ogljik tako onesnaževalo zraka kot kratkoživ dejavnik, ki vpliva na podnebje, in da skupaj z delci nastane pri zgorevanju, znatno prispeva k segrevanju in je drugi največji dejavnik, ki prispeva k segrevanju podnebja, ki ga povzročajo plovila; poudarja, da je pomembno zaščititi Arktiko, zlasti pred emisijami in delci iz pomorskega prometa, ter želi spomniti, da se je EU v skupnem sporočilu z dne 13. oktobra 2021 zavezala, da „bo imela vodilno vlogo pri prizadevanjih za pomorski promet brez emisij in onesnaževanja v Arktičnem oceanu v skladu z našimi cilji zelenega dogovora in svežnja ‚Pripravljeni na 55‘“ (22

| 28. | izraža zaskrbljenost zaradi podvodnega hrupa, ki ga povzročajo pomorski promet, zabijanje pilotov in druge morske dejavnosti, ter trkov kitov z ladjami, kar negativno vpliva na morske ekosisteme in dobrobit morskih vrst; poziva Komisijo, naj opredeli in predlaga ukrepe za obravnavo teh težav; |
| --- | --- |

28.

izraža zaskrbljenost zaradi podvodnega hrupa, ki ga povzročajo pomorski promet, zabijanje pilotov in druge morske dejavnosti, ter trkov kitov z ladjami, kar negativno vpliva na morske ekosisteme in dobrobit morskih vrst; poziva Komisijo, naj opredeli in predlaga ukrepe za obravnavo teh težav;

| 29. | poudarja, da oceane ogroža vrtanje fosilnih goriv na morju; poudarja, da uporaba fosilnih goriv dodatno prispeva k podnebnim spremembami in jih pospešuje; meni, da mora EU sodelovati z mednarodnimi partnerji, da bi dosegli pravičen prehod z vrtanja fosilnih goriv na morju; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da oceane ogroža vrtanje fosilnih goriv na morju; poudarja, da uporaba fosilnih goriv dodatno prispeva k podnebnim spremembami in jih pospešuje; meni, da mora EU sodelovati z mednarodnimi partnerji, da bi dosegli pravičen prehod z vrtanja fosilnih goriv na morju;

| 30. | ponovno poudarja svoji stališči v zvezi z uredbo o spremljanju, poročanju in preverjanju (23) ter direktivo o sistemu za trgovanje z emisijami (24), da bi bilo treba ustanoviti sklad za oceane, da bi izboljšali energijsko učinkovitost ladij in podprli naložbe za pomoč pri razogljičenju pomorskega prevoza, kot je pogon na veter, vključno s pomorskim prevozom na kratke razdalje in pristanišči; |
| --- | --- |

30.

ponovno poudarja svoji stališči v zvezi z uredbo o spremljanju, poročanju in preverjanju (23

24

| 31. | poudarja, da je treba hitro uvesti trajnostne projekte za energijo iz obnovljivih virov na morju, pri tem pa upoštevati njihov vpliv na ekosisteme, vključno s selitvenimi vrstami, ter okoljske, socialne in ekonomske posledice; poudarja, da bi bilo za Evropo koristno, če bi vzpostavila trden domači trg za energijo iz obnovljivih virov na morju, da bi dodatno razširila svoje tehnološko vodstvo na tem področju in s tem za evropsko industrijo ustvarila nove priložnosti za svetovni izvoz; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je treba hitro uvesti trajnostne projekte za energijo iz obnovljivih virov na morju, pri tem pa upoštevati njihov vpliv na ekosisteme, vključno s selitvenimi vrstami, ter okoljske, socialne in ekonomske posledice; poudarja, da bi bilo za Evropo koristno, če bi vzpostavila trden domači trg za energijo iz obnovljivih virov na morju, da bi dodatno razširila svoje tehnološko vodstvo na tem področju in s tem za evropsko industrijo ustvarila nove priložnosti za svetovni izvoz;

| 32. | poudarja, da bi morala EU dati zgled, tako da bi sprejela ambiciozne pravne zahteve za razogljičenje in povečanje trajnostnosti morskega prometa, obenem pa podprla in spodbujala vsaj enako ambiciozne ukrepe na mednarodnih forumih, kot je Mednarodna pomorska organizacija, ter sektorju pomorskega prometa tako omogočila postopno zmanjševanje emisij toplogrednih plinov po svetu v skladu s Pariškim sporazumom; poudarja, da bi morala Komisija, če bo Mednarodna pomorska organizacija sprejela take ukrepe, preučiti njihovo ambicioznost in splošno okoljsko celovitost, vključno z njihovo splošno ambicioznostjo v zvezi s cilji iz Pariškega sporazuma, ciljem EU za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz celotnega gospodarstva do leta 2030 in ciljem, da bi najpozneje do leta 2050 dosegli podnebno nevtralnost; meni, da bi morala Komisija Parlamentu in Svetu po potrebi predložiti nadaljnje predloge za ohranitev okoljske celovitosti in učinkovitosti podnebnih ukrepov EU ter priznanje suverenosti EU, da ureja svoj delež emisij iz mednarodnega pomorskega prometa v skladu z obveznostmi iz Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da bi morala EU dati zgled, tako da bi sprejela ambiciozne pravne zahteve za razogljičenje in povečanje trajnostnosti morskega prometa, obenem pa podprla in spodbujala vsaj enako ambiciozne ukrepe na mednarodnih forumih, kot je Mednarodna pomorska organizacija, ter sektorju pomorskega prometa tako omogočila postopno zmanjševanje emisij toplogrednih plinov po svetu v skladu s Pariškim sporazumom; poudarja, da bi morala Komisija, če bo Mednarodna pomorska organizacija sprejela take ukrepe, preučiti njihovo ambicioznost in splošno okoljsko celovitost, vključno z njihovo splošno ambicioznostjo v zvezi s cilji iz Pariškega sporazuma, ciljem EU za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz celotnega gospodarstva do leta 2030 in ciljem, da bi najpozneje do leta 2050 dosegli podnebno nevtralnost; meni, da bi morala Komisija Parlamentu in Svetu po potrebi predložiti nadaljnje predloge za ohranitev okoljske celovitosti in učinkovitosti podnebnih ukrepov EU ter priznanje suverenosti EU, da ureja svoj delež emisij iz mednarodnega pomorskega prometa v skladu z obveznostmi iz Pariškega sporazuma;

| 33. | pozdravlja vlogo regionalnih organizacij za upravljanje ribištva; poziva Komisijo, naj v pogajanjih o konvenciji o regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva zagotovi, da bodo odobreni ukrepi za upravljanje in ohranitev v skladu s cilji, določenimi v skupni ribiški politiki, ali ambicioznejši od njih ter da bodo z njimi določena harmonizirana pravila za floto EU, ne glede na to, na katerem geografskem območju deluje, in zagotovljeni enaki konkurenčni pogoji za vse flote, ki delujejo v okviru teh mednarodnih konvencij; poziva Komisijo, naj spodbuja ustanavljanje novih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva in pripravi ambiciozne mandate za izboljšanje zaščite populacij rib in trajnostnega upravljanja ribolovnih virov, zmanjšanje zavržkov ter izboljšanje razpoložljivih podatkov, skladnosti in preglednosti odločanja; spodbuja širšo uporabo mehanizmov celotnega dovoljenega ulova in kvot, zlasti v pogajanjih o konvenciji o regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva in sporazumih o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, da bi zagotovili učinkovito ohranitev ribolovnih virov po svetu; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja vlogo regionalnih organizacij za upravljanje ribištva; poziva Komisijo, naj v pogajanjih o konvenciji o regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva zagotovi, da bodo odobreni ukrepi za upravljanje in ohranitev v skladu s cilji, določenimi v skupni ribiški politiki, ali ambicioznejši od njih ter da bodo z njimi določena harmonizirana pravila za floto EU, ne glede na to, na katerem geografskem območju deluje, in zagotovljeni enaki konkurenčni pogoji za vse flote, ki delujejo v okviru teh mednarodnih konvencij; poziva Komisijo, naj spodbuja ustanavljanje novih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva in pripravi ambiciozne mandate za izboljšanje zaščite populacij rib in trajnostnega upravljanja ribolovnih virov, zmanjšanje zavržkov ter izboljšanje razpoložljivih podatkov, skladnosti in preglednosti odločanja; spodbuja širšo uporabo mehanizmov celotnega dovoljenega ulova in kvot, zlasti v pogajanjih o konvenciji o regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva in sporazumih o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, da bi zagotovili učinkovito ohranitev ribolovnih virov po svetu;

| 34. | poudarja, da je treba v celoti upoštevati socialne potrebe, povezane s prehodom na trajnostno modro gospodarstvo; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo preusposabljanje in izpopolnjevanje obstoječe delovne sile ter vanjo privabijo nove ljudi s potrebnimi znanji in spretnostmi za trajnostno gospodarsko prakso; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je treba v celoti upoštevati socialne potrebe, povezane s prehodom na trajnostno modro gospodarstvo; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo preusposabljanje in izpopolnjevanje obstoječe delovne sile ter vanjo privabijo nove ljudi s potrebnimi znanji in spretnostmi za trajnostno gospodarsko prakso;

| 35. | poziva Komisijo, naj izvaja socialno-ekonomske analize izzivov, s katerimi se soočajo ribiške skupnosti v EU, ter gradi na rezultatih že opravljenih analiz, da bi opredelila ustrezne podporne ukrepe in diverzifikacijo za zagotovitev poštenega in pravičnega prehoda; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj izvaja socialno-ekonomske analize izzivov, s katerimi se soočajo ribiške skupnosti v EU, ter gradi na rezultatih že opravljenih analiz, da bi opredelila ustrezne podporne ukrepe in diverzifikacijo za zagotovitev poštenega in pravičnega prehoda;

Ozaveščanje ter spodbujanje raziskav in znanja

Ozaveščanje ter spodbujanje raziskav in znanja

| 36. | poudarja, da je treba podpirati raziskave in inovacije v zvezi s prilagajanjem oceanov podnebnim spremembam in energijo iz obnovljivih morskih virov, da bi EU prevzela vodilno vlogo na področju okolju prijaznih ladij, ribiških plovil in pristanišč; poudarja, da bi bilo treba zagotoviti financiranje za globokomorske ekosisteme in biotsko raznovrstnost; poziva, naj se sprejmejo odločni ukrepi za preprečevanje onesnaževanja morja z ladij in nezakonitega odlaganja odpadkov; poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo pri vzpostavljanju zelenih koridorjev in povezav med zelenimi pristanišči po vsem svetu, da bi okrepili in razširili zeleni prehod v pomorskem sektorju; poziva, naj se sprejmejo odločni ukrepi za preprečevanje onesnaževanja morja z ladij in nezakonitega odlaganja odpadkov; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je treba podpirati raziskave in inovacije v zvezi s prilagajanjem oceanov podnebnim spremembam in energijo iz obnovljivih morskih virov, da bi EU prevzela vodilno vlogo na področju okolju prijaznih ladij, ribiških plovil in pristanišč; poudarja, da bi bilo treba zagotoviti financiranje za globokomorske ekosisteme in biotsko raznovrstnost; poziva, naj se sprejmejo odločni ukrepi za preprečevanje onesnaževanja morja z ladij in nezakonitega odlaganja odpadkov; poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo pri vzpostavljanju zelenih koridorjev in povezav med zelenimi pristanišči po vsem svetu, da bi okrepili in razširili zeleni prehod v pomorskem sektorju; poziva, naj se sprejmejo odločni ukrepi za preprečevanje onesnaževanja morja z ladij in nezakonitega odlaganja odpadkov;

| 37. | meni, da bi bilo treba razvoj in proizvodnjo trajnostnih goriv za plovila v prihodnjih letih eksponentno povečevati, EU in njene države članice pa bi morale vlagati v raziskave in proizvodnjo takih goriv, saj so z njimi povezane tako okoljske kot industrijske priložnosti; poziva Komisijo, naj preuči možnost vzpostavitve raziskovalnega centra EU za trajnostna goriva in tehnologije za plovila, ki bi pomagal usklajevati prizadevanja deležnikov, vključenih v razvoj trajnostnih goriv za plovila; |
| --- | --- |

37.

meni, da bi bilo treba razvoj in proizvodnjo trajnostnih goriv za plovila v prihodnjih letih eksponentno povečevati, EU in njene države članice pa bi morale vlagati v raziskave in proizvodnjo takih goriv, saj so z njimi povezane tako okoljske kot industrijske priložnosti; poziva Komisijo, naj preuči možnost vzpostavitve raziskovalnega centra EU za trajnostna goriva in tehnologije za plovila, ki bi pomagal usklajevati prizadevanja deležnikov, vključenih v razvoj trajnostnih goriv za plovila;

| 38. | izraža podporo desetletju oceanskih znanosti za trajnostni razvoj in projektu Komisije z naslovom Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters (Misija Morska zvezda do leta 2030: obnova naših oceanov in voda), katerega namen je pospešiti zbiranje znanja in podatkov ter obnovo oceanov in spodbujati vizijo krožnega obnavljanja oceanov, morij in rek s konkretnimi in regionalnimi pilotnimi projekti; |
| --- | --- |

38.

izraža podporo desetletju oceanskih znanosti za trajnostni razvoj in projektu Komisije z naslovom Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters (Misija Morska zvezda do leta 2030: obnova naših oceanov in voda), katerega namen je pospešiti zbiranje znanja in podatkov ter obnovo oceanov in spodbujati vizijo krožnega obnavljanja oceanov, morij in rek s konkretnimi in regionalnimi pilotnimi projekti;

| 39. | se zaveda, da je treba v usklajevanje prizadevanj za trajnostno prihodnost oceanov, v kateri bodo omogočeni novi načini ustvarjanja in izmenjave znanja, vključiti znanstvene skupnosti; zato poziva EU, naj se zavzame za vzpostavitev Mednarodnega panela za trajnostnost oceanov po modelu Medvladnega panela za podnebne spremembe, da bi položili temelje za prihodnje upravljanje oceanov; |
| --- | --- |

39.

se zaveda, da je treba v usklajevanje prizadevanj za trajnostno prihodnost oceanov, v kateri bodo omogočeni novi načini ustvarjanja in izmenjave znanja, vključiti znanstvene skupnosti; zato poziva EU, naj se zavzame za vzpostavitev Mednarodnega panela za trajnostnost oceanov po modelu Medvladnega panela za podnebne spremembe, da bi položili temelje za prihodnje upravljanje oceanov;

| 40. | podpira prizadevanja medvladne koalicije ambicioznih za naravo in ljudi, ki jo vodijo Kostarika, Francija in Združeno kraljestvo; pozdravlja članstvo Komisije v tej koaliciji; želi spomniti na zavezo EU, da bo dosegla ohranitev in trajnostno uporabo oceanov in morskih virov, kot je navedeno v cilju trajnostnega razvoja št. 14 v agendi OZN za trajnostni razvoj do leta 2030; |
| --- | --- |

40.

podpira prizadevanja medvladne koalicije ambicioznih za naravo in ljudi, ki jo vodijo Kostarika, Francija in Združeno kraljestvo; pozdravlja članstvo Komisije v tej koaliciji; želi spomniti na zavezo EU, da bo dosegla ohranitev in trajnostno uporabo oceanov in morskih virov, kot je navedeno v cilju trajnostnega razvoja št. 14 v agendi OZN za trajnostni razvoj do leta 2030;

o

o o

| 41. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

41.

naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 270, 7.7.2021, str. 2.

1

(2)  UL C 458, 19.12.2018, str. 9.

2

(3)  UL C 67, 8.2.2022, str. 25.

3

(4)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

4

(5)  UL L 257, 28.8.2014, str. 135.

5

(6)  UL C 494, 8.12.2021, str. 14.

6

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0135.

7

(8)  UL C 101, 16.3.2018, str. 123.

8

(9)  UL C 337, 20.9.2018, str. 30.

9

(10)  UL C 342, 6.9.2022, str. 66.

10

(11)  UL C 99, 1.3.2022, str. 214.

11

(12)  UL C 99, 1.3.2022, str. 88.

12

(13)  Podnebni ukrepi OZN, The ocean – the world’s greatest ally against climate change (Ocean – največji zaveznik planeta v boju proti podnebnim spremembam).

13

(14)  Marine Biodiversity and Ecosystems Underpin a Healthy Planet and Social Well-Being (Biotska raznovrstnost in ekosistemi v morjih so temelj zdravega planeta in družbene blaginje), UN Chronicle, št. 1 in 2, del LIV – Our Ocean, Our World, maj 2017.

14

UN Chronicle

Our Ocean, Our World

(15)  Mednarodni denarni sklad, A strategy to protect whales can limit greenhouse gases and global warming (S strategijo za zaščito kitov je mogoče omejiti toplogredne pline in globalno segrevanje), december 2019.

15

(16)  Evropska agencija za okolje, Ocean governance (Upravljanje oceanov), 5. maj 2022.

16

(17)  Kot je Parlament potrdil v svoji resolucije z dne 3. maja 2022 z naslovom Na poti do trajnostnega modrega gospodarstva v EU: vloga ribištva in akvakulture.

17

(18)  Gl. poročilo Komisije z naslovom EU Blue Economy Report 2022 (Poročilo o modrem gospodarstvu EU za leto 2022), 3. maj 2022.

18

(19)  Kot je navedeno v resoluciji Parlamenta z dne 8. julija 2021 o vzpostavitvi morskih zavarovanih območij na Antarktiki in ohranitvi biotske raznovrstnosti v Antarktičnem oceanu.

19

(20)  Gl. usklajevalni organ za vzhodnoazijska morja v okviru Programa Združenih narodov za okolje, Marine Litter and Plastic Pollution (Morski odpadki in onesnaževanje s plastiko), in zbirno poročilo Programa Združenih narodov za okolje z naslovom From pollution to solution: a global assessment of marine litter and plastic pollution (Od onesnaževanja do rešitve: splošna ocena morskih odpadkov in onesnaževanja s plastiko), 2021.

20

From pollution to solution: a global assessment of marine litter and plastic pollution

(21)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

21

(22)  Skupno sporočilo Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 13. oktobra 2021 z naslovom Okrepljeno delovanje EU za mirno, trajnostno in uspešno Arktiko (JOIN(2021)0027), str. 9.

22

(23)  Stališče z dne 16. septembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2015/757, da bi se ustrezno upošteval svetovni sistem zbiranja podatkov o porabi goriva ladij (UL C 385, 22.9.2021, str. 217).

23

(24)  UL L 76, 19.3.2018, str. 3.

24

---

PRIPOROČILA

Evropski parlament

sreda 5. oktobra 2022

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/115 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/115

---

P9_TA(2022)0345

Strateški odnos in partnerstvo EU z Afriškim rogom

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2022 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o strateškem odnosu in partnerstvu EU z Afriškim rogom (2021/2206(INI))

(2023/C 132/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. maja 2021 z naslovom Afriški rog: geostrateška prioriteta EU, predvsem pa odstavka 28 v zvezi z dostopom do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter njihovega spoštovanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. maja 2021 z naslovom Afriški rog: geostrateška prioriteta EU, predvsem pa odstavka 28 v zvezi z dostopom do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter njihovega spoštovanja,

| — | ob upoštevanju končne skupne izjave šestega vrha med Evropsko unijo in Afriško unijo z dne 18. februarja 2022 z naslovom A Joint Vision for 2030 (Skupna vizija za leto 2030), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končne skupne izjave šestega vrha med Evropsko unijo in Afriško unijo z dne 18. februarja 2022 z naslovom A Joint Vision for 2030 (Skupna vizija za leto 2030),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. junija 2018 o Afriškem rogu in Rdečem morju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. junija 2018 o Afriškem rogu in Rdečem morju,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2020 o varnostnem sodelovanju med EU in Afriko na območju Sahela, v zahodni Afriki in Afriškem rogu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2020 o varnostnem sodelovanju med EU in Afriko na območju Sahela, v zahodni Afriki in Afriškem rogu (1),

| — | ob upoštevanju strateškega kompasa za varnost in obrambo, sprejetega 21. marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega kompasa za varnost in obrambo, sprejetega 21. marca 2022,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o novi strategiji EU-Afrika – partnerstvo za trajnosten in vključujoč razvoj (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o novi strategiji EU-Afrika – partnerstvo za trajnosten in vključujoč razvoj (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2021 o razmerah v Somaliji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2021 o razmerah v Somaliji (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o razmerah v begunskem taborišču Kakuma v Keniji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o razmerah v begunskem taborišču Kakuma v Keniji (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2022 o politični krizi v Sudanu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2022 o politični krizi v Sudanu (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2020 o razmerah v Etiopiji (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2020 o razmerah v Etiopiji (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2021 o humanitarnih razmerah v Tigraju (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2021 o humanitarnih razmerah v Tigraju (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2021 o političnih razmerah v Ugandi (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2021 o političnih razmerah v Ugandi (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2019 o položaju oseb LGBTI v Ugandi (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2019 o položaju oseb LGBTI v Ugandi (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o Eritreji, zlasti o primeru Dawita Isaaka (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o Eritreji, zlasti o primeru Dawita Isaaka (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2016 o razmerah v Eritreji (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2016 o razmerah v Eritreji (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2017 o Južnem Sudanu (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2017 o Južnem Sudanu (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2016 o Džibutiju (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2016 o Džibutiju (13),

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN št. 1325, 1820, 1888, 1889, 1960, 2106, 2122, 2242, 2467 in 2493 o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN št. 1325, 1820, 1888, 1889, 1960, 2106, 2122, 2242, 2467 in 2493 o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN št. 2250, 2419 in 2535 o mladih, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN št. 2250, 2419 in 2535 o mladih, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju resolucij Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev iz maja 2014 o zaščiti pred nasiljem in drugimi kršitvami človekovih pravic oseb na podlagi njihove dejanske ali pripisane spolne usmerjenosti ali spolne identitete ter iz maja 2017 o položaju zagovornikov človekovih pravic v Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev iz maja 2014 o zaščiti pred nasiljem in drugimi kršitvami človekovih pravic oseb na podlagi njihove dejanske ali pripisane spolne usmerjenosti ali spolne identitete ter iz maja 2017 o položaju zagovornikov človekovih pravic v Afriki,

| — | ob upoštevanju smernic o svobodi zbiranja in združevanja, ki jih je sprejela Afriška komisija za človekove pravice in pravice ljudstev na svoji 60. redni seji maja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic o svobodi zbiranja in združevanja, ki jih je sprejela Afriška komisija za človekove pravice in pravice ljudstev na svoji 60. redni seji maja 2017,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 25. marca 2020 o akcijskem načrtu EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024 (JOIN(2020)0005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 25. marca 2020 o akcijskem načrtu EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024 (JOIN(2020)0005),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019, zlasti ukrepa 22(b), v katerem je opisana odgovornost Evropske službe za zunanje delovanje, Komisije, Sveta in držav članic, da oblikujejo in izvajajo politiko EU o tranzicijski pravičnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019, zlasti ukrepa 22(b), v katerem je opisana odgovornost Evropske službe za zunanje delovanje, Komisije, Sveta in držav članic, da oblikujejo in izvajajo politiko EU o tranzicijski pravičnosti,

| — | ob upoštevanju Konvencije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju ter Konvencije o kasetnem strelivu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju ter Konvencije o kasetnem strelivu,

| — | ob upoštevanju sporazuma, podpisanega 1. aprila 2022 na tretjem regionalnem ministrskem forumu o migracijah v Nairobiju (Kenija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, podpisanega 1. aprila 2022 na tretjem regionalnem ministrskem forumu o migracijah v Nairobiju (Kenija),

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2628 z dne 31. marca 2022, s katero je bila misija Afriške unije v Somaliji (AMISOM) preoblikovana v prehodno misijo Afriške unije v Somaliji (ATMIS), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2628 z dne 31. marca 2022, s katero je bila misija Afriške unije v Somaliji (AMISOM) preoblikovana v prehodno misijo Afriške unije v Somaliji (ATMIS),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah iz leta 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah iz leta 1989,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 25. septembra 2015 z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“, sprejete na vrhunskem srečanju OZN o trajnostnem razvoju v New Yorku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 25. septembra 2015 z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“, sprejete na vrhunskem srečanju OZN o trajnostnem razvoju v New Yorku,

| — | ob upoštevanju Deklaracije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije na podlagi vere in prepričanja iz leta 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije na podlagi vere in prepričanja iz leta 1981,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2020 o strategiji EU za odpravo pohabljanja ženskih spolovil po svetu (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2020 o strategiji EU za odpravo pohabljanja ženskih spolovil po svetu (14),

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča,

| — | ob upoštevanju skupne raziskave etiopske komisije za človekove pravice/Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice o domnevnih kršitvah mednarodnih človekovih pravic, humanitarnega prava in prava o beguncih, ki so jih storile vse strani, udeležene v konfliktu v etiopski regiji Tigraj, z dne 3. novembra 2021 in poročila etiopske komisije za človekove pravice z dne 11. marca 2022 o kršitvah človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava na območju regij Afar in Amhara v Etiopiji, ki je bilo v pripravi med septembrom in decembrom 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne raziskave etiopske komisije za človekove pravice/Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice o domnevnih kršitvah mednarodnih človekovih pravic, humanitarnega prava in prava o beguncih, ki so jih storile vse strani, udeležene v konfliktu v etiopski regiji Tigraj, z dne 3. novembra 2021 in poročila etiopske komisije za človekove pravice z dne 11. marca 2022 o kršitvah človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava na območju regij Afar in Amhara v Etiopiji, ki je bilo v pripravi med septembrom in decembrom 2021,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice z dne 17. decembra 2021 o ustanovitvi mednarodne komisije strokovnjakov za človekove pravice, da bi izvedla temeljito in nepristransko preiskavo domnevnih kršitev in zlorab, ki naj bi jih od 3. novembra 2020 zagrešile vse strani v konfliktu v Etiopiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice z dne 17. decembra 2021 o ustanovitvi mednarodne komisije strokovnjakov za človekove pravice, da bi izvedla temeljito in nepristransko preiskavo domnevnih kršitev in zlorab, ki naj bi jih od 3. novembra 2020 zagrešile vse strani v konfliktu v Etiopiji,

| — | ob upoštevanju prenovljenega sporazuma o reševanju konflikta v Južnem Sudanu z dne 12. septembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prenovljenega sporazuma o reševanju konflikta v Južnem Sudanu z dne 12. septembra 2018,

| — | ob upoštevanju dokumenta Mednarodnega mirovnega raziskovalnega inštituta v Stockholmu iz decembra 2020 z naslovom Misija Evropske unije za usposabljanje v Somaliji: ocena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Mednarodnega mirovnega raziskovalnega inštituta v Stockholmu iz decembra 2020 z naslovom Misija Evropske unije za usposabljanje v Somaliji: ocena,

| — | ob upoštevanju člena 118 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 118 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0207/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0207/2022),

| A. | ker je bila s sklepi Sveta z dne 10. maja 2021 vzpostavljena nova strategija za Afriški rog, partnerstvo EU s to regijo, ki je za Unijo primarnega strateškega pomena, pa je dobilo nov zagon; |
| --- | --- |

A.

ker je bila s sklepi Sveta z dne 10. maja 2021 vzpostavljena nova strategija za Afriški rog, partnerstvo EU s to regijo, ki je za Unijo primarnega strateškega pomena, pa je dobilo nov zagon;

| B. | ker je Afriški rog za EU v političnem, gospodarskem in trgovinskem smislu strateško pomembna regija, s katero je Evropa že dolgo politično in gospodarsko povezana; ker ima Afriški rog potencial za gospodarsko in politično rast, vendar se sooča s številnimi kritičnimi ovirami, vključno s koronavirusno krizo, negativnimi posledicami podnebnih sprememb, vse večjim pomanjkanjem vode in neustrezno prehransko varnostjo, dezertifikacijo in krčenjem gozdov, nizko odpornostjo na naravne nesreče, rastjo prebivalstva in urbanizacijo v povezavi z omejenim ustvarjanjem delovnih mest in velikimi neenakostmi, pomanjkanjem ustrezne infrastrukture, nestabilnostjo in političnimi izzivi; ker so demokracija, dobro upravljanje, odgovornost, pravna država, človekove pravice, enakost spolov ter vključujoče in participativne družbe osnovni pogoji za mir in regionalno stabilnost; |
| --- | --- |

B.

ker je Afriški rog za EU v političnem, gospodarskem in trgovinskem smislu strateško pomembna regija, s katero je Evropa že dolgo politično in gospodarsko povezana; ker ima Afriški rog potencial za gospodarsko in politično rast, vendar se sooča s številnimi kritičnimi ovirami, vključno s koronavirusno krizo, negativnimi posledicami podnebnih sprememb, vse večjim pomanjkanjem vode in neustrezno prehransko varnostjo, dezertifikacijo in krčenjem gozdov, nizko odpornostjo na naravne nesreče, rastjo prebivalstva in urbanizacijo v povezavi z omejenim ustvarjanjem delovnih mest in velikimi neenakostmi, pomanjkanjem ustrezne infrastrukture, nestabilnostjo in političnimi izzivi; ker so demokracija, dobro upravljanje, odgovornost, pravna država, človekove pravice, enakost spolov ter vključujoče in participativne družbe osnovni pogoji za mir in regionalno stabilnost;

| C. | ker so države Afriškega roga (Somalija, Etiopija, Sudan, Kenija, Uganda, Eritreja, Južni Sudan, Džibuti) izpostavljene skupnim tveganjem in grožnjam, tudi neposrednim in dolgoročnim vplivom podnebnih sprememb, džihadističnemu terorizmu, etničnim napetostim in vprašanjem slabega upravljanja; ker je za vse države v regiji značilna trajna nestabilnost zaradi nenehnih konfliktov ter hude kršitve človekovih pravic, ki so jih zagrešile vse vpletene strani, vključno z novačenjem otrok vojakov, napadi na civiliste in civilno infrastrukturo ter spolnim nasiljem nad ženskami in deklicami; ker je nekaznovanost za vojne zločine in druge kršitve mednarodnega humanitarnega prava in prava človekovih pravic še vedno pravilo, medtem ko so se prizadevanja za pravice žrtev večinoma izkazala za neuspešne; ker je Svet OZN za človekove pravice decembra 2021 ustanovil komisijo strokovnjakov OZN za človekove pravice za Etiopijo, da bi preiskala morebitne vojne zločine in druge kršitve; |
| --- | --- |

C.

ker so države Afriškega roga (Somalija, Etiopija, Sudan, Kenija, Uganda, Eritreja, Južni Sudan, Džibuti) izpostavljene skupnim tveganjem in grožnjam, tudi neposrednim in dolgoročnim vplivom podnebnih sprememb, džihadističnemu terorizmu, etničnim napetostim in vprašanjem slabega upravljanja; ker je za vse države v regiji značilna trajna nestabilnost zaradi nenehnih konfliktov ter hude kršitve človekovih pravic, ki so jih zagrešile vse vpletene strani, vključno z novačenjem otrok vojakov, napadi na civiliste in civilno infrastrukturo ter spolnim nasiljem nad ženskami in deklicami; ker je nekaznovanost za vojne zločine in druge kršitve mednarodnega humanitarnega prava in prava človekovih pravic še vedno pravilo, medtem ko so se prizadevanja za pravice žrtev večinoma izkazala za neuspešne; ker je Svet OZN za človekove pravice decembra 2021 ustanovil komisijo strokovnjakov OZN za človekove pravice za Etiopijo, da bi preiskala morebitne vojne zločine in druge kršitve;

| D. | ker se je splošna stabilnost Afriškega roga od začetka konflikta v etiopski regiji Tigraj novembra 2020 še poslabšala in jo ogrožajo težke politične tranzicije, ki potekajo v številnih državah; ker humanitarne razmere v Etiopiji ostajajo dramatične zaradi konfliktov, suše in množičnega notranjega razseljevanja; ker je zvezna vlada 24. marca 2022 napovedala humanitarno premirje, da bi olajšala dostavo pomoči v Tigraj, ki je zaradi konflikta blokiran; ker so 24. avgusta 2022 ponovno izbruhnile sovražnosti v severni regiji Etiopije; ker je konflikt še vedno zelo nasilen, a je sedaj prešel v novo fazo, saj sta se obe strani v konfliktu javno zavezali, da bosta poskušali poiskati rešitev s pogajanji pod okriljem Afriške unije; ker gradnja in druga faza polnjenja jezu Grand Ethiopian Renaissance, ki ga je Etiopija zgradila v zgornjem toku Nila, še vedno povzroča napetosti med Etiopijo in sosednjimi državami; |
| --- | --- |

D.

ker se je splošna stabilnost Afriškega roga od začetka konflikta v etiopski regiji Tigraj novembra 2020 še poslabšala in jo ogrožajo težke politične tranzicije, ki potekajo v številnih državah; ker humanitarne razmere v Etiopiji ostajajo dramatične zaradi konfliktov, suše in množičnega notranjega razseljevanja; ker je zvezna vlada 24. marca 2022 napovedala humanitarno premirje, da bi olajšala dostavo pomoči v Tigraj, ki je zaradi konflikta blokiran; ker so 24. avgusta 2022 ponovno izbruhnile sovražnosti v severni regiji Etiopije; ker je konflikt še vedno zelo nasilen, a je sedaj prešel v novo fazo, saj sta se obe strani v konfliktu javno zavezali, da bosta poskušali poiskati rešitev s pogajanji pod okriljem Afriške unije; ker gradnja in druga faza polnjenja jezu Grand Ethiopian Renaissance, ki ga je Etiopija zgradila v zgornjem toku Nila, še vedno povzroča napetosti med Etiopijo in sosednjimi državami;

| E. | ker je EU pomembna, dolgotrajna in zanesljiva partnerica za mir, varnost, trajnostni razvoj in humanitarno pomoč v regiji in ker je treba ustrezno upoštevati to partnerstvo za mir, varnost, demokracijo, trajnostni razvoj in humanitarno pomoč; ker so obstoječe regionalne organizacije in druge pobude, kot sta Afriška unija in skupne združene namenske sile, vodilni akterji pri obravnavanju varnostnih vprašanj Afriškega roga; |
| --- | --- |

E.

ker je EU pomembna, dolgotrajna in zanesljiva partnerica za mir, varnost, trajnostni razvoj in humanitarno pomoč v regiji in ker je treba ustrezno upoštevati to partnerstvo za mir, varnost, demokracijo, trajnostni razvoj in humanitarno pomoč; ker so obstoječe regionalne organizacije in druge pobude, kot sta Afriška unija in skupne združene namenske sile, vodilni akterji pri obravnavanju varnostnih vprašanj Afriškega roga;

| F. | ker je 20. in 21. junija 2022 potekala prva konferenca med Kitajsko in državami Afriškega roga o miru, upravljanju in razvoju; ker je posebni odposlanec za Afriški rog Xue Bing, ki je bil navzoč na srečanju, ponudil brezpogojno podporo Pekinga pri reševanju konfliktov v regiji, hkrati pa pozval k neodvisnosti tamkajšnjih držav od tujega vmešavanja; |
| --- | --- |

F.

ker je 20. in 21. junija 2022 potekala prva konferenca med Kitajsko in državami Afriškega roga o miru, upravljanju in razvoju; ker je posebni odposlanec za Afriški rog Xue Bing, ki je bil navzoč na srečanju, ponudil brezpogojno podporo Pekinga pri reševanju konfliktov v regiji, hkrati pa pozval k neodvisnosti tamkajšnjih držav od tujega vmešavanja;

| G. | ker se humanitarne razmere v Južnem Sudanu slabšajo, in sicer zaradi napetosti in konfliktov, lokalnega nasilja med skupnostmi in ponavljajočih se poplav; ker OZN ocenjuje, da Somalija, Etiopija in Kenija v letu 2022 potrebujejo nujno humanitarno pomoč v višini 4,4 milijarde USD, s katero bi dosegli 29,1 milijona ljudi; ker je do aprila 2022 mednarodna skupnost zadovoljila le 5 % teh potreb; ker je v južni Etiopiji in sušnih regijah Kenije zaradi suše poginilo že približno tri milijone glav živine, v Somaliji pa je poginilo približno 30 % glav živine v lasti gospodinjstev; ker je invazija kobilic v vzhodni Afriki za Etiopijo in Somalijo najhujša v zadnjih 25 letih, za Kenijo pa najhujša v zadnjih 70 letih, in ker ta invazija predstavlja veliko grožnjo za prehransko varnost v regiji; ker je bilo od januarja do junija 2022 v Etiopiji, Keniji in Somaliji zaradi hude akutne podhranjenosti zdravljenih približno 568 000 otrok, zaradi akutne podhranjenosti pa naj bi v teh državah trpelo približno 6,5 milijona otrok; ker delovna skupina za prehransko in hranilno varnost ocenjuje, da bi lahko do februarja 2023 od 23 do 26 milijonov ljudi izkusilo visoko stopnjo akutne neustrezne prehranske varnosti, predvsem zaradi suše v regiji, če ne bi prišlo do deževja v obdobju od oktobra do decembra; ker so strokovnjaki napovedali, da se bodo kobilice čedalje pogosteje premikale med mejami Kenije, Etiopije in Somalije, kar bo še poslabšalo že tako negotove razmere na področju prehranske varnosti; ker katastrofalne posledice vojne v Ukrajini, zaradi katere so cene hrane, goriva in surovin dosegle najvišje ravni doslej, še zaostrujejo resno prehransko krizo v državah Afriškega roga; |
| --- | --- |

G.

ker se humanitarne razmere v Južnem Sudanu slabšajo, in sicer zaradi napetosti in konfliktov, lokalnega nasilja med skupnostmi in ponavljajočih se poplav; ker OZN ocenjuje, da Somalija, Etiopija in Kenija v letu 2022 potrebujejo nujno humanitarno pomoč v višini 4,4 milijarde USD, s katero bi dosegli 29,1 milijona ljudi; ker je do aprila 2022 mednarodna skupnost zadovoljila le 5 % teh potreb; ker je v južni Etiopiji in sušnih regijah Kenije zaradi suše poginilo že približno tri milijone glav živine, v Somaliji pa je poginilo približno 30 % glav živine v lasti gospodinjstev; ker je invazija kobilic v vzhodni Afriki za Etiopijo in Somalijo najhujša v zadnjih 25 letih, za Kenijo pa najhujša v zadnjih 70 letih, in ker ta invazija predstavlja veliko grožnjo za prehransko varnost v regiji; ker je bilo od januarja do junija 2022 v Etiopiji, Keniji in Somaliji zaradi hude akutne podhranjenosti zdravljenih približno 568 000 otrok, zaradi akutne podhranjenosti pa naj bi v teh državah trpelo približno 6,5 milijona otrok; ker delovna skupina za prehransko in hranilno varnost ocenjuje, da bi lahko do februarja 2023 od 23 do 26 milijonov ljudi izkusilo visoko stopnjo akutne neustrezne prehranske varnosti, predvsem zaradi suše v regiji, če ne bi prišlo do deževja v obdobju od oktobra do decembra; ker so strokovnjaki napovedali, da se bodo kobilice čedalje pogosteje premikale med mejami Kenije, Etiopije in Somalije, kar bo še poslabšalo že tako negotove razmere na področju prehranske varnosti; ker katastrofalne posledice vojne v Ukrajini, zaradi katere so cene hrane, goriva in surovin dosegle najvišje ravni doslej, še zaostrujejo resno prehransko krizo v državah Afriškega roga;

| H. | ker se zaradi pandemije covida-19 regija sooča z zdravstvenimi, socialno-ekonomskimi in političnimi izzivi, saj se poglablja revščina, naraščajo neenakosti ter vse bolj povečuje strukturna in zakoreninjena diskriminacija, ki ima uničujoče posledice za človekove pravice in državljansko svobodo, zlasti za manjšinske skupine in ranljive osebe; ker so v zvezi s tem nekatere vlade zakonodajo o covidu-19 uporabile za zatiranje človekovih pravic; |
| --- | --- |

H.

ker se zaradi pandemije covida-19 regija sooča z zdravstvenimi, socialno-ekonomskimi in političnimi izzivi, saj se poglablja revščina, naraščajo neenakosti ter vse bolj povečuje strukturna in zakoreninjena diskriminacija, ki ima uničujoče posledice za človekove pravice in državljansko svobodo, zlasti za manjšinske skupine in ranljive osebe; ker so v zvezi s tem nekatere vlade zakonodajo o covidu-19 uporabile za zatiranje človekovih pravic;

| I. | ker Afriški rog ostaja regija izvora, tranzita in destinacije pomembnih migracijskih tokov v druge države v širši regiji in v EU; ker se revščina in negotovost medsebojno dopolnjujeta ter sta dva od najpomembnejših dejavnikov množičnega razseljevanja prebivalstva v Afriškem rogu, zlasti med mladimi; ker je na vzhodu Afrike in v Afriškem rogu več kot 7,7 milijona delavcev migrantov, Etiopija, Kenija in Uganda pa gostijo največje število mednarodnih migrantov, ki iščejo boljše gospodarske priložnosti in življenjske pogoje; |
| --- | --- |

I.

ker Afriški rog ostaja regija izvora, tranzita in destinacije pomembnih migracijskih tokov v druge države v širši regiji in v EU; ker se revščina in negotovost medsebojno dopolnjujeta ter sta dva od najpomembnejših dejavnikov množičnega razseljevanja prebivalstva v Afriškem rogu, zlasti med mladimi; ker je na vzhodu Afrike in v Afriškem rogu več kot 7,7 milijona delavcev migrantov, Etiopija, Kenija in Uganda pa gostijo največje število mednarodnih migrantov, ki iščejo boljše gospodarske priložnosti in življenjske pogoje;

| J. | ker so politične napetosti, konflikti, naravne nesreče in posledice podnebnih sprememb vzrok za precejšnje število beguncev in razseljenih oseb v večini regij; ker so humanitarne in varnostne razmere v begunskih taboriščih in taboriščih za notranje razseljene osebe še vedno negotove; ker je v Keniji begunsko taborišče Dadaab, ki je med največjimi na svetu in gosti več kot 220 000 registriranih somalskih beguncev, ki bežijo pred državljanskimi vojnami in podnebnimi težavami; ker se zaradi upravljanja taborišča povečujejo napetosti med Kenijo in Somalijo, medtem ko begunci še naprej živijo v težkih razmerah, njihovo preživetje pa je odvisno od podpore OZN; |
| --- | --- |

J.

ker so politične napetosti, konflikti, naravne nesreče in posledice podnebnih sprememb vzrok za precejšnje število beguncev in razseljenih oseb v večini regij; ker so humanitarne in varnostne razmere v begunskih taboriščih in taboriščih za notranje razseljene osebe še vedno negotove; ker je v Keniji begunsko taborišče Dadaab, ki je med največjimi na svetu in gosti več kot 220 000 registriranih somalskih beguncev, ki bežijo pred državljanskimi vojnami in podnebnimi težavami; ker se zaradi upravljanja taborišča povečujejo napetosti med Kenijo in Somalijo, medtem ko begunci še naprej živijo v težkih razmerah, njihovo preživetje pa je odvisno od podpore OZN;

| K. | ker Afriški rog, Rdeče morje in Adenski zaliv postajajo vse bolj zaskrbljujoča področja, na katerih imajo regionalni in mednarodni akterji precejšnje in pogosto različne gospodarske in varnostne interese, prav tako pa so svetovno stičišče in pomembna točka za trgovanje z blagom, saj več kot 12 % svetovnega pomorskega tovora in 40 % azijske trgovine z Evropo prečka Rdeče morje; ker so stabilnost, pomorska varnost in svoboda plovbe v Rdečem morju in Adenskem zalivu ključnega pomena za zagotavljanje svetovnih energetskih tokov in evropske energetske varnosti, saj približno 6,2 milijona sodov surove nafte in drugih naftnih derivatov vsako leto prehaja skozi Bab Al-Manded (približno 9 % svetovnih pošiljk, ki potujejo po morju), od katerih jih je 3,6 milijona namenjenih v Evropo; ker bosta nezakoniti ruski napad na Ukrajino in konflikt v državi še povečala pomen te trgovinske poti; ker bo zaradi potrebe po zmanjšanju odvisnosti od Rusije in diverzifikaciji dobaviteljev z geostrateškega vidika svoboda plovbe in pomorska varnost v Rdečem morju in Adenskem zalivu kratkoročno postala še pomembnejša, kljub prizadevanjem za zeleni in trajnostni prehod, ki ga predvideva evropski zeleni dogovor; ker je treba upoštevati pomen regije Rdečega morja za stabilnost Afriškega roga, njene funkcije osi za trgovino in povezljivost, pa tudi njenega interesa, ki ga ima tudi Unija, za stabilnost in svobodo plovbe; |
| --- | --- |

K.

ker Afriški rog, Rdeče morje in Adenski zaliv postajajo vse bolj zaskrbljujoča področja, na katerih imajo regionalni in mednarodni akterji precejšnje in pogosto različne gospodarske in varnostne interese, prav tako pa so svetovno stičišče in pomembna točka za trgovanje z blagom, saj več kot 12 % svetovnega pomorskega tovora in 40 % azijske trgovine z Evropo prečka Rdeče morje; ker so stabilnost, pomorska varnost in svoboda plovbe v Rdečem morju in Adenskem zalivu ključnega pomena za zagotavljanje svetovnih energetskih tokov in evropske energetske varnosti, saj približno 6,2 milijona sodov surove nafte in drugih naftnih derivatov vsako leto prehaja skozi Bab Al-Manded (približno 9 % svetovnih pošiljk, ki potujejo po morju), od katerih jih je 3,6 milijona namenjenih v Evropo; ker bosta nezakoniti ruski napad na Ukrajino in konflikt v državi še povečala pomen te trgovinske poti; ker bo zaradi potrebe po zmanjšanju odvisnosti od Rusije in diverzifikaciji dobaviteljev z geostrateškega vidika svoboda plovbe in pomorska varnost v Rdečem morju in Adenskem zalivu kratkoročno postala še pomembnejša, kljub prizadevanjem za zeleni in trajnostni prehod, ki ga predvideva evropski zeleni dogovor; ker je treba upoštevati pomen regije Rdečega morja za stabilnost Afriškega roga, njene funkcije osi za trgovino in povezljivost, pa tudi njenega interesa, ki ga ima tudi Unija, za stabilnost in svobodo plovbe;

| L. | ker je enajsto ministrsko srečanje pobude za Afriški rog potekalo na vrhu EU-Afriška unija, na katerem so se članice Ekipe Evropa prvič udeležile tudi ministrskega srečanja; ker so tri razvojne partnerice, namreč EU, Afriška razvojna banka in Skupina Svetovne banke, s pobudo zbrale več kot 4,5 milijarde USD; ker je EU od leta 2019 prek skrbniškega sklada EU v Afriškem rogu podprla 64 projektov, ki se osredotočajo predvsem na večje gospodarske in zaposlitvene priložnosti ter boljše upravljanje in preprečevanje konfliktov; |
| --- | --- |

L.

ker je enajsto ministrsko srečanje pobude za Afriški rog potekalo na vrhu EU-Afriška unija, na katerem so se članice Ekipe Evropa prvič udeležile tudi ministrskega srečanja; ker so tri razvojne partnerice, namreč EU, Afriška razvojna banka in Skupina Svetovne banke, s pobudo zbrale več kot 4,5 milijarde USD; ker je EU od leta 2019 prek skrbniškega sklada EU v Afriškem rogu podprla 64 projektov, ki se osredotočajo predvsem na večje gospodarske in zaposlitvene priložnosti ter boljše upravljanje in preprečevanje konfliktov;

| M. | ker so diskriminacija na podlagi spola in druge oblike neenakosti še vedno zakoreninjene v številnih državah v regiji, vključno z nasiljem na podlagi spola in visoko stopnjo spolnega nasilja, povezanega s konflikti, omejenim dostopom do spolnega in reproduktivnega zdravja, zgodnjimi in prisilnimi porokami, izključitvijo nosečnic iz šol ter prakso pohabljanja ženskih spolnih organov, ki je v državah Afriškega roga še vedno dolgoletna praksa; |
| --- | --- |

M.

ker so diskriminacija na podlagi spola in druge oblike neenakosti še vedno zakoreninjene v številnih državah v regiji, vključno z nasiljem na podlagi spola in visoko stopnjo spolnega nasilja, povezanega s konflikti, omejenim dostopom do spolnega in reproduktivnega zdravja, zgodnjimi in prisilnimi porokami, izključitvijo nosečnic iz šol ter prakso pohabljanja ženskih spolnih organov, ki je v državah Afriškega roga še vedno dolgoletna praksa;

| N. | ker se osebe LGBTIQ še vedno soočajo z nadlegovanjem, aretacijami, pregonom in nasiljem na podlagi spola, včasih pa jim celo grozi izguba življenja zaradi svoje dejanske ali domnevne spolne usmerjenosti, spolne identitete ali izražanja ter spolnih značilnosti; ker so z izjemo Džibutija sporazumna spolna dejanja med istospolnimi osebami kriminalizirana v vseh državah Afriškega roga; ker se s to kriminalizacijo legitimizira diskriminatorna obravnava oseb LGBTIQ in ker je razveljavitev diskriminatornih določb kazenskega zakonika nujen prvi korak k njihovi zaščiti pred nasiljem; ker nobena od držav Afriškega roga nima zakonskih določb, ki bi pravno priznavale transseksualce ali ščitile interseksualne osebe pred pohabljanjem njihovih spolnih organov; |
| --- | --- |

N.

ker se osebe LGBTIQ še vedno soočajo z nadlegovanjem, aretacijami, pregonom in nasiljem na podlagi spola, včasih pa jim celo grozi izguba življenja zaradi svoje dejanske ali domnevne spolne usmerjenosti, spolne identitete ali izražanja ter spolnih značilnosti; ker so z izjemo Džibutija sporazumna spolna dejanja med istospolnimi osebami kriminalizirana v vseh državah Afriškega roga; ker se s to kriminalizacijo legitimizira diskriminatorna obravnava oseb LGBTIQ in ker je razveljavitev diskriminatornih določb kazenskega zakonika nujen prvi korak k njihovi zaščiti pred nasiljem; ker nobena od držav Afriškega roga nima zakonskih določb, ki bi pravno priznavale transseksualce ali ščitile interseksualne osebe pred pohabljanjem njihovih spolnih organov;

| O. | ker je 1. aprila 2022 misijo Afriške unije v Somaliji (AMISOM) nadomestila prehodna misija Afriške unije v Somaliji (ATMIS), katere glavni cilj je leta 2024 predati dejavnosti somalskim vojaškim silam; ker mandat nove misije med drugim vključuje zmanjšati grožnjo, ki jo predstavlja teroristična skupina Al Šabab, pomagati okrepiti združene somalske varnostne in policijske sile, omogočiti postopni prenos varnostnih pristojnosti na Somalijo ter podpirati zvezno vlado Somalije in države članice zveze pri prizadevanjih za mir in spravo; ker resolucija varnostnega sveta OZN št. 2608 o piratstvu, ki je bila podlaga za operacijo pomorskih sil EU, imenovane Atalanta, ni bila podaljšana, zato je dostop do somalskih teritorialnih voda omejen; ker so varnostne razmere nestabilne in zaskrbljujoče, teroristična skupina Al Šabab pa ostaja dejavna; ker so volitve potekale 12 mesecev pozneje; ker se država sooča z vse večjimi finančnimi težavami, ki ogrožajo njeno plačilno sposobnost; ker je proračunska podpora EU od septembra 2020 prekinjena zaradi nedokončanega volilnega procesa, medtem ko se neposredna podpora ranljivemu prebivalstvu zagotavlja še naprej; ker so se po navedbah humanitarnih nevladnih organizacij cene pšenice in nafte od ruskega napada na Ukrajino v številnih regijah Somalije zvišale za 300 %, država pa 90 % pšenice uvozi iz Ukrajine in Rusije; ker je po podatkih OZN marca 2022 več kot 38 % somalskega prebivalstva trpelo zaradi zelo neustrezne prehranske varnosti; |
| --- | --- |

O.

ker je 1. aprila 2022 misijo Afriške unije v Somaliji (AMISOM) nadomestila prehodna misija Afriške unije v Somaliji (ATMIS), katere glavni cilj je leta 2024 predati dejavnosti somalskim vojaškim silam; ker mandat nove misije med drugim vključuje zmanjšati grožnjo, ki jo predstavlja teroristična skupina Al Šabab, pomagati okrepiti združene somalske varnostne in policijske sile, omogočiti postopni prenos varnostnih pristojnosti na Somalijo ter podpirati zvezno vlado Somalije in države članice zveze pri prizadevanjih za mir in spravo; ker resolucija varnostnega sveta OZN št. 2608 o piratstvu, ki je bila podlaga za operacijo pomorskih sil EU, imenovane Atalanta, ni bila podaljšana, zato je dostop do somalskih teritorialnih voda omejen; ker so varnostne razmere nestabilne in zaskrbljujoče, teroristična skupina Al Šabab pa ostaja dejavna; ker so volitve potekale 12 mesecev pozneje; ker se država sooča z vse večjimi finančnimi težavami, ki ogrožajo njeno plačilno sposobnost; ker je proračunska podpora EU od septembra 2020 prekinjena zaradi nedokončanega volilnega procesa, medtem ko se neposredna podpora ranljivemu prebivalstvu zagotavlja še naprej; ker so se po navedbah humanitarnih nevladnih organizacij cene pšenice in nafte od ruskega napada na Ukrajino v številnih regijah Somalije zvišale za 300 %, država pa 90 % pšenice uvozi iz Ukrajine in Rusije; ker je po podatkih OZN marca 2022 več kot 38 % somalskega prebivalstva trpelo zaradi zelo neustrezne prehranske varnosti;

| P. | ker nepodaljšanje resolucije varnostnega sveta OZN št. 2608 omejuje dostop operacije Atalanta do somalijskih teritorialnih voda; |
| --- | --- |

P.

ker nepodaljšanje resolucije varnostnega sveta OZN št. 2608 omejuje dostop operacije Atalanta do somalijskih teritorialnih voda;

| Q. | ker je Kitajska imenovala posebnega odposlanca za zadeve v zvezi z Afriškim rogom; ker je Kitajska povečala svojo vojaško in diplomatsko prisotnost ter gospodarsko sodelovanje z državami v regiji; |
| --- | --- |

Q.

ker je Kitajska imenovala posebnega odposlanca za zadeve v zvezi z Afriškim rogom; ker je Kitajska povečala svojo vojaško in diplomatsko prisotnost ter gospodarsko sodelovanje z državami v regiji;

| R. | ker v Sudanu od državnega udara 25. oktobra 2021 prevladuje politični zastoj in potekajo izjemno težavna pogajanja med civilisti in vojsko; ker so varnostne razmere v Darfurju, kjer je od novembra 2021 znova izbruhnilo nasilje, zelo zaskrbljujoče; ker so gospodarske razmere v Sudanu zelo težavne, hkrati pa sta Svetovna banka in Mednarodni denarni sklad začasno ustavila izplačila, dokler ne bo dosežena ustrezna politična rešitev in vzpostavljena civilna vlada, začasno pa je finančno podporo ustavila tudi Komisija, ki pa je ohranila neposredno pomoč prebivalstvu; ker bo vojaška baza, ki jo načrtuje Rusija, omogočila strateški dostop do Rdečega morja; |
| --- | --- |

R.

ker v Sudanu od državnega udara 25. oktobra 2021 prevladuje politični zastoj in potekajo izjemno težavna pogajanja med civilisti in vojsko; ker so varnostne razmere v Darfurju, kjer je od novembra 2021 znova izbruhnilo nasilje, zelo zaskrbljujoče; ker so gospodarske razmere v Sudanu zelo težavne, hkrati pa sta Svetovna banka in Mednarodni denarni sklad začasno ustavila izplačila, dokler ne bo dosežena ustrezna politična rešitev in vzpostavljena civilna vlada, začasno pa je finančno podporo ustavila tudi Komisija, ki pa je ohranila neposredno pomoč prebivalstvu; ker bo vojaška baza, ki jo načrtuje Rusija, omogočila strateški dostop do Rdečega morja;

| S. | ker je leta 2011 minilo več kot deset let, odkar je Južni Sudan postal neodvisen, izvajanje mirovnega sporazuma, podpisanega leta 2018, pa je bilo odloženo; ker želi predsednik Salva Kiir leta 2023 izvesti splošne volitve v skladu z rokom, določenim v mirovnem sporazumu; ker je država politično in vojaško razdrobljena tako med različnimi političnimi skupinami, vojaškimi frakcijami in etničnimi skupinami kot znotraj njih; |
| --- | --- |

S.

ker je leta 2011 minilo več kot deset let, odkar je Južni Sudan postal neodvisen, izvajanje mirovnega sporazuma, podpisanega leta 2018, pa je bilo odloženo; ker želi predsednik Salva Kiir leta 2023 izvesti splošne volitve v skladu z rokom, določenim v mirovnem sporazumu; ker je država politično in vojaško razdrobljena tako med različnimi političnimi skupinami, vojaškimi frakcijami in etničnimi skupinami kot znotraj njih;

| T. | ker je politično okolje v Keniji močno polarizirano; ker so 9. avgusta 2022 potekale splošne volitve; ker je gospodarstvo države zaradi svetovnih posledic pandemije covida-19 in nakopičenega dolga v težavah; ker ima Kenija potencial za konstruktivno vlogo pri regionalnem miru in varnosti; ker je podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko letos dvakrat obiskal Kenijo, in sicer 10. septembra 2022, ko se je mudil v regiji in obiskal Kenijo, Mozambik in Somalijo, ter 29. januarja 2022, da je uradno začel strateški dialog med EU in Kenijo, v katerem so bili kot glavne prednostne naloge opredeljeni gospodarstvo, trgovina in naložbe; |
| --- | --- |

T.

ker je politično okolje v Keniji močno polarizirano; ker so 9. avgusta 2022 potekale splošne volitve; ker je gospodarstvo države zaradi svetovnih posledic pandemije covida-19 in nakopičenega dolga v težavah; ker ima Kenija potencial za konstruktivno vlogo pri regionalnem miru in varnosti; ker je podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko letos dvakrat obiskal Kenijo, in sicer 10. septembra 2022, ko se je mudil v regiji in obiskal Kenijo, Mozambik in Somalijo, ter 29. januarja 2022, da je uradno začel strateški dialog med EU in Kenijo, v katerem so bili kot glavne prednostne naloge opredeljeni gospodarstvo, trgovina in naložbe;

| U. | ker je bil na volitvah 14. januarja 2021 ugandski predsednik Yoweri Museveni ponovno izvoljen za šesti mandat; ker se je 30. novembra 2021 začela izvajati vojaška operacija v Ituriju in Severnem Kivuju na vzhodu Demokratične republike Kongo, potem ko je teroristična skupina Zavezniške demokratične sile (ADF), ki izvira iz Ugande in je povezana z Daišem, organizirala vrsto napadov; |
| --- | --- |

U.

ker je bil na volitvah 14. januarja 2021 ugandski predsednik Yoweri Museveni ponovno izvoljen za šesti mandat; ker se je 30. novembra 2021 začela izvajati vojaška operacija v Ituriju in Severnem Kivuju na vzhodu Demokratične republike Kongo, potem ko je teroristična skupina Zavezniške demokratične sile (ADF), ki izvira iz Ugande in je povezana z Daišem, organizirala vrsto napadov;

| V. | ker predsednik Isaias Afwerki iz Ljudske fronte za demokracijo in pravičnost vodi Eritrejo že od neodvisnosti leta 1993; ker je proces demokratizacije, ki se je začel leta 1997 s sprejetjem eritrejske ustave, zastal; ker je eritrejski režim ukinil večino svoboščin in je položaj človekovih pravic zelo zaskrbljujoč; ker je Eritreja ena najmanj razvitih držav na svetu; ker sta njeni glavni donatorki Svetovni sklad in Evropska komisija, pri čemer EU trenutno prek nujnega skrbniškega sklada financira projekt obnove cest v Eritreji v vrednosti 20 milijonov EUR, po tem, ko je leta 2021 stornirala več kot 100 milijonov EUR sredstev zaradi vpletenosti Eritreje v konflikt na severu Etiopije; |
| --- | --- |

V.

ker predsednik Isaias Afwerki iz Ljudske fronte za demokracijo in pravičnost vodi Eritrejo že od neodvisnosti leta 1993; ker je proces demokratizacije, ki se je začel leta 1997 s sprejetjem eritrejske ustave, zastal; ker je eritrejski režim ukinil večino svoboščin in je položaj človekovih pravic zelo zaskrbljujoč; ker je Eritreja ena najmanj razvitih držav na svetu; ker sta njeni glavni donatorki Svetovni sklad in Evropska komisija, pri čemer EU trenutno prek nujnega skrbniškega sklada financira projekt obnove cest v Eritreji v vrednosti 20 milijonov EUR, po tem, ko je leta 2021 stornirala več kot 100 milijonov EUR sredstev zaradi vpletenosti Eritreje v konflikt na severu Etiopije;

| W. | ker ima Džibuti v ožini Bab-el-Mandeb, ki je eden najprometnejših pomorskih koridorjev na svetu, zelo strateški položaj, ki državi omogoča nadzor nad dostopom do Rdečega morja in model rasti, ki se osredotoča na razvoj infrastrukture (pristanišča in železnice); ker je sedanji predsednik Ismail Omar Guelleh 9. aprila 2021 že petič zapored zmagal na volitvah; ker je Džibuti v središču krize, ki vihra od Sahela do Bližnjega vzhoda, in ker je Republika Džibuti stabilna država, njeno neposredno regionalno okolje pa je nestabilno; ker je treba upoštevati pomembno vojaško posredovanje Džibutija v prehodni misiji Afriške unije v Somaliji (ATMIS) v boju proti somalskim teroristom Al Šabab; |
| --- | --- |

W.

ker ima Džibuti v ožini Bab-el-Mandeb, ki je eden najprometnejših pomorskih koridorjev na svetu, zelo strateški položaj, ki državi omogoča nadzor nad dostopom do Rdečega morja in model rasti, ki se osredotoča na razvoj infrastrukture (pristanišča in železnice); ker je sedanji predsednik Ismail Omar Guelleh 9. aprila 2021 že petič zapored zmagal na volitvah; ker je Džibuti v središču krize, ki vihra od Sahela do Bližnjega vzhoda, in ker je Republika Džibuti stabilna država, njeno neposredno regionalno okolje pa je nestabilno; ker je treba upoštevati pomembno vojaško posredovanje Džibutija v prehodni misiji Afriške unije v Somaliji (ATMIS) v boju proti somalskim teroristom Al Šabab;

1.   priporoči Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko:

Posledice ruske agresije proti Ukrajini za Afriški rog

| (a) | naj izvedejo celovito oceno prejšnjih strategij in zavez EU do Afriškega roga, da bi opredelili pridobljene izkušnje in ustrezno prilagodili delovanje EU v regiji; naj priznajo, da ima ruska agresija proti Ukrajini zaskrbljujoče takojšnje in dolgoročne posledice za Afriški rog in da mora zato EU prilagoditi svoje sodelovanje z regijo; naj se odzovejo na dejstvo, da ima nezakonito ravnanje Rusije negativne posledice na splošne varnostne razmere v regiji; naj obravnavajo dejstvo, da ima Rusija že uveljavljene, večplastne povezave in vpliv v regiji, vključno z naložbami (civilnimi in vojaškimi) in napotitvijo paravojaških skupin, kot je Wagner Group, v Sudan, ter naj priznajo, da lahko ti ukrepi dodatno destabilizirajo sosednja območja; naj se borijo proti poskusom Rusije pri usmerjanju napačnih informacij in dezinformacijskih kampanj v regiji, katerih cilj je spodbujanje razpoloženja proti EU, in sicer z vzpostavitvijo celovite strategije EU za obveščanje javnosti skupaj s konkretnimi ukrepi in zavezami, ki upoštevajo potrebe lokalnega prebivalstva, da bi se tako borili proti ruskim prizadevanjem in jih izničili; naj obsodijo širjenje diskurzov, ki upravičujejo rusko agresijo proti Ukrajini, kot je razvidno iz izjave sudanskega generala Hemettija z dne 23. februarja 2022, ko je napačno trdil, da je namen ruske agresije proti Ukrajini „zaščita“ Rusije; naj okrepijo diplomatsko, politično, finančno in humanitarno sodelovanje EU z Afriško unijo, njenimi regionalnimi komponentami in posameznimi državami, in sicer z izvajanjem konkretnih ukrepov, ki dokazujejo zavezanost EU tej regiji, da bi spodbudili lokalne in regionalne pristope za preprečevanje nadaljnje regionalne nestabilnosti, zmanjšali njihovo izpostavljenost tujemu vplivu ter obravnavali negativne posledice ruske agresije proti Ukrajini in se odzvali nanje; naj nemudoma poglobijo diplomatsko sodelovanje z vladami v regiji, da bi obravnavali in pojasnili uničujoče kratko-, srednje- in dolgoročne učinke ruskih ciljev in operacij v regiji; naj priznajo, da sedanja ruska agresija proti Ukrajini, zlasti ruska blokada pristanišč, kratkoročno in srednjeročno ovira dobavne verige in močno vpliva na prehransko varnost Afriškega roga, saj se približno 90 % pšenice uvozi iz Ruske federacije in Ukrajine; naj upoštevajo dejstvo, da je zaradi najhujše suše doslej v Keniji, Somaliji in Etiopiji ter invazije kobilic lakota že grozila vsaj 20 milijonom ljudi; naj znatno povečajo podporo in pomoč EU Afriškemu rogu, da bi preprečili lakoto ali težave pri dostopu do hrane; naj priznajo vrzeli v financiranju regije za naslednjih šest mesecev, in sicer 437 milijonov USD po podatkih Svetovnega programa za hrano in 130 milijonov USD po podatkih OZN za prehrano in kmetijstvo, ter naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi pomagali zapolniti te vrzeli in namenijo več kot 21,5 milijona EUR dodatne humanitarne pomoči EU, za katero so bile že prevzete obveznosti; |
| --- | --- |

(a)

naj izvedejo celovito oceno prejšnjih strategij in zavez EU do Afriškega roga, da bi opredelili pridobljene izkušnje in ustrezno prilagodili delovanje EU v regiji; naj priznajo, da ima ruska agresija proti Ukrajini zaskrbljujoče takojšnje in dolgoročne posledice za Afriški rog in da mora zato EU prilagoditi svoje sodelovanje z regijo; naj se odzovejo na dejstvo, da ima nezakonito ravnanje Rusije negativne posledice na splošne varnostne razmere v regiji; naj obravnavajo dejstvo, da ima Rusija že uveljavljene, večplastne povezave in vpliv v regiji, vključno z naložbami (civilnimi in vojaškimi) in napotitvijo paravojaških skupin, kot je Wagner Group, v Sudan, ter naj priznajo, da lahko ti ukrepi dodatno destabilizirajo sosednja območja; naj se borijo proti poskusom Rusije pri usmerjanju napačnih informacij in dezinformacijskih kampanj v regiji, katerih cilj je spodbujanje razpoloženja proti EU, in sicer z vzpostavitvijo celovite strategije EU za obveščanje javnosti skupaj s konkretnimi ukrepi in zavezami, ki upoštevajo potrebe lokalnega prebivalstva, da bi se tako borili proti ruskim prizadevanjem in jih izničili; naj obsodijo širjenje diskurzov, ki upravičujejo rusko agresijo proti Ukrajini, kot je razvidno iz izjave sudanskega generala Hemettija z dne 23. februarja 2022, ko je napačno trdil, da je namen ruske agresije proti Ukrajini „zaščita“ Rusije; naj okrepijo diplomatsko, politično, finančno in humanitarno sodelovanje EU z Afriško unijo, njenimi regionalnimi komponentami in posameznimi državami, in sicer z izvajanjem konkretnih ukrepov, ki dokazujejo zavezanost EU tej regiji, da bi spodbudili lokalne in regionalne pristope za preprečevanje nadaljnje regionalne nestabilnosti, zmanjšali njihovo izpostavljenost tujemu vplivu ter obravnavali negativne posledice ruske agresije proti Ukrajini in se odzvali nanje; naj nemudoma poglobijo diplomatsko sodelovanje z vladami v regiji, da bi obravnavali in pojasnili uničujoče kratko-, srednje- in dolgoročne učinke ruskih ciljev in operacij v regiji; naj priznajo, da sedanja ruska agresija proti Ukrajini, zlasti ruska blokada pristanišč, kratkoročno in srednjeročno ovira dobavne verige in močno vpliva na prehransko varnost Afriškega roga, saj se približno 90 % pšenice uvozi iz Ruske federacije in Ukrajine; naj upoštevajo dejstvo, da je zaradi najhujše suše doslej v Keniji, Somaliji in Etiopiji ter invazije kobilic lakota že grozila vsaj 20 milijonom ljudi; naj znatno povečajo podporo in pomoč EU Afriškemu rogu, da bi preprečili lakoto ali težave pri dostopu do hrane; naj priznajo vrzeli v financiranju regije za naslednjih šest mesecev, in sicer 437 milijonov USD po podatkih Svetovnega programa za hrano in 130 milijonov USD po podatkih OZN za prehrano in kmetijstvo, ter naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi pomagali zapolniti te vrzeli in namenijo več kot 21,5 milijona EUR dodatne humanitarne pomoči EU, za katero so bile že prevzete obveznosti;

Vodilna načela

| (b) | naj v celoti priznajo potencial in strateško pomembnost regije ter oblikujejo resnično strateško vizijo za sodelovanje in udeležbo, tako da si nenehno prizadevajo za izvajanje in prilagajanje strategije za Afriški rog ob upoštevanju nedavnih sprememb v regiji ter dajo s tem nov zagon vzajemno koristnemu odnosu, ki temelji na skladnih, pravočasnih in učinkovitih posvetovanjih ter skupnih vrednotah, interesih in možnostih; naj preidejo z zastarele miselnosti donatorjev na enakovredno partnerstvo med EU in državami Afriškega roga, da bi ustvarili pogoje za trajnostni in miroljubni razvoj regije; |
| --- | --- |

(b)

naj v celoti priznajo potencial in strateško pomembnost regije ter oblikujejo resnično strateško vizijo za sodelovanje in udeležbo, tako da si nenehno prizadevajo za izvajanje in prilagajanje strategije za Afriški rog ob upoštevanju nedavnih sprememb v regiji ter dajo s tem nov zagon vzajemno koristnemu odnosu, ki temelji na skladnih, pravočasnih in učinkovitih posvetovanjih ter skupnih vrednotah, interesih in možnostih; naj preidejo z zastarele miselnosti donatorjev na enakovredno partnerstvo med EU in državami Afriškega roga, da bi ustvarili pogoje za trajnostni in miroljubni razvoj regije;

| (c) | naj pobude in podporo EU uskladijo z afriškimi partnerji, tako da dajo prednost afriški odgovornosti za programe in s tem pomagajo najti afriške rešitve za afriške težave; naj v zvezi s tem uporabijo pristop pogojenosti, vključno z varnostnimi vprašanji, ki temelji na načelu „več za več in manj za manj“; naj upoštevajo, da vlade držav prejemnic včasih neučinkovito in občasno zlorabljajo razvojno pomoč; naj spodbujajo krepitev pristopa od spodaj navzgor, pri čemer si lahko lokalne skupnosti in organizacije civilne družbe prizadevajo za krepitev lastnih zmogljivosti ter se bolje pripravijo, usklajujejo in organizirajo, da bi postale odpornejše; |
| --- | --- |

(c)

naj pobude in podporo EU uskladijo z afriškimi partnerji, tako da dajo prednost afriški odgovornosti za programe in s tem pomagajo najti afriške rešitve za afriške težave; naj v zvezi s tem uporabijo pristop pogojenosti, vključno z varnostnimi vprašanji, ki temelji na načelu „več za več in manj za manj“; naj upoštevajo, da vlade držav prejemnic včasih neučinkovito in občasno zlorabljajo razvojno pomoč; naj spodbujajo krepitev pristopa od spodaj navzgor, pri čemer si lahko lokalne skupnosti in organizacije civilne družbe prizadevajo za krepitev lastnih zmogljivosti ter se bolje pripravijo, usklajujejo in organizirajo, da bi postale odpornejše;

| (d) | naj usklajujejo prizadevanja v regiji z Afriško unijo in njenimi regionalnimi komponentami, zlasti Vzhodnoafriško skupnostjo in Medvladno agencijo za razvoj (IGAD), pa tudi z OZN in drugimi podobno mislečimi mednarodnimi in regionalnimi organizacijami, finančnimi institucijami in posameznimi državami; naj še naprej podpirajo sedanje misije na tem območju, ki pomagajo pri teh prizadevanjih, vključno z misijami skupne varnostne in obrambne politike EU, da bi prispevali k skupnemu odzivu za doseganje stabilnosti in razvoja; naj spodbujajo Združeno kraljestvo, naj se pri svojih prizadevanjih v regiji usklajuje z EU; |
| --- | --- |

(d)

naj usklajujejo prizadevanja v regiji z Afriško unijo in njenimi regionalnimi komponentami, zlasti Vzhodnoafriško skupnostjo in Medvladno agencijo za razvoj (IGAD), pa tudi z OZN in drugimi podobno mislečimi mednarodnimi in regionalnimi organizacijami, finančnimi institucijami in posameznimi državami; naj še naprej podpirajo sedanje misije na tem območju, ki pomagajo pri teh prizadevanjih, vključno z misijami skupne varnostne in obrambne politike EU, da bi prispevali k skupnemu odzivu za doseganje stabilnosti in razvoja; naj spodbujajo Združeno kraljestvo, naj se pri svojih prizadevanjih v regiji usklajuje z EU;

| (e) | naj uporabijo proaktiven, vključujoč in sodelovalen pristop na podlagi konstruktivnega sodelovanja z državami in akterji v Afriškem rogu, v okviru katerega izmenjujejo primere dobre prakse in izkušnje EU z vključevanjem vprašanj, ki so povezana z varnostjo, gospodarskim razvojem ter finančnimi, socialnimi in kulturnimi vidiki, da bi spodbudili učinkovito sodelovanje v regiji in na področju pomorstva, obenem pa omogočili dialog z vsemi vključenimi stranmi, zlasti prek posebnega predstavnika EU za Afriški rog; |
| --- | --- |

(e)

naj uporabijo proaktiven, vključujoč in sodelovalen pristop na podlagi konstruktivnega sodelovanja z državami in akterji v Afriškem rogu, v okviru katerega izmenjujejo primere dobre prakse in izkušnje EU z vključevanjem vprašanj, ki so povezana z varnostjo, gospodarskim razvojem ter finančnimi, socialnimi in kulturnimi vidiki, da bi spodbudili učinkovito sodelovanje v regiji in na področju pomorstva, obenem pa omogočili dialog z vsemi vključenimi stranmi, zlasti prek posebnega predstavnika EU za Afriški rog;

Mir in varnost v regiji

| (f) | naj priznajo, da negotovost in nestabilnost v Afriškem rogu resno ogroža gospodarske in socialne obete celotne Afrike ter varnostne vidike EU in regije; naj prispevajo k regionalni varnosti in stabilnosti s celostnim pristopom, ki spodbuja povezavo med humanitarno pomočjo, razvojnim sodelovanjem in mirom, in sicer s civilnim preprečevanjem konfliktov, mirnim reševanjem sporov, reševanjem konfliktov, mediacijo, krepitvijo zmogljivosti in dejavnostmi sprave; naj vključijo vključevanje mladih ter polno, enakopravno in smiselno zastopanost in dejavno udeležbo žensk pri vprašanjih miru in varnosti, tudi s podporo in izvajanjem programov OZN za mlade, mir in varnost ter za ženske, mir in varnost, tako da oblikujejo konkretne kratko- in srednjeročne zaveze ter opredelijo, kako se bodo te merile in kako se bo o njih objektivno poročalo; naj s politično, finančno, operativno in logistično podporo podprejo procese, za katere je odgovorna Afrika, znotraj Afriške unije, Medvladne agencije za razvoj (IGAD) in Vzhodnoafriške skupnosti ter obravnavajo temeljne vzroke konfliktov, ekstremizma in radikalizacije, kot so skrajna revščina in neenakost, posledice podnebnih sprememb, in sicer skromni viri, kot so orna zemljišča in voda, ter dolgotrajni mejni spori; naj okrepijo strateško partnerstvo med EU in Afriško unijo na področju preprečevanja in reševanja konfliktov ter ohranjanja miru; naj v zvezi s tem okrepijo sodelovanje z mirovnim in varnostnim svetom Afriške unije in regionalnimi gospodarskimi skupnostmi; naj podprejo koncept človekove varnosti kot dopolnitev pristopov državne varnosti, s katerim se poskrbi, da ukrepi in institucije služijo prebivalcem; naj podprejo potrebno odstranitev min, kasetnega streliva in drugih razstreliv ter obravnavajo kontaminacijo, ki jo takšna različna streliva povzročajo, saj to preprečuje družbeni in gospodarski razvoj ter nesorazmerno vpliva na otroke, ženske in marginalizirane skupine; |
| --- | --- |

(f)

naj priznajo, da negotovost in nestabilnost v Afriškem rogu resno ogroža gospodarske in socialne obete celotne Afrike ter varnostne vidike EU in regije; naj prispevajo k regionalni varnosti in stabilnosti s celostnim pristopom, ki spodbuja povezavo med humanitarno pomočjo, razvojnim sodelovanjem in mirom, in sicer s civilnim preprečevanjem konfliktov, mirnim reševanjem sporov, reševanjem konfliktov, mediacijo, krepitvijo zmogljivosti in dejavnostmi sprave; naj vključijo vključevanje mladih ter polno, enakopravno in smiselno zastopanost in dejavno udeležbo žensk pri vprašanjih miru in varnosti, tudi s podporo in izvajanjem programov OZN za mlade, mir in varnost ter za ženske, mir in varnost, tako da oblikujejo konkretne kratko- in srednjeročne zaveze ter opredelijo, kako se bodo te merile in kako se bo o njih objektivno poročalo; naj s politično, finančno, operativno in logistično podporo podprejo procese, za katere je odgovorna Afrika, znotraj Afriške unije, Medvladne agencije za razvoj (IGAD) in Vzhodnoafriške skupnosti ter obravnavajo temeljne vzroke konfliktov, ekstremizma in radikalizacije, kot so skrajna revščina in neenakost, posledice podnebnih sprememb, in sicer skromni viri, kot so orna zemljišča in voda, ter dolgotrajni mejni spori; naj okrepijo strateško partnerstvo med EU in Afriško unijo na področju preprečevanja in reševanja konfliktov ter ohranjanja miru; naj v zvezi s tem okrepijo sodelovanje z mirovnim in varnostnim svetom Afriške unije in regionalnimi gospodarskimi skupnostmi; naj podprejo koncept človekove varnosti kot dopolnitev pristopov državne varnosti, s katerim se poskrbi, da ukrepi in institucije služijo prebivalcem; naj podprejo potrebno odstranitev min, kasetnega streliva in drugih razstreliv ter obravnavajo kontaminacijo, ki jo takšna različna streliva povzročajo, saj to preprečuje družbeni in gospodarski razvoj ter nesorazmerno vpliva na otroke, ženske in marginalizirane skupine;

| (g) | naj obravnavajo morebitne negotovosti in napetosti, ki lahko nastanejo zaradi gradnje jezu Grand Ethiopian Renaissance in souporabe voda Nila s Sudanom in Egiptom, ki se nahajata niže ob toku; naj pozovejo te tri države k vrnitvi za pogajalsko mizo in sodelujejo z njimi, da bi v okviru ustreznih forumov pod okriljem Afriške unije in Medvladne agencije za razvoj poiskali rešitev, doseženo po diplomatski poti, pri tem pa upoštevali interes Etiopije za pridobivanje vodne energije in zaskrbljenost obrežnih držav glede zanesljive oskrbe z vodo ter odpravili tveganja, povezana z enostranskimi stališči glede uporabe skupnih okoljskih virov; naj upoštevajo, da so posledice podnebnih sprememb velik izziv za Afriški rog in da mora regija tesno sodelovati pri proizvodnji trajnostne energije in souporabi virov, ter naj priznajo, da evropski zeleni dogovor ponuja pomembne priložnosti za sodelovanje; naj zagotovijo finančno in tehnično pomoč ter izmenjujejo inovativne tehnologije, dobre prakse in pridobljene izkušnje z afriškimi partnerji, da bi izkoristili koristi zelenega prehoda ter povezav med vodo, hrano in energijo, ter naj povečajo naložbe v zeleni prehod regije, vključno s povezano infrastrukturo, kot so nadnacionalna energetska omrežja; |
| --- | --- |

(g)

naj obravnavajo morebitne negotovosti in napetosti, ki lahko nastanejo zaradi gradnje jezu Grand Ethiopian Renaissance in souporabe voda Nila s Sudanom in Egiptom, ki se nahajata niže ob toku; naj pozovejo te tri države k vrnitvi za pogajalsko mizo in sodelujejo z njimi, da bi v okviru ustreznih forumov pod okriljem Afriške unije in Medvladne agencije za razvoj poiskali rešitev, doseženo po diplomatski poti, pri tem pa upoštevali interes Etiopije za pridobivanje vodne energije in zaskrbljenost obrežnih držav glede zanesljive oskrbe z vodo ter odpravili tveganja, povezana z enostranskimi stališči glede uporabe skupnih okoljskih virov; naj upoštevajo, da so posledice podnebnih sprememb velik izziv za Afriški rog in da mora regija tesno sodelovati pri proizvodnji trajnostne energije in souporabi virov, ter naj priznajo, da evropski zeleni dogovor ponuja pomembne priložnosti za sodelovanje; naj zagotovijo finančno in tehnično pomoč ter izmenjujejo inovativne tehnologije, dobre prakse in pridobljene izkušnje z afriškimi partnerji, da bi izkoristili koristi zelenega prehoda ter povezav med vodo, hrano in energijo, ter naj povečajo naložbe v zeleni prehod regije, vključno s povezano infrastrukturo, kot so nadnacionalna energetska omrežja;

| (h) | naj se usklajujejo z mednarodnimi partnerji in organizacijami, da se pravočasno in v zadostni meri zagotovita humanitarna pomoč in podpora državam, ki so jih prizadeli konflikti, huda suša ali druge naravne nesreče ali ruska agresija v Ukrajini, ki prispeva k naraščajočim cenam hrane in goriva ter motnjam v svetovnih dobavnih verigah; naj priznajo povezave med podnebno krizo, mirom in konflikti ter potrebo po vzpostavljanju miru ter prizadevanjih za prilagajanje podnebnim spremembam in blažitev njihovih posledic, ter obravnavajo podnebno varnost kot osrednji element vsake celovite regionalne strategije; naj prevzamejo vodilno vlogo pri pritegnitvi skupnosti donatorjev na izredno donatorsko konferenco za Afriški rog, da se prepreči, da bi lakota ponovno prizadela to regijo; |
| --- | --- |

(h)

naj se usklajujejo z mednarodnimi partnerji in organizacijami, da se pravočasno in v zadostni meri zagotovita humanitarna pomoč in podpora državam, ki so jih prizadeli konflikti, huda suša ali druge naravne nesreče ali ruska agresija v Ukrajini, ki prispeva k naraščajočim cenam hrane in goriva ter motnjam v svetovnih dobavnih verigah; naj priznajo povezave med podnebno krizo, mirom in konflikti ter potrebo po vzpostavljanju miru ter prizadevanjih za prilagajanje podnebnim spremembam in blažitev njihovih posledic, ter obravnavajo podnebno varnost kot osrednji element vsake celovite regionalne strategije; naj prevzamejo vodilno vlogo pri pritegnitvi skupnosti donatorjev na izredno donatorsko konferenco za Afriški rog, da se prepreči, da bi lakota ponovno prizadela to regijo;

| (i) | naj priznajo pozitivne učinke zavezanosti, ki so jo EU in njeni mednarodni partnerji pokazali prek misij in operacij, kot so operacija Atalanta, misija EU za krepitev zmogljivosti v Somaliji in program EU za spodbujanje regionalne pomorske varnosti, tako s preprečevanjem piratskih napadov kot tudi z zmanjšanjem uspešnosti tistih, do katerih vseeno pride, ter obžalujejo, da ni bila obnovljena resolucija varnostnega sveta OZN št. 2608, kar žal omejuje dostop operacije do somalskih teritorialnih voda; naj pohvalijo pozitivne rezultate, ki jih je misija EU za krepitev zmogljivosti v Somaliji že dosegla na področju civilnega kazenskega pregona, in ji zagotovijo zadostna sredstva in osebje, da bo lahko učinkovita; naj pozovejo države članice, naj pokažejo ustrezno zavezanost prehodni misiji Afriške unije v Somaliji (ATMIS) in misiji EU za usposabljanje v Somaliji, tako z vidika osebja kot sredstev, da bi se somalske oborožene sile usposobile za zagotavljanje varnosti v državi ob polnem spoštovanju mednarodnega humanitarnega prava in mednarodnega prava o človekovih pravicah; naj poudarijo, da mora EU potrditi svoje stališče kot verodostojen partner za Somalijo in podpreti prehodno misijo Afriške unije v Somaliji (ATMIS) kot del celostnega pristopa, sprejetega v sodelovanju z misijami skupne varnostne in obrambne politike v Somaliji, evropskim mirovnim instrumentom, operacijami humanitarne pomoči ter instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje; |
| --- | --- |

(i)

naj priznajo pozitivne učinke zavezanosti, ki so jo EU in njeni mednarodni partnerji pokazali prek misij in operacij, kot so operacija Atalanta, misija EU za krepitev zmogljivosti v Somaliji in program EU za spodbujanje regionalne pomorske varnosti, tako s preprečevanjem piratskih napadov kot tudi z zmanjšanjem uspešnosti tistih, do katerih vseeno pride, ter obžalujejo, da ni bila obnovljena resolucija varnostnega sveta OZN št. 2608, kar žal omejuje dostop operacije do somalskih teritorialnih voda; naj pohvalijo pozitivne rezultate, ki jih je misija EU za krepitev zmogljivosti v Somaliji že dosegla na področju civilnega kazenskega pregona, in ji zagotovijo zadostna sredstva in osebje, da bo lahko učinkovita; naj pozovejo države članice, naj pokažejo ustrezno zavezanost prehodni misiji Afriške unije v Somaliji (ATMIS) in misiji EU za usposabljanje v Somaliji, tako z vidika osebja kot sredstev, da bi se somalske oborožene sile usposobile za zagotavljanje varnosti v državi ob polnem spoštovanju mednarodnega humanitarnega prava in mednarodnega prava o človekovih pravicah; naj poudarijo, da mora EU potrditi svoje stališče kot verodostojen partner za Somalijo in podpreti prehodno misijo Afriške unije v Somaliji (ATMIS) kot del celostnega pristopa, sprejetega v sodelovanju z misijami skupne varnostne in obrambne politike v Somaliji, evropskim mirovnim instrumentom, operacijami humanitarne pomoči ter instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje;

| (j) | naj izrazijo zaskrbljenost zaradi nenehnih dejavnosti radikalnih militantnih islamističnih terorističnih skupin, ki delujejo na območju Afriškega roga in v sosednjih državah, zlasti Al Šabab, Al Kaida in Daiš, ki so zelo prilagodljive in se lahko trajno uveljavijo med prebivalstvom; naj pozovejo EU in njene države članice, naj se osredotočijo predvsem na problematiko širjenja džihadizma v regiji ter prizadetim državam zagotovijo prilagojeno in učinkovito pomoč pri preprečevanju neposrednih posledic tega širjenja ter zapletenih temeljnih vzrokov, ki vodijo v ekstremizem, radikalizacijo, nasilje, terorizem in dovzetnost za novačenje; naj priznajo, da se s prepustnostjo nacionalnih meja dodatno krepita ustreznost in zmožnost delovanja terorističnih organizacij v regiji, ter podpirajo nacionalna in regionalna prizadevanja za povečanje varnosti meja; naj sodelujejo s posameznimi državami in regionalnimi organizacijami, zlasti z Vzhodnoafriško skupnostjo, Medvladno agencijo za razvoj (IGAD) in vzhodnoafriškimi rezervnimi enotami, da bi sprejeli regionalni pristop v boju proti terorizmu in obravnavali njegove temeljne vzroke; |
| --- | --- |

(j)

naj izrazijo zaskrbljenost zaradi nenehnih dejavnosti radikalnih militantnih islamističnih terorističnih skupin, ki delujejo na območju Afriškega roga in v sosednjih državah, zlasti Al Šabab, Al Kaida in Daiš, ki so zelo prilagodljive in se lahko trajno uveljavijo med prebivalstvom; naj pozovejo EU in njene države članice, naj se osredotočijo predvsem na problematiko širjenja džihadizma v regiji ter prizadetim državam zagotovijo prilagojeno in učinkovito pomoč pri preprečevanju neposrednih posledic tega širjenja ter zapletenih temeljnih vzrokov, ki vodijo v ekstremizem, radikalizacijo, nasilje, terorizem in dovzetnost za novačenje; naj priznajo, da se s prepustnostjo nacionalnih meja dodatno krepita ustreznost in zmožnost delovanja terorističnih organizacij v regiji, ter podpirajo nacionalna in regionalna prizadevanja za povečanje varnosti meja; naj sodelujejo s posameznimi državami in regionalnimi organizacijami, zlasti z Vzhodnoafriško skupnostjo, Medvladno agencijo za razvoj (IGAD) in vzhodnoafriškimi rezervnimi enotami, da bi sprejeli regionalni pristop v boju proti terorizmu in obravnavali njegove temeljne vzroke;

| (k) | naj Afriški uniji, njenim regionalnim komponentam in posameznim državam zagotovijo prilagojeno podporo, ki temelji na zahtevah, pri njihovih prizadevanjih za izboljšanje pogojev za varnost in stabilnost; naj ohranijo podporo, ki se zagotavlja v okviru politike krepitve zmogljivosti instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje v podporo varnosti in razvoju ter evropskega mirovnega instrumenta, zlasti operacije Atalanta in misije EU za usposabljanje v Somaliji, ter zagotovijo, da bo podpora skladna s skupnim stališčem EU o izvozu orožja ter da bo v celoti spoštovala človekove pravice in humanitarno pravo, obveznosti predhodne ocene tveganja, stalno spremljanje dobave vojaške tehnologije akterjem iz tretjih držav in učinkovite določbe o preglednosti, vključno s sledljivostjo in pravilno uporabo materiala, dostavljenega partnerjem v okviru evropskega mirovnega instrumenta, da bi pripomogli k vzpostavitvi odgovornega, trdnega in zanesljivega varnostnega sektorja; naj v celoti izkoristijo potencial evropskega mirovnega instrumenta v zvezi s tem in zagotovijo nadaljevanje prejšnje mirovne pomoči za Afriko v smislu kakovosti in števila financiranih pobud pod afriškim vodstvom; naj poskrbijo, da bodo izpolnjene vse finančne obveznosti do Afriškega roga, ki so bile v okviru tega instrumenta prevzete pred nezakonitim ruskim napadom na Ukrajino; naj zagotovijo financiranje civilne komponente prehodne misije Afriške unije v Somaliji (ATMIS); |
| --- | --- |

(k)

naj Afriški uniji, njenim regionalnim komponentam in posameznim državam zagotovijo prilagojeno podporo, ki temelji na zahtevah, pri njihovih prizadevanjih za izboljšanje pogojev za varnost in stabilnost; naj ohranijo podporo, ki se zagotavlja v okviru politike krepitve zmogljivosti instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje v podporo varnosti in razvoju ter evropskega mirovnega instrumenta, zlasti operacije Atalanta in misije EU za usposabljanje v Somaliji, ter zagotovijo, da bo podpora skladna s skupnim stališčem EU o izvozu orožja ter da bo v celoti spoštovala človekove pravice in humanitarno pravo, obveznosti predhodne ocene tveganja, stalno spremljanje dobave vojaške tehnologije akterjem iz tretjih držav in učinkovite določbe o preglednosti, vključno s sledljivostjo in pravilno uporabo materiala, dostavljenega partnerjem v okviru evropskega mirovnega instrumenta, da bi pripomogli k vzpostavitvi odgovornega, trdnega in zanesljivega varnostnega sektorja; naj v celoti izkoristijo potencial evropskega mirovnega instrumenta v zvezi s tem in zagotovijo nadaljevanje prejšnje mirovne pomoči za Afriko v smislu kakovosti in števila financiranih pobud pod afriškim vodstvom; naj poskrbijo, da bodo izpolnjene vse finančne obveznosti do Afriškega roga, ki so bile v okviru tega instrumenta prevzete pred nezakonitim ruskim napadom na Ukrajino; naj zagotovijo financiranje civilne komponente prehodne misije Afriške unije v Somaliji (ATMIS);

Demokracija, človekove pravice in pravna država

| (l) | naj v celoti podpirajo demokratični prehod, pravno državo in državotvorne procese ter odprt politični prostor, ki je ustrezno prilagojen različnim lokalnim razmeram; naj podprejo strategije za spodbujanje vključujočih procesov sprave, da bi vzpostavili verodostojne in reprezentativne institucije, v katerih bi lahko sodelovale različne skupnosti; naj sodelujejo zlasti s Somalijo, Etiopijo in Sudanom, da bi okrepili prizadevanja za vključitev premalo zastopanih skupnosti in žensk v politiko in upravne organe na visoki ravni ter z ukrepi za krepitev zaupanja pomagali partnerskim državam pri odpravljanju nezadovoljstva z nacionalnimi organi in nezaupanja vanje; naj bodo pripravljeni po potrebi napotiti misije EU za opazovanje volitev v podporo volilnim procesom pred volitvami in med njimi; naj priznajo potencial parlamentarne diplomacije kot orodja za spodbujanje dialoga in vzpostavitev celostnega partnerstva med EU, Afriško unijo in posameznimi državami; |
| --- | --- |

(l)

naj v celoti podpirajo demokratični prehod, pravno državo in državotvorne procese ter odprt politični prostor, ki je ustrezno prilagojen različnim lokalnim razmeram; naj podprejo strategije za spodbujanje vključujočih procesov sprave, da bi vzpostavili verodostojne in reprezentativne institucije, v katerih bi lahko sodelovale različne skupnosti; naj sodelujejo zlasti s Somalijo, Etiopijo in Sudanom, da bi okrepili prizadevanja za vključitev premalo zastopanih skupnosti in žensk v politiko in upravne organe na visoki ravni ter z ukrepi za krepitev zaupanja pomagali partnerskim državam pri odpravljanju nezadovoljstva z nacionalnimi organi in nezaupanja vanje; naj bodo pripravljeni po potrebi napotiti misije EU za opazovanje volitev v podporo volilnim procesom pred volitvami in med njimi; naj priznajo potencial parlamentarne diplomacije kot orodja za spodbujanje dialoga in vzpostavitev celostnega partnerstva med EU, Afriško unijo in posameznimi državami;

| (m) | naj sodelujejo z afriškimi partnerji EU in povečajo sodelovanje s civilno družbo, da bi opredelili in obravnavali glavne izzive in prednostne naloge v regiji, ki vključujejo človekovo dostojanstvo in pravice, demokratične in temeljne pravice, izzive, povezane s pravno državo, ter blažitev posledic koronavirusne krize; naj pozovejo nacionalne organe, naj spoštujejo smernice o svobodi združevanja in zbiranja, ki jih je sprejela Afriška komisija za človekove pravice in pravice ljudstev, in spoštujejo svobodo medijev, tudi tako, da omogočajo neodvisno delovanje medijskih hiš; naj izrazijo zaskrbljenost zaradi nenehnega nasilja in diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti, spolne identitete, izražanja in spolnih značilnosti; naj pozovejo nacionalne organe, naj razveljavijo diskriminatorne določbe, tudi s pregledom svojih kazenskih zakonikov; naj okrepijo podporo zagovornikom človekovih pravic v regiji; naj pokažejo prožnost pri uporabi vseh orodij, ki jih imajo na voljo, in v celoti izvajajo smernice EU o zagovornikih človekovih pravic, ki zagotavljajo spoštovanje notranjih mehanizmov zaščite in usklajevanje pri izdajanju vizumov tistim, ki želijo zapustiti državo; naj pozovejo nacionalne organe v regiji, naj zagotovijo delovno okolje, ki bo naklonjeno civilni družbi, ter posebne zakonodajne ukrepe za priznavanje in zaščito zagovornikov človekovih pravic ter za preprečevanje njihovega nadlegovanja in samovoljnega pridržanja; naj priznajo povezavo med korupcijo in razširjenimi kršitvami človekovih pravic ter okrepijo podporo EU za boj proti korupciji v regiji; naj okrepijo pomoč za reševanje življenj in ohranjanje življenj, da bi pomagali ljudem in skupnostim, ki jih je prizadela suša, hkrati pa naj si prizadevajo, da bi skupnostim omogočili, da si prizadevajo za samozadostnost in povečajo odpornost v primeru prihodnjih pretresov; naj pozovejo vlade po vsej regiji, naj humanitarnim delavcem omogočijo dostop do ljudi, ki potrebujejo pomoč; |
| --- | --- |

(m)

naj sodelujejo z afriškimi partnerji EU in povečajo sodelovanje s civilno družbo, da bi opredelili in obravnavali glavne izzive in prednostne naloge v regiji, ki vključujejo človekovo dostojanstvo in pravice, demokratične in temeljne pravice, izzive, povezane s pravno državo, ter blažitev posledic koronavirusne krize; naj pozovejo nacionalne organe, naj spoštujejo smernice o svobodi združevanja in zbiranja, ki jih je sprejela Afriška komisija za človekove pravice in pravice ljudstev, in spoštujejo svobodo medijev, tudi tako, da omogočajo neodvisno delovanje medijskih hiš; naj izrazijo zaskrbljenost zaradi nenehnega nasilja in diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti, spolne identitete, izražanja in spolnih značilnosti; naj pozovejo nacionalne organe, naj razveljavijo diskriminatorne določbe, tudi s pregledom svojih kazenskih zakonikov; naj okrepijo podporo zagovornikom človekovih pravic v regiji; naj pokažejo prožnost pri uporabi vseh orodij, ki jih imajo na voljo, in v celoti izvajajo smernice EU o zagovornikih človekovih pravic, ki zagotavljajo spoštovanje notranjih mehanizmov zaščite in usklajevanje pri izdajanju vizumov tistim, ki želijo zapustiti državo; naj pozovejo nacionalne organe v regiji, naj zagotovijo delovno okolje, ki bo naklonjeno civilni družbi, ter posebne zakonodajne ukrepe za priznavanje in zaščito zagovornikov človekovih pravic ter za preprečevanje njihovega nadlegovanja in samovoljnega pridržanja; naj priznajo povezavo med korupcijo in razširjenimi kršitvami človekovih pravic ter okrepijo podporo EU za boj proti korupciji v regiji; naj okrepijo pomoč za reševanje življenj in ohranjanje življenj, da bi pomagali ljudem in skupnostim, ki jih je prizadela suša, hkrati pa naj si prizadevajo, da bi skupnostim omogočili, da si prizadevajo za samozadostnost in povečajo odpornost v primeru prihodnjih pretresov; naj pozovejo vlade po vsej regiji, naj humanitarnim delavcem omogočijo dostop do ljudi, ki potrebujejo pomoč;

| (n) | naj v svoj pristop za obvladovanje konfliktov v regiji vključijo tranzicijsko pravičnost; naj v sklopu podpore EU prizadevanjem za tranzicijsko pravičnost dajejo prednost lokalnim in nacionalnim procesom ter lokalnim in regionalnim strokovnjakom; naj okrepijo sodelovanje EU s partnerskimi državami ter mednarodnimi in regionalnimi organizacijami, da bi podprli boj proti nekaznovanosti ter spodbujali resnico, pravičnost, odškodnine in jamstva za neponovitev; |
| --- | --- |

(n)

naj v svoj pristop za obvladovanje konfliktov v regiji vključijo tranzicijsko pravičnost; naj v sklopu podpore EU prizadevanjem za tranzicijsko pravičnost dajejo prednost lokalnim in nacionalnim procesom ter lokalnim in regionalnim strokovnjakom; naj okrepijo sodelovanje EU s partnerskimi državami ter mednarodnimi in regionalnimi organizacijami, da bi podprli boj proti nekaznovanosti ter spodbujali resnico, pravičnost, odškodnine in jamstva za neponovitev;

| (o) | naj pozovejo vlade, naj ukrepajo, da bi zaščitile pravice žensk in deklet do enakosti, zdravja, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, in izobraževanja ter jim omogočile življenje brez nasilja na podlagi spola in diskriminacije, pri čemer naj poskrbijo za pristop, ki bo upošteval vidik spola, da bi premostili vse večji razkol med spoloma med krizami in konflikti; naj pohvalijo napredek pri izboljšanju dostopa do zdravstvenega varstva v regiji, kot sta Kenija in Uganda, zlasti pri zagotavljanju dostopa do življenjsko pomembnega zdravljenja okužbe z virusom HIV in dostopa do drugih storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, ter naj okrepijo podporo EU za spolno in reproduktivno zdravje in pravice, ki so nepogrešljive za doseganje ciljev trajnostnega razvoja in enakosti spolov; naj v vseh zunanjih dejavnostih EU racionalizirajo ukrepe proti pohabljanju ženskih spolnih organov, h čemur je ponovno pozval Parlament v svoji resoluciji z dne 12. februarja 2020, s posebnim poudarkom na Afriškem rogu, kjer je pohabljanje ženskih spolnih organov, tudi v najhujših oblikah, najpogostejše; naj pozovejo nacionalne organe v Afriškem rogu, naj izvajajo zakone za prepoved pohabljanja ženskih spolnih organov in zagotovijo njihovo spoštovanje; naj okrepijo pobude za vključevanje žensk v politiko, da bi spodbudili boljše oblikovanje politik in pripomogli k odpravi pohabljanja ženskih spolnih organov in prisilnih porok; |
| --- | --- |

(o)

naj pozovejo vlade, naj ukrepajo, da bi zaščitile pravice žensk in deklet do enakosti, zdravja, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, in izobraževanja ter jim omogočile življenje brez nasilja na podlagi spola in diskriminacije, pri čemer naj poskrbijo za pristop, ki bo upošteval vidik spola, da bi premostili vse večji razkol med spoloma med krizami in konflikti; naj pohvalijo napredek pri izboljšanju dostopa do zdravstvenega varstva v regiji, kot sta Kenija in Uganda, zlasti pri zagotavljanju dostopa do življenjsko pomembnega zdravljenja okužbe z virusom HIV in dostopa do drugih storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, ter naj okrepijo podporo EU za spolno in reproduktivno zdravje in pravice, ki so nepogrešljive za doseganje ciljev trajnostnega razvoja in enakosti spolov; naj v vseh zunanjih dejavnostih EU racionalizirajo ukrepe proti pohabljanju ženskih spolnih organov, h čemur je ponovno pozval Parlament v svoji resoluciji z dne 12. februarja 2020, s posebnim poudarkom na Afriškem rogu, kjer je pohabljanje ženskih spolnih organov, tudi v najhujših oblikah, najpogostejše; naj pozovejo nacionalne organe v Afriškem rogu, naj izvajajo zakone za prepoved pohabljanja ženskih spolnih organov in zagotovijo njihovo spoštovanje; naj okrepijo pobude za vključevanje žensk v politiko, da bi spodbudili boljše oblikovanje politik in pripomogli k odpravi pohabljanja ženskih spolnih organov in prisilnih porok;

Trajnosten in vključujoč gospodarski razvoj – družba

| (p) | naj se seznanijo z demografskim razvojem v regiji in priznajo vlogo mladih in žensk pri doseganju trajnostnega gospodarskega razvoja; naj okrepijo podporo EU na področju dostopa do izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter izpopolnjevanja in preusposabljanja delovne sile v skladu s potrebami trga dela; naj vztrajajo, da bi lahko opolnomočenje in zagotavljanje resničnih možnosti mlajšim generacijam in ženskam lahko prineslo številne koristi za celotno regijo; naj podprejo krepitev zmogljivosti za lokalno proizvodnjo cepiv in pomagajo pri krepitvi lokalnih zdravstvenih sistemov ter podpiranju strukturnih reform v zdravstvenem sektorju; naj pozovejo nacionalne organe, naj zagotovijo splošen dostop do zdravstvenega varstva na podlagi načel nediskriminacije in enakega obravnavanja; naj upoštevajo vlogo, ki jo imata terorizem in džihadizem pri preprečevanju gospodarske rasti v celotnem Afriškem rogu; naj se seznanijo z dejstvom, da je v regiji Afriškega roga s tihotapljenjem oglja in izsiljevanjem kmetov, podjetij in organizacij za pomoč gospodarsko prisotna tudi skupina Al Šabab; naj zagotovijo tehnično podporo, da se diaspori v Evropi omogoči krepitev poslovnih odnosov z regijo, zlasti z možnostjo pošiljanja nakazil prek zakonitih, preglednih in zaupanja vrednih kanalov; |
| --- | --- |

(p)

naj se seznanijo z demografskim razvojem v regiji in priznajo vlogo mladih in žensk pri doseganju trajnostnega gospodarskega razvoja; naj okrepijo podporo EU na področju dostopa do izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter izpopolnjevanja in preusposabljanja delovne sile v skladu s potrebami trga dela; naj vztrajajo, da bi lahko opolnomočenje in zagotavljanje resničnih možnosti mlajšim generacijam in ženskam lahko prineslo številne koristi za celotno regijo; naj podprejo krepitev zmogljivosti za lokalno proizvodnjo cepiv in pomagajo pri krepitvi lokalnih zdravstvenih sistemov ter podpiranju strukturnih reform v zdravstvenem sektorju; naj pozovejo nacionalne organe, naj zagotovijo splošen dostop do zdravstvenega varstva na podlagi načel nediskriminacije in enakega obravnavanja; naj upoštevajo vlogo, ki jo imata terorizem in džihadizem pri preprečevanju gospodarske rasti v celotnem Afriškem rogu; naj se seznanijo z dejstvom, da je v regiji Afriškega roga s tihotapljenjem oglja in izsiljevanjem kmetov, podjetij in organizacij za pomoč gospodarsko prisotna tudi skupina Al Šabab; naj zagotovijo tehnično podporo, da se diaspori v Evropi omogoči krepitev poslovnih odnosov z regijo, zlasti z možnostjo pošiljanja nakazil prek zakonitih, preglednih in zaupanja vrednih kanalov;

| (q) | naj priznajo, da podnebne spremembe resno vplivajo na Afriški rog in imajo daljnosežne posledice za stabilnost regije; naj povečajo obseg skupnih ukrepov v boju proti podnebnim spremembam, zlasti na področjih blaženja, prilagajanja, odpornosti in obvladovanja tveganja nesreč; naj koristi evropskega zelenega dogovora, zapisane v evropskih podnebnih pravilih, delijo s partnerji Unije in jih podprejo, da bodo sprejeli lastne agende za podnebni prehod, tako da z njimi izmenjajo primere dobre prakse, pobude EU na tem področju pa uskladijo z obstoječimi afriškimi pobudami, kadar je to mogoče; naj posebno pozornost namenijo vplivu podnebnih sprememb na varnost ljudi in prehransko varnost ter potrebi, da morajo EU in njene partnerice izvajati varnostno in obrambno politiko, ki bo odporna na podnebne spremembe, v skladu z ambicijami iz časovnega načrta EU za podnebne spremembe in obrambo iz strateškega kompasa za varnost in obrambo; naj sodelujejo z afriškimi partnerji pri sprejemanju novih in inovativnih načinov za popolno izkoriščanje potenciala regije, tudi z izmenjavo dobrih praks in sprejetjem novih tehnologij za trajnostno kmetijstvo, ki bi okrepile lokalno podjetništvo, s končnim ciljem zmanjšati odvisnost od uvoza hrane in kmetijskih proizvodov ter spodbuditi vključujočo in trajnostno gospodarsko rast; naj podprejo pozive najmanj razvitih držav, da bi vzpostavili poseben finančni instrument za odzivanje na izgubo in škodo, ki sta povezani z negativnimi vplivi podnebnih sprememb, ter naj podprejo obnovo prizadetih regij in okrevanje njihovih gospodarstev, tako da sprejmejo dodatne posebne ukrepe za financiranje obnove in okrevanja; naj razmislijo o tem, da bi za najranljivejše najmanj razvite države in majhne otoške države v razvoju spodbudili države članice, da še naprej uporabljajo ciljni odlog, odpis ali preklic dolga, za kar bi se odločale za vsak primer posebej, in sicer s specifičnim namenom prispevanja k boju proti podnebnim spremembam in kot del širšega mednarodnega okvira; |
| --- | --- |

(q)

naj priznajo, da podnebne spremembe resno vplivajo na Afriški rog in imajo daljnosežne posledice za stabilnost regije; naj povečajo obseg skupnih ukrepov v boju proti podnebnim spremembam, zlasti na področjih blaženja, prilagajanja, odpornosti in obvladovanja tveganja nesreč; naj koristi evropskega zelenega dogovora, zapisane v evropskih podnebnih pravilih, delijo s partnerji Unije in jih podprejo, da bodo sprejeli lastne agende za podnebni prehod, tako da z njimi izmenjajo primere dobre prakse, pobude EU na tem področju pa uskladijo z obstoječimi afriškimi pobudami, kadar je to mogoče; naj posebno pozornost namenijo vplivu podnebnih sprememb na varnost ljudi in prehransko varnost ter potrebi, da morajo EU in njene partnerice izvajati varnostno in obrambno politiko, ki bo odporna na podnebne spremembe, v skladu z ambicijami iz časovnega načrta EU za podnebne spremembe in obrambo iz strateškega kompasa za varnost in obrambo; naj sodelujejo z afriškimi partnerji pri sprejemanju novih in inovativnih načinov za popolno izkoriščanje potenciala regije, tudi z izmenjavo dobrih praks in sprejetjem novih tehnologij za trajnostno kmetijstvo, ki bi okrepile lokalno podjetništvo, s končnim ciljem zmanjšati odvisnost od uvoza hrane in kmetijskih proizvodov ter spodbuditi vključujočo in trajnostno gospodarsko rast; naj podprejo pozive najmanj razvitih držav, da bi vzpostavili poseben finančni instrument za odzivanje na izgubo in škodo, ki sta povezani z negativnimi vplivi podnebnih sprememb, ter naj podprejo obnovo prizadetih regij in okrevanje njihovih gospodarstev, tako da sprejmejo dodatne posebne ukrepe za financiranje obnove in okrevanja; naj razmislijo o tem, da bi za najranljivejše najmanj razvite države in majhne otoške države v razvoju spodbudili države članice, da še naprej uporabljajo ciljni odlog, odpis ali preklic dolga, za kar bi se odločale za vsak primer posebej, in sicer s specifičnim namenom prispevanja k boju proti podnebnim spremembam in kot del širšega mednarodnega okvira;

| (r) | naj spodbujajo usklajevanje in sodelovanje z ustreznimi generalnimi direktorati Komisije, da se zagotovi, da bo revizija trgovinske politike EU prinesla trajnostno gospodarsko rast v regiji, zlasti tako, da bodo poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju iz sporazumov o prosti trgovini v celoti izvršljiva; naj upoštevajo, da si je treba prizadevati za preprečevanje kršitev človekovih pravic in okoljskih zlorab s strani gospodarskih družb s sedežem v EU, ki delujejo v regiji Afriškega roga, ter zagotoviti, da bo prihodnja direktiva o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti ustrezala svojemu namenu in prinašala dejanski napredek na področju človekovih pravic in okolja za lokalne skupnosti; naj posebno pozornost posvetijo ocenjevanju in preprečevanju kršitev, povezanih z lastnimi politikami, projekti in sredstvi EU v tretjih državah, med drugim z vzpostavitvijo mehanizma za pritožbe, namenjenega posameznikom ali skupinam, katerih pravice bi bile lahko kršene pri delovanju EU v teh državah; naj pozovejo javne finančne institucije, vključno z Evropsko investicijsko banko, naj skupaj s Komisijo zagotovijo, da bodo naložbe EU usklajene z mednarodnimi okoljskimi in podnebnimi cilji, zlasti Pariškim sporazumom in agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, ter da se bodo uporabljale za usmerjanje pravičnega podnebnega prehoda v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora; naj zagotovijo, da nobena naložba v regiji ne bo financirala sektorjev, ki spodbujajo podnebno krizo, predvsem industrije fosilnih goriv; |
| --- | --- |

(r)

naj spodbujajo usklajevanje in sodelovanje z ustreznimi generalnimi direktorati Komisije, da se zagotovi, da bo revizija trgovinske politike EU prinesla trajnostno gospodarsko rast v regiji, zlasti tako, da bodo poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju iz sporazumov o prosti trgovini v celoti izvršljiva; naj upoštevajo, da si je treba prizadevati za preprečevanje kršitev človekovih pravic in okoljskih zlorab s strani gospodarskih družb s sedežem v EU, ki delujejo v regiji Afriškega roga, ter zagotoviti, da bo prihodnja direktiva o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti ustrezala svojemu namenu in prinašala dejanski napredek na področju človekovih pravic in okolja za lokalne skupnosti; naj posebno pozornost posvetijo ocenjevanju in preprečevanju kršitev, povezanih z lastnimi politikami, projekti in sredstvi EU v tretjih državah, med drugim z vzpostavitvijo mehanizma za pritožbe, namenjenega posameznikom ali skupinam, katerih pravice bi bile lahko kršene pri delovanju EU v teh državah; naj pozovejo javne finančne institucije, vključno z Evropsko investicijsko banko, naj skupaj s Komisijo zagotovijo, da bodo naložbe EU usklajene z mednarodnimi okoljskimi in podnebnimi cilji, zlasti Pariškim sporazumom in agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, ter da se bodo uporabljale za usmerjanje pravičnega podnebnega prehoda v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora; naj zagotovijo, da nobena naložba v regiji ne bo financirala sektorjev, ki spodbujajo podnebno krizo, predvsem industrije fosilnih goriv;

| (s) | naj posebno pozornost namenijo razširjenim lokalnim projektom, zlasti na najbolj oddaljenih območjih, ki so z okoljskega vidika manj invazivni, a učinkovitejši za izboljšanje življenjskih razmer, tj. sistemom sončnih elektrarn zunaj omrežja, sistemom za namakanje, sistemom za čiščenje vode ter sanitarnim sistemom, ter naj zagotovijo, da bodo naložbe EU v trajnostno energijo v Afriki koristile predvsem lokalnemu prebivalstvu, da bi se odpravila energetska revščina; naj pozovejo EU, naj v okviru svoje zunanje in razvojne politike pomaga kmetom v Afriškem rogu zmanjšati njihovo odvisnost od mineralnih gnojil in poiskati agronomske alternative za reševanje problemov, povezanih s podnebnimi in okoljskimi vplivi gnojil; naj pozovejo države članice, naj sodelujejo s Komisijo pri dajanju prednosti partnerstvom z domačimi podjetji iz najmanj razvitih držav, ki si prizadevajo za trajnostne in vključujoče poslovne modele; |
| --- | --- |

(s)

naj posebno pozornost namenijo razširjenim lokalnim projektom, zlasti na najbolj oddaljenih območjih, ki so z okoljskega vidika manj invazivni, a učinkovitejši za izboljšanje življenjskih razmer, tj. sistemom sončnih elektrarn zunaj omrežja, sistemom za namakanje, sistemom za čiščenje vode ter sanitarnim sistemom, ter naj zagotovijo, da bodo naložbe EU v trajnostno energijo v Afriki koristile predvsem lokalnemu prebivalstvu, da bi se odpravila energetska revščina; naj pozovejo EU, naj v okviru svoje zunanje in razvojne politike pomaga kmetom v Afriškem rogu zmanjšati njihovo odvisnost od mineralnih gnojil in poiskati agronomske alternative za reševanje problemov, povezanih s podnebnimi in okoljskimi vplivi gnojil; naj pozovejo države članice, naj sodelujejo s Komisijo pri dajanju prednosti partnerstvom z domačimi podjetji iz najmanj razvitih držav, ki si prizadevajo za trajnostne in vključujoče poslovne modele;

Migracije

| (t) | naj poudarijo, da so države Afriškega roga med glavnimi državami izvora, tranzita in cilja velikih migracijskih tokov v druge države v regiji in v EU; naj v skladu s procesom iz Kartuma, globalnim dogovorom o varnih, urejenih in zakonitih migracijah ter delom regionalnega ministrskega foruma o migracijah za vzhod in Afriški rog sprejmejo celovit pristop k sodelovanju na področju migracij, ki upošteva konflikte in okoliščine ter je osredotočen na človeka, pri čemer naj se upoštevajo različni dejavniki, ki sprožajo migracije v regiji, in stalna ranljivost migrantov, spoštujejo pravice migrantov in beguncev ter priznajo koristi krožnih migracij in regionalne mobilnosti v širši regiji; naj sodelujejo s partnerji EU pri nadaljevanju dejavnosti v okviru procesa iz Kartuma in ga preoblikujejo tako, da bo odražal trenutne razmere in različne omejitve pri potovanjih; naj vzpostavijo dolgoročno partnerstvo, osredotočeno na varne, urejene in zakonite migracije; naj poiščejo trajnostno rešitev s partnerskimi državami na Afriškem rogu, da bi ublažili posledice migracij na evropske zunanje meje; naj spodbujajo okrepljeno sodelovanje na področju varnosti meja in boja proti čezmejnim kriminalnim dejavnostim, vključno s trgovino z ljudmi in nedovoljeno trgovino z orožjem in kulturno dediščino; naj zagotovijo, da bodo vsi sporazumi o sodelovanju na področju migracij in ponovnem sprejemu z regijo povsem skladni z mednarodnim pravom o človekovih pravicah in beguncih, zlasti s Konvencijo o statusu beguncev iz leta 1951 in njenim protokolom iz leta 1967; naj zagotovijo, da se bodo finančna sredstva iz skrbniških skladov EU vlagala zlasti v projekte, ki lahko dolgoročno odpravijo temeljne vzroke migracij; |
| --- | --- |

(t)

naj poudarijo, da so države Afriškega roga med glavnimi državami izvora, tranzita in cilja velikih migracijskih tokov v druge države v regiji in v EU; naj v skladu s procesom iz Kartuma, globalnim dogovorom o varnih, urejenih in zakonitih migracijah ter delom regionalnega ministrskega foruma o migracijah za vzhod in Afriški rog sprejmejo celovit pristop k sodelovanju na področju migracij, ki upošteva konflikte in okoliščine ter je osredotočen na človeka, pri čemer naj se upoštevajo različni dejavniki, ki sprožajo migracije v regiji, in stalna ranljivost migrantov, spoštujejo pravice migrantov in beguncev ter priznajo koristi krožnih migracij in regionalne mobilnosti v širši regiji; naj sodelujejo s partnerji EU pri nadaljevanju dejavnosti v okviru procesa iz Kartuma in ga preoblikujejo tako, da bo odražal trenutne razmere in različne omejitve pri potovanjih; naj vzpostavijo dolgoročno partnerstvo, osredotočeno na varne, urejene in zakonite migracije; naj poiščejo trajnostno rešitev s partnerskimi državami na Afriškem rogu, da bi ublažili posledice migracij na evropske zunanje meje; naj spodbujajo okrepljeno sodelovanje na področju varnosti meja in boja proti čezmejnim kriminalnim dejavnostim, vključno s trgovino z ljudmi in nedovoljeno trgovino z orožjem in kulturno dediščino; naj zagotovijo, da bodo vsi sporazumi o sodelovanju na področju migracij in ponovnem sprejemu z regijo povsem skladni z mednarodnim pravom o človekovih pravicah in beguncih, zlasti s Konvencijo o statusu beguncev iz leta 1951 in njenim protokolom iz leta 1967; naj zagotovijo, da se bodo finančna sredstva iz skrbniških skladov EU vlagala zlasti v projekte, ki lahko dolgoročno odpravijo temeljne vzroke migracij;

| (u) | naj zagotovijo takojšnjo pomoč in dolgoročno podporo državam, ki gostijo begunce in jim pomagajo ter jih zaščitijo; naj olajšajo ponovno naselitev razseljenih oseb in notranje razseljenih oseb; naj usklajujejo diplomatska prizadevanja za poziv vladam držav v regiji, ki so vpletene v sedanje konflikte, da bi ustavile vsesplošne napade na civiliste in civilno infrastrukturo ter zaščitile civilno prebivalstvo, vključno s sprejetjem vseh ukrepov za zaščito beguncev in notranje razseljenih oseb ter za poln dostop do humanitarne pomoči, vključno s hrano, vodo in zatočiščem; naj podprejo države v regiji pri vključevanju prizadevanj za ustrezne reforme, s katerimi bi izboljšale upravljanje pašniške mobilnosti in zmanjšale gospodarsko ranljivost med krizami, kot so suše, da bi bolje nadzorovali dejavnike, ki prispevajo k napetostim in konfliktom in v katere so vpletene pašniške skupnosti; |
| --- | --- |

(u)

naj zagotovijo takojšnjo pomoč in dolgoročno podporo državam, ki gostijo begunce in jim pomagajo ter jih zaščitijo; naj olajšajo ponovno naselitev razseljenih oseb in notranje razseljenih oseb; naj usklajujejo diplomatska prizadevanja za poziv vladam držav v regiji, ki so vpletene v sedanje konflikte, da bi ustavile vsesplošne napade na civiliste in civilno infrastrukturo ter zaščitile civilno prebivalstvo, vključno s sprejetjem vseh ukrepov za zaščito beguncev in notranje razseljenih oseb ter za poln dostop do humanitarne pomoči, vključno s hrano, vodo in zatočiščem; naj podprejo države v regiji pri vključevanju prizadevanj za ustrezne reforme, s katerimi bi izboljšale upravljanje pašniške mobilnosti in zmanjšale gospodarsko ranljivost med krizami, kot so suše, da bi bolje nadzorovali dejavnike, ki prispevajo k napetostim in konfliktom in v katere so vpletene pašniške skupnosti;

Regionalno povezovanje

| (v) | naj v regiji uporabijo pristop Ekipa Evropa in pri podpiranju afriških pobud sodelujejo z Afriško unijo, regionalnimi organizacijami ter najrazličnejšimi partnerji in akterji, tudi iz zasebnega sektorja; naj še naprej spremljajo in podpirajo pobudo za Afriški rog, katere strateška partnerica je EU, in njen cilj privabljanja kapitala v podporo povezljivosti in odpiranju priložnosti v regiji, ustvarjanja delovnih mest, zmanjševanja nastajajočih tveganj, krepitve odpornosti in utiranja poti za boljše sosedske odnose; |
| --- | --- |

(v)

naj v regiji uporabijo pristop Ekipa Evropa in pri podpiranju afriških pobud sodelujejo z Afriško unijo, regionalnimi organizacijami ter najrazličnejšimi partnerji in akterji, tudi iz zasebnega sektorja; naj še naprej spremljajo in podpirajo pobudo za Afriški rog, katere strateška partnerica je EU, in njen cilj privabljanja kapitala v podporo povezljivosti in odpiranju priložnosti v regiji, ustvarjanja delovnih mest, zmanjševanja nastajajočih tveganj, krepitve odpornosti in utiranja poti za boljše sosedske odnose;

| (w) | naj priznajo, da je za skladen, trajnosten in pravičen razvoj v regiji ključna varna in učinkovita infrastruktura; naj v celoti izkoristijo potencial novih pobud, ki jih financira EU in so namenjene izboljšanju regionalnega povezovanja in povezljivosti; naj okrepijo posvetovanje in usklajevanje z afriškimi partnerji o opredelitvi posameznih projektov, ki bodo oblikovani v okviru strategije Global Gateway, pri tem pa se naj opirajo na pozitivne rezultate šestega vrha EU in Afriške unije; naj strategijo Globalni portal ustrezno prikažejo kot bolj zelen, pravičnejši in bolj trajnosten dolgoročni načrt, zlasti v primerjavi z alternativami, ki jih predlagajo drugi akterji; naj podprejo države v regiji, ki si prizadevajo za članstvo v Svetovni trgovinski organizaciji, in podprejo izvajanje afriškega celinskega območja proste trgovine ter še naprej podpirajo in krepijo Afriško unijo, Vzhodnoafriško skupnost in Medvladno agencijo za razvoj (IGAD), da bi spodbujali gospodarsko sodelovanje, povečali regionalno povezovanje in spodbujali stabilnost in diplomacijo; naj priznajo, da so možnosti za stabilizacijo in trajnostni razvoj Afriškega roga tesno povezane z možnostmi sosednjih regij; naj razmislijo o pripravi strategije EU za Rdeče morje in Adenski zaliv; |
| --- | --- |

(w)

naj priznajo, da je za skladen, trajnosten in pravičen razvoj v regiji ključna varna in učinkovita infrastruktura; naj v celoti izkoristijo potencial novih pobud, ki jih financira EU in so namenjene izboljšanju regionalnega povezovanja in povezljivosti; naj okrepijo posvetovanje in usklajevanje z afriškimi partnerji o opredelitvi posameznih projektov, ki bodo oblikovani v okviru strategije Global Gateway, pri tem pa se naj opirajo na pozitivne rezultate šestega vrha EU in Afriške unije; naj strategijo Globalni portal ustrezno prikažejo kot bolj zelen, pravičnejši in bolj trajnosten dolgoročni načrt, zlasti v primerjavi z alternativami, ki jih predlagajo drugi akterji; naj podprejo države v regiji, ki si prizadevajo za članstvo v Svetovni trgovinski organizaciji, in podprejo izvajanje afriškega celinskega območja proste trgovine ter še naprej podpirajo in krepijo Afriško unijo, Vzhodnoafriško skupnost in Medvladno agencijo za razvoj (IGAD), da bi spodbujali gospodarsko sodelovanje, povečali regionalno povezovanje in spodbujali stabilnost in diplomacijo; naj priznajo, da so možnosti za stabilizacijo in trajnostni razvoj Afriškega roga tesno povezane z možnostmi sosednjih regij; naj razmislijo o pripravi strategije EU za Rdeče morje in Adenski zaliv;

Vpliv tretjih strani

| (x) | naj poudarijo svojo zaskrbljenost zaradi vse bolj razširjenih in večplastnih vplivov in tekmovalnosti tretjih strani, ki niso v skladu z vrednotami in cilji EU v regiji, vključno s Kitajsko in Rusijo, ki delujeta z namenom spodbujanja strogo dvostranskih interesov; naj priznajo, da vse večja prisotnost teh akterjev v regiji, zlasti na gospodarskem, energetskem, varnostnem – vključno s pomorsko varnostjo – in vojaškem področju, ogroža regionalni mir, evropska prizadevanja in pomoč ter vlogo EU kot privilegirane partnerice, in sicer na podlagi propagande in dezinformacijskih kampanj, katerih namen je povečati vlogo, ki jo imajo ti akterji v regiji, hkrati pa spodkopavati delovanje njihovih konkurentov, vključno z EU; naj razmislijo o sprejemu vseh ustreznih ukrepov, da bi preprečili takšno vmešavanje; naj spodbujajo podporo EU s celostnim pristopom k regiji, tako da spodbujajo gospodarsko sodelovanje in preprečevanje konfliktov v nasprotju s pristopom tretjih akterjev, katerega cilj je še bolj razdeliti razdrobljeno okolje in zaostrovati geopolitična vprašanja; naj se seznanijo z doslednimi in večsektorskimi naložbami Kitajske v regiji ter ocenijo posledice teh naložb, vključno z večjo odvisnostjo afriških držav, ter obravnavajo vse večjo prisotnost in vpliv Kitajske; naj pozovejo turške oblasti, naj se uskladijo s politikami EU in bolje usklajujejo prizadevanja s pobudami EU, zlasti z misijo EU za usposabljanje v Somaliji, da bi bile učinkovitejše in da bi dosegle boljše rezultate v smislu varnosti in stabilnosti ter tako omogočile resnično in hitro demokratično tranzicijo; naj okrepijo usklajevanje z afriškimi partnerji pri opredeljevanju prednostnih nalog, za katere je treba nameniti naložbe EU, in naj zagotovijo zadostna sredstva za njihovo uresničitev; naj se seznanijo s krepitvijo vojaških zmogljivosti tretjih strani v regiji, zlasti z naprednimi načrti Rusije v zvezi z izgradnjo pomorske baze na sudanski obali ob Rdečem morju in z odprtjem kitajskega vojaškega oporišča v Džibutiju leta 2017; naj posebno pozornost namenijo vse večjemu obsegu dejavnosti zasebnih varnostnih podjetij, kot je skupina Wagner, ki jo podpira Rusija in deluje v Sudanu, saj takšna podjetja ovirajo demokratično tranzicijo in izkoriščajo domače pomanjkljivosti na račun lokalnega prebivalstva, da bi se izognili podobnim negativnim posledicam, kot smo jim bili priča v drugih regijah, ter naj tesno sodelujejo z Afriško unijo in posameznimi državami Afriškega roga pri oblikovanju in operacionalizaciji učinkovitega, odgovornega in zanesljivega nacionalnega varnostnega aparata v vsaki državi; naj pozovejo vse države članice EU, naj ratificirajo Mednarodno konvencijo proti novačenju, uporabi, financiranju in usposabljanju plačancev; naj ocenijo, kakšne posledice ima ruska agresija proti Ukrajini za vpliv EU v regiji; |
| --- | --- |

(x)

naj poudarijo svojo zaskrbljenost zaradi vse bolj razširjenih in večplastnih vplivov in tekmovalnosti tretjih strani, ki niso v skladu z vrednotami in cilji EU v regiji, vključno s Kitajsko in Rusijo, ki delujeta z namenom spodbujanja strogo dvostranskih interesov; naj priznajo, da vse večja prisotnost teh akterjev v regiji, zlasti na gospodarskem, energetskem, varnostnem – vključno s pomorsko varnostjo – in vojaškem področju, ogroža regionalni mir, evropska prizadevanja in pomoč ter vlogo EU kot privilegirane partnerice, in sicer na podlagi propagande in dezinformacijskih kampanj, katerih namen je povečati vlogo, ki jo imajo ti akterji v regiji, hkrati pa spodkopavati delovanje njihovih konkurentov, vključno z EU; naj razmislijo o sprejemu vseh ustreznih ukrepov, da bi preprečili takšno vmešavanje; naj spodbujajo podporo EU s celostnim pristopom k regiji, tako da spodbujajo gospodarsko sodelovanje in preprečevanje konfliktov v nasprotju s pristopom tretjih akterjev, katerega cilj je še bolj razdeliti razdrobljeno okolje in zaostrovati geopolitična vprašanja; naj se seznanijo z doslednimi in večsektorskimi naložbami Kitajske v regiji ter ocenijo posledice teh naložb, vključno z večjo odvisnostjo afriških držav, ter obravnavajo vse večjo prisotnost in vpliv Kitajske; naj pozovejo turške oblasti, naj se uskladijo s politikami EU in bolje usklajujejo prizadevanja s pobudami EU, zlasti z misijo EU za usposabljanje v Somaliji, da bi bile učinkovitejše in da bi dosegle boljše rezultate v smislu varnosti in stabilnosti ter tako omogočile resnično in hitro demokratično tranzicijo; naj okrepijo usklajevanje z afriškimi partnerji pri opredeljevanju prednostnih nalog, za katere je treba nameniti naložbe EU, in naj zagotovijo zadostna sredstva za njihovo uresničitev; naj se seznanijo s krepitvijo vojaških zmogljivosti tretjih strani v regiji, zlasti z naprednimi načrti Rusije v zvezi z izgradnjo pomorske baze na sudanski obali ob Rdečem morju in z odprtjem kitajskega vojaškega oporišča v Džibutiju leta 2017; naj posebno pozornost namenijo vse večjemu obsegu dejavnosti zasebnih varnostnih podjetij, kot je skupina Wagner, ki jo podpira Rusija in deluje v Sudanu, saj takšna podjetja ovirajo demokratično tranzicijo in izkoriščajo domače pomanjkljivosti na račun lokalnega prebivalstva, da bi se izognili podobnim negativnim posledicam, kot smo jim bili priča v drugih regijah, ter naj tesno sodelujejo z Afriško unijo in posameznimi državami Afriškega roga pri oblikovanju in operacionalizaciji učinkovitega, odgovornega in zanesljivega nacionalnega varnostnega aparata v vsaki državi; naj pozovejo vse države članice EU, naj ratificirajo Mednarodno konvencijo proti novačenju, uporabi, financiranju in usposabljanju plačancev; naj ocenijo, kakšne posledice ima ruska agresija proti Ukrajini za vpliv EU v regiji;

| (y) | naj okrepijo strateško komuniciranje z učinkovitimi in na dejstvih temelječimi kampanjami za obveščanje javnosti, da bi bili bolj prisotni na lokalni ravni in obveščali o ukrepih, ciljih in sponzoriranih pobudah EU v regiji ter povečali prepoznavnost EU in poudarili cilj ustvarjanja dodane vrednosti za lokalne skupnosti, trajnostni razvoj, mir in varnost ter vključujočo rast, hkrati pa se borili proti dezinformacijam in lažnim navedbam tretjih strani; naj pooblastijo posebno predstavnico EU za Afriški rog, naj se osredotoči na regionalne dejavnosti in poveča prepoznavnost EU, njeno prisotnost in sodelovanje z vsemi državami v regiji za spodbujanje tesnejših odnosov; naj zagotovijo večjo preglednost in prepoznavnost dela posebne predstavnice EU in tako zagotovijo, da posebna predstavnica EU v svojih stikih s sogovorniki iz regije daje prednost reševanju konfliktov, človekovim pravicam in podpori demokraciji ter proaktivno sodeluje z akterji civilne družbe, zagovorniki človekovih pravic in oporečniki, ki so lahko ogroženi ali tarča lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

(y)

naj okrepijo strateško komuniciranje z učinkovitimi in na dejstvih temelječimi kampanjami za obveščanje javnosti, da bi bili bolj prisotni na lokalni ravni in obveščali o ukrepih, ciljih in sponzoriranih pobudah EU v regiji ter povečali prepoznavnost EU in poudarili cilj ustvarjanja dodane vrednosti za lokalne skupnosti, trajnostni razvoj, mir in varnost ter vključujočo rast, hkrati pa se borili proti dezinformacijam in lažnim navedbam tretjih strani; naj pooblastijo posebno predstavnico EU za Afriški rog, naj se osredotoči na regionalne dejavnosti in poveča prepoznavnost EU, njeno prisotnost in sodelovanje z vsemi državami v regiji za spodbujanje tesnejših odnosov; naj zagotovijo večjo preglednost in prepoznavnost dela posebne predstavnice EU in tako zagotovijo, da posebna predstavnica EU v svojih stikih s sogovorniki iz regije daje prednost reševanju konfliktov, človekovim pravicam in podpori demokraciji ter proaktivno sodeluje z akterji civilne družbe, zagovorniki človekovih pravic in oporečniki, ki so lahko ogroženi ali tarča lokalnih oblasti;

Vprašanja, specifična za posamezno državo

| (z) | pri obravnavi naslednjih posebnih vprašanj v zvezi z državami Afriškega roga: |
| --- | --- |

(z)

pri obravnavi naslednjih posebnih vprašanj v zvezi z državami Afriškega roga:

Džibuti

| (i) | naj priznajo geostrateški pomen Džibutija; naj se seznanijo s pozitivnim prispevkom Džibutija k miru, varnosti in regionalnemu sodelovanju v regiji Afriškega roga, zlasti z gostitvijo logistične platforme za operacijo Atalanta in vojaško prisotnost držav članic EU; naj poudarijo, da gradbene projekte v Džibutiju v veliki meri financira Kitajska z ocenjenimi infrastrukturnimi naložbami v višini 9,8 milijarde USD; naj izrazijo zaskrbljenost zaradi gradnje kitajskega pomorskega oporišča za vojaško posredovanje na dolge razdalje v Džibutiju in zaradi kitajskega prevzema strateškega pristanišča Doraleh ter naraščajočega javnega dolga Džibutija, ki je posledica kitajskih posojil; naj sodelujejo z državo, ki je na stičišču ene najbolj prometnih migracijskih poti na svetu, in ji pomagajo pri prizadevanjih za sprejem beguncev iz regije ter pri izvajanju njenih globalnih in regionalnih zavez; naj delijo znanje in dobre prakse EU na področju gospodarjenja z vodami, saj je Džibuti ena najbolj sušnih držav na svetu; naj obžalujejo dejstvo, da še noben neodvisni medij ni dobil dovoljenja za oddajanje iz Džibutija; naj pozovejo, naj se zagotovi zaščita virov neodvisnih džibutskih medijev, ki imajo le možnost oddajanja in izražanja iz tujine; |
| --- | --- |

(i)

naj priznajo geostrateški pomen Džibutija; naj se seznanijo s pozitivnim prispevkom Džibutija k miru, varnosti in regionalnemu sodelovanju v regiji Afriškega roga, zlasti z gostitvijo logistične platforme za operacijo Atalanta in vojaško prisotnost držav članic EU; naj poudarijo, da gradbene projekte v Džibutiju v veliki meri financira Kitajska z ocenjenimi infrastrukturnimi naložbami v višini 9,8 milijarde USD; naj izrazijo zaskrbljenost zaradi gradnje kitajskega pomorskega oporišča za vojaško posredovanje na dolge razdalje v Džibutiju in zaradi kitajskega prevzema strateškega pristanišča Doraleh ter naraščajočega javnega dolga Džibutija, ki je posledica kitajskih posojil; naj sodelujejo z državo, ki je na stičišču ene najbolj prometnih migracijskih poti na svetu, in ji pomagajo pri prizadevanjih za sprejem beguncev iz regije ter pri izvajanju njenih globalnih in regionalnih zavez; naj delijo znanje in dobre prakse EU na področju gospodarjenja z vodami, saj je Džibuti ena najbolj sušnih držav na svetu; naj obžalujejo dejstvo, da še noben neodvisni medij ni dobil dovoljenja za oddajanje iz Džibutija; naj pozovejo, naj se zagotovi zaščita virov neodvisnih džibutskih medijev, ki imajo le možnost oddajanja in izražanja iz tujine;

Eritreja

| (ii) | naj obsodijo popolno uskladitev Eritreje z ruskimi navedbami in propagando ter izrazijo zaskrbljenost, da bi Eritreja lahko postala platforma za ruski vpliv na Afriškem rogu; naj eritrejske oblasti pozovejo, naj prenehajo z vojaško vključenostjo v etiopski civilni konflikt, obenem pa naj omogočijo sklenitev mirovnega sporazuma med etiopskimi zveznimi organi in Ljudsko osvobodilno fronto v Tigraju, ki bi zajemal konec raketnih napadov te fronte na eritrejskem ozemlju; naj pozovejo eritrejske oblasti, naj sprejmejo konkretne ukrepe za notranjo spravo in izpustijo vse politične zapornike brez pogojevanja, vključno s švedsko-eritrejskim pisateljem in novinarjem Davidom Isaakom, ki je pridržan od leta 2001; naj stalno spremljajo notranje razmere ter razmislijo o postopnem in sorazmernem zmanjšanju sankcij EU, če bodo dosežene nekatere oprijemljive in objektivne izboljšave; |
| --- | --- |

(ii)

naj obsodijo popolno uskladitev Eritreje z ruskimi navedbami in propagando ter izrazijo zaskrbljenost, da bi Eritreja lahko postala platforma za ruski vpliv na Afriškem rogu; naj eritrejske oblasti pozovejo, naj prenehajo z vojaško vključenostjo v etiopski civilni konflikt, obenem pa naj omogočijo sklenitev mirovnega sporazuma med etiopskimi zveznimi organi in Ljudsko osvobodilno fronto v Tigraju, ki bi zajemal konec raketnih napadov te fronte na eritrejskem ozemlju; naj pozovejo eritrejske oblasti, naj sprejmejo konkretne ukrepe za notranjo spravo in izpustijo vse politične zapornike brez pogojevanja, vključno s švedsko-eritrejskim pisateljem in novinarjem Davidom Isaakom, ki je pridržan od leta 2001; naj stalno spremljajo notranje razmere ter razmislijo o postopnem in sorazmernem zmanjšanju sankcij EU, če bodo dosežene nekatere oprijemljive in objektivne izboljšave;

Etiopija

| (iii) | naj podprejo vsa diplomatska prizadevanja za končanje konflikta v Etiopiji, ki je pomemben akter na Afriškem rogu, na nacionalni ravni, zlasti pa s posredovanjem Afriške unije, ki bo imenovala tri posrednike na visoki ravni, ki jih bo vodil njen visoki predstavnik za Afriški rog Olusegun Obasanjo, da bi dali prednost sporazumu o trajnem premirju, neoviranem dostopu humanitarne pomoči do vseh območij in takojšnjem umiku eritrejskih sil ter olajšali prevzemanje odgovornosti in notranjo spravo; naj vztrajajo, da mora biti nacionalni dialog čim bolj vključujoč, širok in pregleden ter mora vključevati predstavnike civilne družbe in opozicijskih strank, da bi resnično spodbujal spravo; naj usklajujejo podporo med ustreznimi nacionalnimi in mednarodnimi institucijami ter etiopsko vlado pri ponovni vzpostavitvi zdravstvenih, izobraževalnih in drugih javnih ustanov in storitev, vključno s pomočjo notranje razseljenim osebam in prebivalcem, ki so jih prizadeli konflikti; naj se seznanijo s poročilom organizacije Amnesty International in organizacije Human Rights Watch o hudodelstvih zoper človečnost in etničnem čiščenju v zahodnem Tigraju; naj pozdravijo dejstvo, da je Svet OZN za človekove pravice ustanovil mednarodno komisijo strokovnjakov za človekove pravice za Etiopijo (ICHREE), da bi izvedla temeljito in nepristransko preiskavo domnevnih kršitev in zlorab, ki naj bi jih od 3. novembra 2020 zagrešile vse strani v konfliktu v Etiopiji, pri čemer bo dopolnjevala etiopsko medministrsko delovno skupino za odgovornost in ugotovitve skupne preiskovalne skupine, objavljene novembra 2021 v poročilu Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice/Etiopske komisije za človekove pravice; naj podprejo tranzicijsko pravičnost in poskrbijo, da bodo tisti, ki kršijo človekove pravice odgovarjali za huda kazniva dejanja, storjena v okviru konflikta v Etiopiji, zlasti s podpiranjem vloge vseh vključenih institucij, kot so etiopska komisija za človekove pravice, Svet OZN za človekove pravice in Mednarodno kazensko sodišče; naj se seznanijo z nekaterimi pozitivnimi dogodki v državi, kot so humanitarno premirje 24. marca 2022 in izpustitev nekaterih političnih zapornikov, povečan dostop do humanitarne pomoči med premirjem ter javne izjave etiopske vlade in Tigrajskega vodstva, da se bosta zavezala mirovnim pogajanjem, ki bi jih vodila Afriška unija; naj skrbno ocenijo razvoj dogodkov v Etiopiji, da bi bilo mogoče v primeru poslabšanja razmer sprejeti nadaljnje ukrepe; naj hkrati še naprej pozivajo k takojšnji mirni rešitvi konflikta in začetku mirovnih pogajanj ter preučijo morebitno vlogo EU v postopku mediacije; naj bodo pripravljeni na postopno ponovno vzpostavitev proračunske podpore in pomoči EU, če bodo izpolnjeni določeni pogoji, med drugim prenehanje sovražnosti, popoln in neoviran dostop humanitarne pomoči po vsej Etiopiji, tudi v regiji Tigraj, odgovarjanje za kazniva dejanja, storjena v okviru konflikta, in umik eritrejskih čet iz države; |
| --- | --- |

(iii)

naj podprejo vsa diplomatska prizadevanja za končanje konflikta v Etiopiji, ki je pomemben akter na Afriškem rogu, na nacionalni ravni, zlasti pa s posredovanjem Afriške unije, ki bo imenovala tri posrednike na visoki ravni, ki jih bo vodil njen visoki predstavnik za Afriški rog Olusegun Obasanjo, da bi dali prednost sporazumu o trajnem premirju, neoviranem dostopu humanitarne pomoči do vseh območij in takojšnjem umiku eritrejskih sil ter olajšali prevzemanje odgovornosti in notranjo spravo; naj vztrajajo, da mora biti nacionalni dialog čim bolj vključujoč, širok in pregleden ter mora vključevati predstavnike civilne družbe in opozicijskih strank, da bi resnično spodbujal spravo; naj usklajujejo podporo med ustreznimi nacionalnimi in mednarodnimi institucijami ter etiopsko vlado pri ponovni vzpostavitvi zdravstvenih, izobraževalnih in drugih javnih ustanov in storitev, vključno s pomočjo notranje razseljenim osebam in prebivalcem, ki so jih prizadeli konflikti; naj se seznanijo s poročilom organizacije Amnesty International in organizacije Human Rights Watch o hudodelstvih zoper človečnost in etničnem čiščenju v zahodnem Tigraju; naj pozdravijo dejstvo, da je Svet OZN za človekove pravice ustanovil mednarodno komisijo strokovnjakov za človekove pravice za Etiopijo (ICHREE), da bi izvedla temeljito in nepristransko preiskavo domnevnih kršitev in zlorab, ki naj bi jih od 3. novembra 2020 zagrešile vse strani v konfliktu v Etiopiji, pri čemer bo dopolnjevala etiopsko medministrsko delovno skupino za odgovornost in ugotovitve skupne preiskovalne skupine, objavljene novembra 2021 v poročilu Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice/Etiopske komisije za človekove pravice; naj podprejo tranzicijsko pravičnost in poskrbijo, da bodo tisti, ki kršijo človekove pravice odgovarjali za huda kazniva dejanja, storjena v okviru konflikta v Etiopiji, zlasti s podpiranjem vloge vseh vključenih institucij, kot so etiopska komisija za človekove pravice, Svet OZN za človekove pravice in Mednarodno kazensko sodišče; naj se seznanijo z nekaterimi pozitivnimi dogodki v državi, kot so humanitarno premirje 24. marca 2022 in izpustitev nekaterih političnih zapornikov, povečan dostop do humanitarne pomoči med premirjem ter javne izjave etiopske vlade in Tigrajskega vodstva, da se bosta zavezala mirovnim pogajanjem, ki bi jih vodila Afriška unija; naj skrbno ocenijo razvoj dogodkov v Etiopiji, da bi bilo mogoče v primeru poslabšanja razmer sprejeti nadaljnje ukrepe; naj hkrati še naprej pozivajo k takojšnji mirni rešitvi konflikta in začetku mirovnih pogajanj ter preučijo morebitno vlogo EU v postopku mediacije; naj bodo pripravljeni na postopno ponovno vzpostavitev proračunske podpore in pomoči EU, če bodo izpolnjeni določeni pogoji, med drugim prenehanje sovražnosti, popoln in neoviran dostop humanitarne pomoči po vsej Etiopiji, tudi v regiji Tigraj, odgovarjanje za kazniva dejanja, storjena v okviru konflikta, in umik eritrejskih čet iz države;

Kenija

| (iv) | naj poudarijo potencial Kenije kot ključnega akterja na Afriškem rogu v političnem in gospodarskem smislu za krepitev regionalne stabilnosti in prevzem konstruktivne vloge pri zagotavljanju miru in varnosti; naj podprejo zavezanost prenovljenemu strateškemu partnerstvu s Kenijo; naj poglobijo odnose med EU in Kenijo z izkoriščanjem celotnega potenciala strateškega dialoga med EU in Kenijo; naj pozdravijo odločitev o napotitvi misije EU za opazovanje predsedniških volitev, ki bodo potekale avgusta 2022; naj pohvalijo mirno rešitev volilnega spora po predsedniških volitvah in upoštevajo odgovorno vlogo kenijskih sodišč; naj pozovejo kenijske oblasti, naj ustrezno ocenijo prihodnje končno poročilo misije za opazovanje volitev in sprejmejo potrebne sklepe za nadaljnjo reformo in izboljšanje volilnih postopkov v državi; naj pozdravijo prizadevanja Kenije za sodelovanje pri okoljskih izzivih in zlasti dejstvo, da je bila marca 2022 v Nairobiju na skupščini OZN za okolje sprejeta resolucija o odpravi onesnaževanja s plastiko in pripravi pravno zavezujočega mednarodnega sporazuma do leta 2024; |
| --- | --- |

(iv)

naj poudarijo potencial Kenije kot ključnega akterja na Afriškem rogu v političnem in gospodarskem smislu za krepitev regionalne stabilnosti in prevzem konstruktivne vloge pri zagotavljanju miru in varnosti; naj podprejo zavezanost prenovljenemu strateškemu partnerstvu s Kenijo; naj poglobijo odnose med EU in Kenijo z izkoriščanjem celotnega potenciala strateškega dialoga med EU in Kenijo; naj pozdravijo odločitev o napotitvi misije EU za opazovanje predsedniških volitev, ki bodo potekale avgusta 2022; naj pohvalijo mirno rešitev volilnega spora po predsedniških volitvah in upoštevajo odgovorno vlogo kenijskih sodišč; naj pozovejo kenijske oblasti, naj ustrezno ocenijo prihodnje končno poročilo misije za opazovanje volitev in sprejmejo potrebne sklepe za nadaljnjo reformo in izboljšanje volilnih postopkov v državi; naj pozdravijo prizadevanja Kenije za sodelovanje pri okoljskih izzivih in zlasti dejstvo, da je bila marca 2022 v Nairobiju na skupščini OZN za okolje sprejeta resolucija o odpravi onesnaževanja s plastiko in pripravi pravno zavezujočega mednarodnega sporazuma do leta 2024;

Somalija

| (v) | naj opozorijo, da so negotove varnostne razmere v Somaliji zelo zaskrbljujoče in da so lahko, če jih ne bo mogoče odločno zajeziti, pomemben destabilizacijski dejavnik v celotni regiji Afriškega roga in onkraj nje; naj pozdravijo zaključek predsedniških volitev v Somaliji in miren prenos oblasti; naj pozovejo novoizvoljenega predsednika, naj oblikuje vključujoč kabinet, novo vlado pa, naj doseže napredek pri ključnih nacionalnih prednostnih nalogah, vključno z reševanjem hudih humanitarnih razmer v državi; naj ocenijo obnovitev podpore iz Evrope; naj pozdravijo pozitivne učinke delovanja EU v Somaliji; naj poudarijo očitno dodano vrednost svetovalnih misij za strukture poveljevanja in s tem spodbudijo udeležbo evropskih udeležencev v operacijah misij EU za usposabljanje; naj v celoti podprejo prizadevanja prehodne misije Afriške unije v Somaliji (ATMIS) na področju spodbujanja človekovih pravic v Somaliji in prizadevanj za ohranjanje miru proti skupini Al Šabab, ki ogroža varnost demokracije in vladavino prava v državi; naj sodelujejo z institucijami Afriške unije in Somalije pri reviziji mandata prehodne misije Afriške unije v Somaliji (ATMIS), pri čemer naj se osredotočijo na vzpostavljanje institucij in zagotovijo zadostno finančno podporo prek evropskega mirovnega instrumenta; naj usklajujejo prizadevanja z Afriško unijo in Medvladno agencijo za razvoj (IGAD), da bi spodbudili proces izgradnje države v Somaliji, v središču katere bi bila civilna družba; naj zagotovijo, da bo revizija prehodne misije Afriške unije v Somaliji (ATMIS) potekala vzporedno s postopno krepitvijo somalskih oboroženih sil in struktur za civilno varnost, ki bi morale postati končni porok za varnost v državi; naj se posvetujejo s somalskimi oblastmi, da bi opredelili nove oblike dvostranskega sodelovanja z EU, da bi okrepili zmogljivosti Somalije za zagotavljanje pomorske varnosti in se izognili tveganju, da bi se piratstvo ponovno pojavilo v njenih teritorialnih vodah; naj podprejo temeljito oceno uspešnosti prehodne misije Afriške unije v Somaliji (ATMIS) z vidika prizadevanj za preprečevanje kaznivih dejanj, ki jih zagreši redna vojska v Somaliji; |
| --- | --- |

(v)

naj opozorijo, da so negotove varnostne razmere v Somaliji zelo zaskrbljujoče in da so lahko, če jih ne bo mogoče odločno zajeziti, pomemben destabilizacijski dejavnik v celotni regiji Afriškega roga in onkraj nje; naj pozdravijo zaključek predsedniških volitev v Somaliji in miren prenos oblasti; naj pozovejo novoizvoljenega predsednika, naj oblikuje vključujoč kabinet, novo vlado pa, naj doseže napredek pri ključnih nacionalnih prednostnih nalogah, vključno z reševanjem hudih humanitarnih razmer v državi; naj ocenijo obnovitev podpore iz Evrope; naj pozdravijo pozitivne učinke delovanja EU v Somaliji; naj poudarijo očitno dodano vrednost svetovalnih misij za strukture poveljevanja in s tem spodbudijo udeležbo evropskih udeležencev v operacijah misij EU za usposabljanje; naj v celoti podprejo prizadevanja prehodne misije Afriške unije v Somaliji (ATMIS) na področju spodbujanja človekovih pravic v Somaliji in prizadevanj za ohranjanje miru proti skupini Al Šabab, ki ogroža varnost demokracije in vladavino prava v državi; naj sodelujejo z institucijami Afriške unije in Somalije pri reviziji mandata prehodne misije Afriške unije v Somaliji (ATMIS), pri čemer naj se osredotočijo na vzpostavljanje institucij in zagotovijo zadostno finančno podporo prek evropskega mirovnega instrumenta; naj usklajujejo prizadevanja z Afriško unijo in Medvladno agencijo za razvoj (IGAD), da bi spodbudili proces izgradnje države v Somaliji, v središču katere bi bila civilna družba; naj zagotovijo, da bo revizija prehodne misije Afriške unije v Somaliji (ATMIS) potekala vzporedno s postopno krepitvijo somalskih oboroženih sil in struktur za civilno varnost, ki bi morale postati končni porok za varnost v državi; naj se posvetujejo s somalskimi oblastmi, da bi opredelili nove oblike dvostranskega sodelovanja z EU, da bi okrepili zmogljivosti Somalije za zagotavljanje pomorske varnosti in se izognili tveganju, da bi se piratstvo ponovno pojavilo v njenih teritorialnih vodah; naj podprejo temeljito oceno uspešnosti prehodne misije Afriške unije v Somaliji (ATMIS) z vidika prizadevanj za preprečevanje kaznivih dejanj, ki jih zagreši redna vojska v Somaliji;

Južni Sudan

| (vi) | naj se seznanijo z dvoletnim podaljšanjem mandata vlade, vendar poudarijo, da mora doseči napredek pri izvajanju mirovnega sporazuma in se pripraviti na svobodne in poštene volitve; naj v Južnem Sudanu v celoti podprejo hitro izvajanje mirovnega sporazuma, tudi prek glavnih struktur spremljanja, kot sta prenovljena skupna komisija za spremljanje in ocenjevanje ter mehanizem za spremljanje in preverjanje izvajanja sporazumov o premirju in zagotavljanju varnosti, v tesnem sodelovanju z Afriško unijo in Medvladno agencijo za razvoj (IGAD); naj usklajujejo in podpirajo druge mednarodne in regionalne akterje v Južnem Sudanu, kot so Afriška unija, Medvladna agencija za razvoj (IGAD), OZN in trojka (ZDA, Združeno kraljestvo in Norveška), da bi še naprej odločno pritiskali na ponovno vzpostavljeno prehodno vlado narodne enotnosti, da bi še naprej izvajala prenovljeni sporazum o reševanju konflikta v Republiki Južni Sudan, zlasti njene naloge pred prehodom, vključno z zastopanostjo žensk, kot je podrobno določeno v sporazumu; |
| --- | --- |

(vi)

naj se seznanijo z dvoletnim podaljšanjem mandata vlade, vendar poudarijo, da mora doseči napredek pri izvajanju mirovnega sporazuma in se pripraviti na svobodne in poštene volitve; naj v Južnem Sudanu v celoti podprejo hitro izvajanje mirovnega sporazuma, tudi prek glavnih struktur spremljanja, kot sta prenovljena skupna komisija za spremljanje in ocenjevanje ter mehanizem za spremljanje in preverjanje izvajanja sporazumov o premirju in zagotavljanju varnosti, v tesnem sodelovanju z Afriško unijo in Medvladno agencijo za razvoj (IGAD); naj usklajujejo in podpirajo druge mednarodne in regionalne akterje v Južnem Sudanu, kot so Afriška unija, Medvladna agencija za razvoj (IGAD), OZN in trojka (ZDA, Združeno kraljestvo in Norveška), da bi še naprej odločno pritiskali na ponovno vzpostavljeno prehodno vlado narodne enotnosti, da bi še naprej izvajala prenovljeni sporazum o reševanju konflikta v Republiki Južni Sudan, zlasti njene naloge pred prehodom, vključno z zastopanostjo žensk, kot je podrobno določeno v sporazumu;

Sudan

| (vii) | naj ponovno obsodijo vojaški udar v oktobru 2021 in nasilje, ki je sledilo med njegovo zadušitvijo; naj se usklajujejo z drugimi akterji v regiji, da bi izvajali pritisk na vojsko, naj določi jasen časovni razpored za ponovno vzpostavitev civilne vlade, kar bi čim prej privedlo do poštenih, odprtih in preglednih splošnih volitev; naj upoštevajo izraženo namero vojske, da bo oblast predala civilnim organom, in zahtevajo, naj se ta prehod izvede brez nepotrebnega odlašanja; naj pozivajo civilne politične organe, naj okrepijo usklajevanje in sodelovanje, da bi predstavili jasne načrte za miren prehod; naj poudarijo, da je potrebna hitra rešitev, saj bi vsako nadaljnje odlašanje povzročilo dodatno poslabšanje gospodarstva in humanitarnih razmer po vsej državi ter zaostrilo že tako ogromne izzive, s katerimi se spopada sudansko prebivalstvo; naj podpirajo civilno družbo in aktiviste na terenu ter pozivajo k osvoboditvi pridržanih miroljubnih aktivistov in političnih zapornikov; naj ponovno poudarijo, da odločno podpirajo sedanja prizadevanja tristranskega mehanizma za uskladitev razhajanj med sudanskimi stranmi in pobudami, olajšajo ponovni demokratični prehod in nemoten potek civilne in demokratične preobrazbe te države; naj poudarijo, da je treba začeti proces tranzicijske pravičnosti, da bi tiste, ki so kršili človekove pravice privedli pred sodišče in postavili temelje za nacionalno spravo; naj okrepijo ukrepe EU na terenu v smislu humanitarne pomoči in neposredne podpore prebivalstvu, da bi se izboljšali življenjski pogoji lokalnih skupnosti in hkrati zmanjšala izpostavljenost ruskim in kitajskim vplivom; naj izrazijo globoko zaskrbljenost zaradi načrtovane ustanovitve ruske pomorske baze v pristanišču Port Sudan, ki bi negativno vplivala na mir in varnost v Rdečem morju; |
| --- | --- |

(vii)

naj ponovno obsodijo vojaški udar v oktobru 2021 in nasilje, ki je sledilo med njegovo zadušitvijo; naj se usklajujejo z drugimi akterji v regiji, da bi izvajali pritisk na vojsko, naj določi jasen časovni razpored za ponovno vzpostavitev civilne vlade, kar bi čim prej privedlo do poštenih, odprtih in preglednih splošnih volitev; naj upoštevajo izraženo namero vojske, da bo oblast predala civilnim organom, in zahtevajo, naj se ta prehod izvede brez nepotrebnega odlašanja; naj pozivajo civilne politične organe, naj okrepijo usklajevanje in sodelovanje, da bi predstavili jasne načrte za miren prehod; naj poudarijo, da je potrebna hitra rešitev, saj bi vsako nadaljnje odlašanje povzročilo dodatno poslabšanje gospodarstva in humanitarnih razmer po vsej državi ter zaostrilo že tako ogromne izzive, s katerimi se spopada sudansko prebivalstvo; naj podpirajo civilno družbo in aktiviste na terenu ter pozivajo k osvoboditvi pridržanih miroljubnih aktivistov in političnih zapornikov; naj ponovno poudarijo, da odločno podpirajo sedanja prizadevanja tristranskega mehanizma za uskladitev razhajanj med sudanskimi stranmi in pobudami, olajšajo ponovni demokratični prehod in nemoten potek civilne in demokratične preobrazbe te države; naj poudarijo, da je treba začeti proces tranzicijske pravičnosti, da bi tiste, ki so kršili človekove pravice privedli pred sodišče in postavili temelje za nacionalno spravo; naj okrepijo ukrepe EU na terenu v smislu humanitarne pomoči in neposredne podpore prebivalstvu, da bi se izboljšali življenjski pogoji lokalnih skupnosti in hkrati zmanjšala izpostavljenost ruskim in kitajskim vplivom; naj izrazijo globoko zaskrbljenost zaradi načrtovane ustanovitve ruske pomorske baze v pristanišču Port Sudan, ki bi negativno vplivala na mir in varnost v Rdečem morju;

Uganda

| (viii) | naj priznajo pomembno vlogo Ugande v postopku mediacije, ki je privedel do mirovnega sporazuma v Južnem Sudanu; naj pozdravijo prispevek ugandskih oboroženih sil k prehodni misiji Afriške unije v Somaliji (ATMIS) in naj se s to državo usklajujejo glede prihodnosti te misije; naj podprejo novi načrt za nove okraje in druga prizadevanja za boj proti revščini s pristopom na lokalni ravni; naj izrazijo obžalovanje zaradi razmer, v katerih so potekale predsedniške volitve januarja 2021, in pozovejo ugandske nacionalne organe, naj spodbujajo odprt politični prostor, ki lahko privede do poštenih in preglednih volitev, hkrati pa naj ne omejujejo dostopa do medijev in družbenih medijev; naj poudarijo, da je pravica domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti do svobodnega in predhodnega soglasja zapisana v mednarodnem pravu, in naj pozovejo ugandske nacionalne organe, naj vedno spoštujejo vse temeljne človekove pravice; naj v zvezi s tem izrazijo zaskrbljenost zaradi hudih kršitev človekovih pravic, o katerih se poroča v okviru projekta vzhodnoafriškega plinovoda za surovo nafto, ter s tem povezanih tveganj za nepopravljivo škodo za okolje in podnebje; naj pozovejo EU, naj nemudoma sprejme direktivo o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti, da bi evropska podjetja odgovarjala za svoje dejavnosti, povezane s takšnimi kršitvami; |
| --- | --- |

(viii)

naj priznajo pomembno vlogo Ugande v postopku mediacije, ki je privedel do mirovnega sporazuma v Južnem Sudanu; naj pozdravijo prispevek ugandskih oboroženih sil k prehodni misiji Afriške unije v Somaliji (ATMIS) in naj se s to državo usklajujejo glede prihodnosti te misije; naj podprejo novi načrt za nove okraje in druga prizadevanja za boj proti revščini s pristopom na lokalni ravni; naj izrazijo obžalovanje zaradi razmer, v katerih so potekale predsedniške volitve januarja 2021, in pozovejo ugandske nacionalne organe, naj spodbujajo odprt politični prostor, ki lahko privede do poštenih in preglednih volitev, hkrati pa naj ne omejujejo dostopa do medijev in družbenih medijev; naj poudarijo, da je pravica domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti do svobodnega in predhodnega soglasja zapisana v mednarodnem pravu, in naj pozovejo ugandske nacionalne organe, naj vedno spoštujejo vse temeljne človekove pravice; naj v zvezi s tem izrazijo zaskrbljenost zaradi hudih kršitev človekovih pravic, o katerih se poroča v okviru projekta vzhodnoafriškega plinovoda za surovo nafto, ter s tem povezanih tveganj za nepopravljivo škodo za okolje in podnebje; naj pozovejo EU, naj nemudoma sprejme direktivo o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti, da bi evropska podjetja odgovarjala za svoje dejavnosti, povezane s takšnimi kršitvami;

2.   naroči svoji predsednici, naj to priporočilo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter v vednost Afriški uniji, Medvladni agenciji za razvoj in OZN.

---

(1)  UL C 385, 22.9.2021, str. 24.

(2)  UL C 494, 8.12.2021, str. 80.

(3)  UL C 224, 8.6.2022, str. 99.

(4)  UL C 117, 11.3.2022, str. 114.

(5)  UL C 336, 2.9.2022, str. 14.

(6)  UL C 425, 20.10.2021, str. 132.

(7)  UL C 132, 24.3.2022, str. 205.

(8)  UL C 465, 17.11.2021, str. 154.

(9)  UL C 202, 28.5.2021, str. 54.

(10)  UL C 395, 29.9.2021, str. 50.

(11)  UL C 50, 9.2.2018, str. 57.

(12)  UL C 307, 30.8.2018, str. 92.

(13)  UL C 76, 28.2.2018, str. 35.

(14)  UL C 294, 23.7.2021, str. 8.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 4. oktobra 2022

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/130

---

P9_TA(2022)0332

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 851/2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 132/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0726), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0726),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 168(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0366/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 168(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0366/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja francoskega senata v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja francoskega senata v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2021 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. maja 2021 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. maja 2021 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. decembra 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. decembra 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0253/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0253/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 286, 16.7.2021, str. 109.

(2)  UL C 300, 27.7.2021, str. 76.

(3)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 14. septembra 2021 (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0376).

---

P9_TC1-COD(2020)0320

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 851/2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2370.)

---

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/132 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/132

---

P9_TA(2022)0333

Resne čezmejne grožnje za zdravje ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje in o razveljavitvi Sklepa št. 1082/2013/EU (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 132/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0727), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0727),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 168(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0367/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 168(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0367/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja francoskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja francoskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2021 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. maja 2021 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. maja 2021 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0247/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0247/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 286, 16.7.2021, str. 109.

(2)  UL C 300, 27.7.2021, str. 76.

(3)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 14. septembra 2021 in 11. novembra 2021 (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0377 in P9_TA(2021)0449).

---

P9_TC1-COD(2020)0322

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje in razveljavitvi Sklepa št. 1082/2013/EU

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2371.)

---

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/133 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/133

---

P9_TA(2022)0336

Upravljalni, ohranitveni in nadzorni ukrepi, ki se uporabljajo na območju pristojnosti Komisije za tune v Indijskem oceanu (IOTC) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju pristojnosti Komisije za tune v Indijskem oceanu (IOTC), ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 1936/2001, (ES) št. 1984/2003 in (ES) št. 520/2007 (COM(2021)0113 – C9-0095/2021 – 2021/0058(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 132/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0113), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0113),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0095/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0095/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve z dne 9. junija 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve z dne 9. junija 2021 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0312/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0312/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 341, 24.8.2021, str. 106.

---

P9_TC1-COD(2021)0058

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju pristojnosti Komisije za tuna v Indijskem oceanu (IOTC), ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 1936/2001, (ES) št. 1984/2003 in (ES) št. 520/2007

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2343.)

---

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/134 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/134

---

P9_TA(2022)0337

Prožna pomoč za ozemlja (FAST – CARE) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Uredbe (EU) 2021/1060 glede dodatne prožnosti za obravnavanje posledic vojaške agresije Ruske federacije FAST (prožna pomoč za ozemlja) – CARE (COM(2022)0325 – C9-0218/2022 – 2022/0208(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 132/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0325), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0325),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0218/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0218/2022),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. julija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. julija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0232/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0232/2022),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0208

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) 2021/1060 glede dodatne prožnosti za obravnavanje posledic vojaške agresije Ruske federacije FAST (prožna pomoč za ozemlja) – CARE

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2039.)

---

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/135 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/135

---

P9_TA(2022)0338

Direktiva o radijski opremi: univerzalni polnilnik za elektronske naprave ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/53/EU o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu (COM(2021)0547 – C9-0366/2021 – 2021/0291(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 132/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0547), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0547),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0366/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0366/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2021 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0129/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0129/2022),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 152, 6.4.2022, str. 82.

---

P9_TC1-COD(2021)0291

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/53/EU o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2022/2380.)

---

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/136 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/136

---

P9_TA(2022)0340

Enotno okence EU za carino ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okolja enotnega okenca Evropske unije za carino in spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 (COM(2020)0673 – C9-0338/2020 – 2020/0306(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 132/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0673), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0673),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 33, 114 in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0338/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 33, 114 in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0338/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 24. marca 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 24. marca 2021 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za mednarodno trgovino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za mednarodno trgovino,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0279/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0279/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 220, 9.6.2021, str. 62.

---

P9_TC1-COD(2020)0306

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okolja enotnega okenca Evropske unije za carino in spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2399.)

---

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/137 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/137

---

P9_TA(2022)0341

Statistike kmetijskih vložkov in proizvodnje ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki kmetijskih vložkov in proizvodnje ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1165/2008, (ES) št. 543/2009 in (ES) št. 1185/2009 ter Direktive Sveta 96/16/ES (COM(2021)0037 – C9-0009/2021 – 2021/0020(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 132/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0037), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0037),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0009/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0009/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A9-0285/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A9-0285/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, priloženo tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je se seznanjen z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

P9_TC1-COD(2021)0020

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki kmetijskih vložkov in proizvodnje, spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 617/2008 ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1165/2008, (ES) št. 543/2009 in (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/16/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2379.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

SKUPNA IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA V ZVEZI Z UREDBO (EU) 2022/2379 GLEDE POMENA VZPOSTAVITVE REGISTRA PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV O UPORABI FITOFARMACEVTSKIH SREDSTEV V KMETIJSTVU V VSEH DRŽAVAH ČLANICAH

Strategija „od vil do vilic“ in strategija za biotsko raznovrstnost kot del evropskega zelenega dogovora poudarjata potrebo po prehodu na trajnostni prehranski sistem, zlasti z zmanjšanjem uporabe in tveganja pesticidov za 50 % do leta 2030 ter s povečanjem ekološkega kmetovanja in biotsko raznovrstnih krajinskih značilnosti na kmetijskih zemljiščih.

V skladu z Uredbo (EU) 2022/2379 Evropskega parlamenta in Sveta (1) (SAIO) se lahko popolno zbiranje podatkov o uporabi fitofarmacevtskih sredstev s strani poklicnih uporabnikov v kmetijski dejavnosti, ki zajema 95 % uporabe v vsaki državi članici, doseže le, če se v skladu s pravom Unije uporablja pravna zahteva, da morajo poklicni uporabniki fitofarmacevtskih sredstev svoje evidence v elektronski obliki posredovati pristojnim nacionalnim organom.

Evropski parlament in Svet priznavata pomen uvedbe take zahteve v zakonodajo Unije in se zavezujeta, da bosta v ta namen sodelovala.

IZJAVA KOMISIJE V ZVEZI Z UREDBO (EU) 2022/2379 GLEDE TEKOČEGA DELA ZA ZAGOTOVITEV RAZPOLOŽLJIVOSTI EVIDENC V ELEKTRONSKI OBLIKI, KI JIH MORAJO VODITI POKLICNI UPORABNIKI FITOFARMACEVTSKIH SREDSTEV V SKLADU S ČLENOM 67(1) UREDBE (ES) ŠT. 1107/2009

Evropski zeleni dogovor in strategija „od vil do vilic“ kot ključni cilj Unije določata zmanjšanje uporabe in tveganja kemičnih pesticidov. Za zagotovitev učinkovitih in vplivnih politik so bistvenega pomena zanesljivi in izčrpni podatki o uporabi pesticidov na ravni kmetij. Tekoče delo za zagotovitev razpoložljivosti evidenc v elektronski obliki, ki jih vodijo poklicni uporabniki fitofarmacevtskih sredstev, je pomemben dejavnik, ki omogoča izvajanje obveznosti poročanja o pesticidih, ki so del Uredbe (EU) 2022/2379 Evropskega parlamenta in Sveta (2) (SAIO).

Zato je Komisija na podlagi člena 67(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3) pripravila osnutek izvedbene uredbe Komisije glede vsebine in oblike evidenc o uporabi fitofarmacevtskih sredstev, ki jih morajo v skladu s členom 67(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009 voditi poklicni uporabniki.

Če bi bila navedena izvedbena uredba sprejeta, kot je trenutno predvideno, bi podrobno urejala vodenje evidenc, ki se zahtevajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009, vključno z opredelitvijo elementov, ki jih morajo poklicni uporabniki evidentirati, in zagotavljanjem, da bodo te evidence na voljo v elektronski obliki najpozneje od 1. januarja 2025.

O osnutku navedene izvedbene uredbe trenutno razpravlja Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo (Oddelek za fitofarmacevtska sredstva – zakonodaja). Komisija namerava v prihodnjih mesecih zaprositi za mnenje odbora v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

Komisija namerava navedeno izvedbeno uredbo sprejeti pred koncem leta 2022.

---

(1)  Uredba (EU) 2022/2379 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. novembra 2022 o statistiki kmetijskih vložkov in proizvodnje, spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 617/2008 ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1165/2008, (ES) št. 543/2009 in (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive 96/16/ES (UL L 315, 7.12.2022, str. 1).

(2)  Uredba (EU) 2022/2379 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. novembra 2022 o statistiki kmetijskih vložkov in proizvodnje, spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 617/2008 ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1165/2008, (ES) št. 543/2009 in (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/16/ES (UL L 315, 7.12.2022, str. 1).

(3)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

(4)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

---

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/139 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/139

---

P9_TA(2022)0342

Sprememba prilog IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 o obstojnih organskih onesnaževalih ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi prilog IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta o obstojnih organskih onesnaževalih (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 132/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0656), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0656),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0396/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0396/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2021 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0092/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0092/2022),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | se seznanja z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL C 152, 6.4.2022, str. 197.

(2)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 3. maja 2022 (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0130).

---

P9_TC1-COD(2021)0340

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi prilog IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 o obstojnih organskih onesnaževalih

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2400.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Komisije

Izjava Komisije ob sprejetju Uredbe (EU) 2022/2400 (1)
  o vključitvi oznake odpadkov 17 05 04„zemlja in kamenje, ki nista navedena pod 17 05 03“ v del 2 Priloge V k Uredbi (EU) 2019/1021

Da se prepreči nastajanje odpadkov, se vključitev oznake odpadkov za zemljo in kamenje, ki nista navedena pod 17 05 03 v del 2 Priloge V ne bi smela razumeti, kot da se ima odstranitev zemlje kot odpadka prednost pred sanacijo.

Kadar pa je najboljša možnost ravnanja z okoljskimi odpadki odlaganje, za izjemno odstopanje od uničenja veljajo zahteve iz člena 7(4) Uredbe (EU) 2019/1021.

---

(1)  Uredba (EU) 2022/2400 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. novembra 2022 o spremembi prilog IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 317, 9.12.2022, str. 24).

---

četrtek 6. oktobra 2022

| 14.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/141 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/141

---

P9_TA(2022)0348

Pravila o uporabi slotov na letališčih Unije: začasna razbremenitev ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 glede začasne razbremenitve od pravil o uporabi slotov na letališčih Skupnosti zaradi pandemije COVID-19 (COM(2022)0334 – C9-0225/2022 – 2022/0214(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 132/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0334), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0334),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0225/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0225/2022),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. septembra 2022 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. septembra 2022 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P9_TC1-COD(2022)0214

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 glede začasne razbremenitve od pravil o uporabi slotov na letališčih Unije zaradi epidemioloških razmer ali vojaške agresije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2038.)

---