# Europeiska unionens C 156/2023

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 156 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången3 maj 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 156

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången3 maj 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europeiska centralbanken |
| 2023/C 156/01 | Europeiska centralbankens rekommendation av den 24 april 2023 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta (ECB/2023/12) | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska centralbanken

2023/C 156/01

Europeiska centralbankens rekommendation av den 24 april 2023 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta (ECB/2023/12)

1

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 156/02 | STADGAR FÖR ACTRIS-ERIC | 2 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2023/C 156/02

STADGAR FÖR ACTRIS-ERIC

2

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 156/03 | Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 3,50 % den 1 maj 2023 – Eurons växelkurs | 22 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2023/C 156/03

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 3,50 % den 1 maj 2023 – Eurons växelkurs

22

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 156/04 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 26.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 om definition, beskrivning, presentation och märkning av spritdrycker, användning av namn på spritdrycker i presentationen och märkningen av andra livsmedel, skydd av geografiska beteckningar för spritdrycker, användning av jordbruksalkohol och destillat av jordbruksprodukter i alkoholhaltiga drycker samt om upphävande av förordning (EG) nr 110/2008 | 23 |
| 2023/C 156/05 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 27 |
| 2023/C 156/06 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 31 |
| 2023/C 156/07 | Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 35 |
| 2023/C 156/08 | Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 45 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2023/C 156/04

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 26.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 om definition, beskrivning, presentation och märkning av spritdrycker, användning av namn på spritdrycker i presentationen och märkningen av andra livsmedel, skydd av geografiska beteckningar för spritdrycker, användning av jordbruksalkohol och destillat av jordbruksprodukter i alkoholhaltiga drycker samt om upphävande av förordning (EG) nr 110/2008

23

2023/C 156/05

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

27

2023/C 156/06

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

31

2023/C 156/07

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

35

2023/C 156/08

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

45

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska centralbanken

| 3.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 156/1

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS REKOMMENDATION

av den 24 april 2023

till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

(ECB/2023/12)

(2023/C 156/01)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 27.1, och

av följande skäl:

| (1) | Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt. |
| --- | --- |

(1)

Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt.

| (2) | Efter revisionen avseende räkenskapsåret 2022 avtalade parterna om att avsluta uppdraget för de externa revisorerna för Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta, KPMG. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2023. |
| --- | --- |

(2)

Efter revisionen avseende räkenskapsåret 2022 avtalade parterna om att avsluta uppdraget för de externa revisorerna för Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta, KPMG. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2023.

| (3) | Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta har utsett Deloitte Audit Ltd som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2023–2027. |
| --- | --- |

(3)

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta har utsett Deloitte Audit Ltd som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2023–2027.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Det rekommenderas att Deloitte Audit Ltd utses till externa revisorer för Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta för räkenskapsåren 2023–2027.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 24 april 2023.

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 3.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 156/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 156/2

---

STADGAR FÖR ACTRIS-ERIC

(2023/C 156/02)

INGRESS

MED HÄNSYN TILL att vetenskapen om klimatförändringar och luftkvalitet kräver förståelse för rums- och tidsvariationen för kortlivade atmosfärskomponenter,

MED HÄNSYN TILL att en djupare förståelse för drivkrafterna bakom klimatförändringar och luftföroreningar kräver observation av den fyrdimensionella fördelningen av kortlivade atmosfärskomponenter,

MED HÄNSYN TILL att en djupare förståelse för den atmosfäriska variationen för kortlivade atmosfärskomponenter kräver kunskap om de komplexa processerna bakom deras interaktioner,

MED HÄNSYN TILL att vetenskapen om klimatförändringar och luftkvalitet kräver säker åtkomst till långtidsobservationsdata som inhämtats med tillräcklig noggrannhet och geografisk täckning,

MED HÄNSYN TILL att ökad kunskap och förbättrad teknik för vetenskapen om klimatförändringar och luftkvalitet kräver åtkomst till mycket instrumenterade forskningsplattformar i naturliga och kontrollerade omgivningar,

MED HÄNSYN TILL att Actris tillhandahåller unik expertis inom metrologi för aerosoler, moln och reaktiva spårgaser, i tillhandahållandet av data om kortlivade atmosfärskomponenters variation och i förfarandena för att få åtkomst till denna information,

MED HÄNSYN TILL att Actris dataprodukter är nödvändiga för att göra jordobservationssystemet fullständigt vad gäller klimat och luftkvalitet, och för att hantera osäkerheterna i klimat- och jordsystemsmodellerna mot utvecklingen av hållbara lösningar för att möta miljöutmaningarna,

MED HÄNSYN TILL att Actris avser höja tekniknivån som används i den distribuerade forskningsinfrastrukturen och öka kvaliteten på de tjänster som erbjuds en mycket stor grupp av användare, däribland partner från den privata sektorn,

MED HÄNSYN TILL att Actris också främjar utbildning av operatörer och användare och stärker kopplingen mellan forskning, utbildning och innovation på området för atmosfärs- och klimatvetenskap,

DÄRFÖR HAR

de medlemmar och observatörer som förtecknas i bilaga I

ENATS OM FÖLJANDE.

KAPITEL 1

VIKTIGASTE DELAR

Artikel 1

Namn

En forskningsinfrastruktur för aerosoler, moln och spårgaser (Actris) inrättas som ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortium) enligt förordning (EG) nr 723/2009, med namnet ”Actris-Eric”.

Artikel 2

Uppgifter och verksamhet

1.   Målet med Actris är att ta fram högkvalitativa integrerade dataset på området för atmosfärsvetenskaper och tillhandahålla tjänster, däribland åtkomst till instrumenterade plattformar, särskilt anpassade för vetenskaplig och teknisk användning.

2.   Actris-Erics huvuduppgift är att skapa och driva den distribuerade forskningsinfrastrukturen och samordna den strategiska och ekonomiska utvecklingen och den långsiktiga driften av Actris.

3.   För att utföra sin huvuduppgift, och i enlighet med de bestämmelser som fastställs i dessa stadgar, ska Actris-Eric genomföra följande:

| (a) | Samordna och övervaka ett korrekt tillhandahållande av data från de nationella enheterna. |
| --- | --- |

(a)

Samordna och övervaka ett korrekt tillhandahållande av data från de nationella enheterna.

| (b) | Samordna och övervaka verksamheten vid de centrala enheterna och deras strategier för utveckling av tjänster. |
| --- | --- |

(b)

Samordna och övervaka verksamheten vid de centrala enheterna och deras strategier för utveckling av tjänster.

| (c) | Säkerställa öppen åtkomst i rätt tid till Actris data och dataprodukter genom datacentret. |
| --- | --- |

(c)

Säkerställa öppen åtkomst i rätt tid till Actris data och dataprodukter genom datacentret.

| (d) | Sköta den fysiska åtkomsten och fjärråtkomsten till ämnescentrumen, datacentret och de nationella enheterna. |
| --- | --- |

(d)

Sköta den fysiska åtkomsten och fjärråtkomsten till ämnescentrumen, datacentret och de nationella enheterna.

4.   Actris-Eric kan också genomföra följande:

| (a) | Främja Actris i forskarsamhället, den privata sektorn och bland allmänheten. |
| --- | --- |

(a)

Främja Actris i forskarsamhället, den privata sektorn och bland allmänheten.

| (b) | Genomföra samhälleliga och tekniska framsteg kopplade till uppgiften och verksamheten som anges i artikel 2.2 och 2.3 i stadgarna. |
| --- | --- |

(b)

Genomföra samhälleliga och tekniska framsteg kopplade till uppgiften och verksamheten som anges i artikel 2.2 och 2.3 i stadgarna.

| (c) | Utveckla gemensamma aktiviteter med användargrupper, däribland branschen. |
| --- | --- |

(c)

Utveckla gemensamma aktiviteter med användargrupper, däribland branschen.

| (d) | Främja kunskapsöverföring till branschen, samhället och beslutsfattare. |
| --- | --- |

(d)

Främja kunskapsöverföring till branschen, samhället och beslutsfattare.

| (e) | Harmonisera genomförandet av Actris med nationella prioriteringar och strategier. |
| --- | --- |

(e)

Harmonisera genomförandet av Actris med nationella prioriteringar och strategier.

| (f) | Stödja att Actris resurser används för utbildning och fortbildning. |
| --- | --- |

(f)

Stödja att Actris resurser används för utbildning och fortbildning.

| (g) | Samarbeta och samverka med andra forskningsinfrastrukturer i anknutna eller kompletterande områden. |
| --- | --- |

(g)

Samarbeta och samverka med andra forskningsinfrastrukturer i anknutna eller kompletterande områden.

| (h) | Främja utbildning, utåtriktad verksamhet och internationellt samarbete. |
| --- | --- |

(h)

Främja utbildning, utåtriktad verksamhet och internationellt samarbete.

| (i) | Delta som finansierad partner eller finansieringspartner i vetenskaplig forskning som är relevant för dess uppgift. |
| --- | --- |

(i)

Delta som finansierad partner eller finansieringspartner i vetenskaplig forskning som är relevant för dess uppgift.

| (j) | Vidta alla därmed sammanhängande åtgärder som krävs för att utföra sin uppgift. |
| --- | --- |

(j)

Vidta alla därmed sammanhängande åtgärder som krävs för att utföra sin uppgift.

5.   Actris-Eric ska utföra sin huvuduppgift utan vinstsyfte. Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om statligt stöd får Actris-Eric bedriva begränsad ekonomisk verksamhet, under förutsättning att den är nära förknippad med dess huvuduppgift och inte äventyrar utförandet av den. Actris-Eric ska registrera kostnaderna och intäkterna av sin ekonomiska verksamhet separat och ta ut marknadsmässiga priser för dem eller, om dessa inte kan fastställas, de fulla kostnaderna plus en rimlig marginal. Eventuella inkomster från denna begränsade ekonomiska verksamhet ska användas av Actris-Eric för att främja och stärka dess uppgift.

Artikel 3

Placering och stadgeenligt säte

1.   Actris-Eric ska vara en distribuerad forskningsinfrastruktur med stadgeenligt säte i Helsingfors, Finland, och med huvudkontor placerade i Finland och Italien.

2.   Den distribuerade forskningsinfrastrukturen ska omfatta ett datacenter, ämnescentrum och nationella enheter belägna i olika länder. Datacentret, ämnescentrumen och de nationella enheterna ska vara anslutna till Actris-Eric genom avtal som tecknas med de organisationer som står värd för enheterna.

Artikel 4

Varaktighet och upplösning

1.   Actris-Eric ska inrättas för en obegränsad tidsperiod, utan att det påverkar bestämmelserna om upplösning av Eric.

2.   Actris-Eric ska upplösas efter ett beslut av generalförsamlingen i enlighet med artikel 18.8 i stadgarna.

3.   Tillgångar som återstår efter att ha betalat Actris-Erics skulder ska fördelas mellan medlemmarna, de ständiga observatörerna och observatörerna i förhållande till deras respektive årliga bidrag till Actris-Eric, såvida inte något annat bestäms av generalförsamlingen.

4.   Utan otillbörligt dröjsmål efter antagandet av beslutet om upplösning, och under alla omständigheter inom tio dagar efter ett sådant antagande, ska Actris-Eric delge beslutet till Europeiska kommissionen. Utan otillbörligt dröjsmål, och i alla händelser inom tio dagar efter slutförandet av upplösningsförfarandet, ska Actris-Eric informera Europeiska kommissionen om detta.

5.   Actris-Eric ska upphöra att existera den dag då Europeiska kommissionen offentliggör ett meddelande om detta i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 5

Ansvar och försäkringar

1.   Actris-Eric ska ansvara för sina skulder.

2.   Medlemmarnas, de ständiga observatörernas och observatörernas ekonomiska ansvar för Actris-Erics skulder ska begränsas till deras årliga bidrag till konsortiet.

3.   Actris-Eric ska teckna lämpliga försäkringar för att täcka de risker som är förknippade med konsortiets konstruktion och verksamhet.

Artikel 6

Åtkomstpolicy för användare

1.   Actris-Eric ska ge effektiv åtkomst till data, verktyg och tjänster. Icke-diskriminerande prioritering ska tillämpas grundat på vetenskapliga meriter, teknisk genomförbarhet och/eller andra relevanta kriterier som är av betydelse för målet med Actris.

2.   Åtkomst ska baseras på principer för öppen åtkomst som följer de kriterier, förfaranden och metoder som anges i Actris-Erics datapolicy och åtkomst- och servicepolicy som godkänts av generalförsamlingen. Förfaranden och utvärderingskriterier ska göras allmänt tillgängliga på Actris-Erics webbportal. Actris-Eric ska ge vägledning till användare, bland annat via sin webbportal, för att underlätta åtkomst till data, verktyg och tjänster.

Artikel 7

Utvärderingspolicy

Actris-Erics verksamhet ska utvärderas årligen av rådet för vetenskap och innovation. Dessutom ska Actris tjänster, verksamhet och ledning utvärderas åtminstone vart femte år av oberoende, externa utvärderare, vilka utsetts av och som rapporterar till generalförsamlingen; utvärderarna får inte vara medlemmar av rådet för vetenskap och innovation.

Artikel 8

Spridningspolicy

1.   Actris-Eric ska främja öppen vetenskap och innovation och uppmuntra användarna att göra sina resultat allmänt tillgängliga. Användningen av Actris data, tjänster och infrastruktur ska erkännas i publikationer och andra dokument. Mer information ska anges i Actris-Erics interna regler.

2.   Actris-Eric ska använda flera olika kanaler för att nå sina målgrupper, däribland webbportalen, sociala medier, nyhetsbrev, seminarier, närvaro vid konferenser, artiklar i tidskrifter och dagstidningar.

Artikel 9

Policy för immateriella rättigheter

1.   Med förbehåll för villkoren i eventuella avtal mellan Actris-Eric och användarna ska immateriella rättigheter som skapas av konsortiets användare ägas av dessa användare.

2.   Actris data, liksom immateriella rättigheter och annan kunskap som produceras och utvecklas inom Actris, ska tillhöra det organ eller den person som genererade uppgifterna, rättigheterna eller kunskapen. Användning av Actris data ska beviljas Actris-Eric av dataleverantörerna i enlighet med villkoren i Actris datapolicy och åtkomst- och servicepolicy.

3.   Actris data ska vara tillgängliga enligt principerna för öppen vetenskap och öppen åtkomst, vilka anges närmare i de interna reglerna.

Artikel 10

Anställningspolicy

1.   Actris-Erics anställningspolicy ska styras av lagstiftningen i det land där personalen är anställd.

2.   Urvalsförfaranden, rekrytering och anställning för Actris-Eric ska ske med öppenhet, icke-diskriminering och lika möjligheter. Närmare regler om personalrekrytering ska fastställas i de interna reglerna.

Artikel 11

Upphandlingspolicy

Actris-Eric ska behandla upphandlingskandidater och anbud på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt, oberoende av om de har sin bas i unionen eller inte. Actris-Erics upphandlingar ska följa principerna om öppenhet, icke-diskriminering och konkurrens. Närmare regler om förfaranden och kriterier för upphandling ska fastställas i de interna reglerna.

KAPITEL 2

MEDLEMSKAP OCH OBSERVATÖRSSTATUS

MEDLEMSKAP OCH OBSERVATÖRSSTATUS

Artikel 12

Medlemmar, ständiga observatörer, observatörer och företrädande organ

1.   Följande organ kan bli medlemmar i Actris-Eric med rösträtt, eller ständiga observatörer eller observatörer utan rösträtt:

| (a) | Europeiska unionens medlemsstater. |
| --- | --- |

(a)

Europeiska unionens medlemsstater.

| (b) | Anslutna länder enligt definitionen i artikel 2 c i förordning (EG) nr 723/2009. |
| --- | --- |

(b)

Anslutna länder enligt definitionen i artikel 2 c i förordning (EG) nr 723/2009.

| (c) | Tredjeländer enligt definitionen i artikel 2 b i förordning (EG) nr 723/2009, som inte är anslutna länder. |
| --- | --- |

(c)

Tredjeländer enligt definitionen i artikel 2 b i förordning (EG) nr 723/2009, som inte är anslutna länder.

| (d) | Mellanstatliga organisationer. |
| --- | --- |

(d)

Mellanstatliga organisationer.

2.   Villkoren för att bli medlem, ständig observatör eller observatör anges i artikel 13. Medlemskap i Actris-Eric ska inbegripa minst en EU-medlemsstat och minst två andra länder som antingen är medlemsstater eller anslutna länder.

3.   Under alla omständigheter ska medlemsstater och anknutna länder gemensamt inneha majoriteten av rösträtterna i generalförsamlingen. Generalförsamlingen ska säkerställa att Actris-Eric alltid uppfyller detta krav.

4.   Alla medlemmar, ständiga observatörer eller observatörer som avses i punkt 12.1 a–c får företrädas i generalförsamlingen av ett eller flera offentliga organ, inbegripet regioner eller privata organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter, som de själva valt och som utsetts i enlighet med deras egna regler och förfaranden. Dessa medlemmar, ständiga observatörer eller observatörer ska informera generalförsamlingens ordförande om eventuella ändringar av det företrädande organet, upphävande av dess mandat eller om eventuella ändringar av de specifika rättigheter och skyldigheter som delegerats till det företrädande organet.

5.   Actris-Erics medlemmar, ständiga observatörer och observatörer samt deras företrädande organ finns förtecknade i bilaga I. Bilaga I ska hållas uppdaterad av generalförsamlingens ordförande eller en person som han eller hon bemyndigar.

6.   I de fall Actris-Eric anser det vara fördelaktigt får det också ingå avtal med tredje parter, till exempel med länder som inte kan bli medlemmar, ständiga observatörer eller observatörer i ett Eric-konsortium.

Artikel 13

Villkor för att bli medlem, ständig observatör eller observatör

1.   Organ som har undertecknat den officiella begäran om att inrätta Actris-Eric ska bli medlemmar eller observatörer genom kommissionens beslut att inrätta Actris-Eric i enlighet med förordning (EG) nr 723/2009.

2.   Med förbehåll för artikel 13.1 ska organ som avses i artikel 12.1 och som vill bli medlemmar i Actris-Eric lämna in en skriftlig ansökan till generalförsamlingens ordförande. I ansökan ska organet beskriva på vilket sätt det kommer att bidra till Actris-Erics uppgifter och verksamhet enligt artikel 2 och hur det kommer att fullgöra skyldigheterna som avses i artikel 15.

3.   Med förbehåll för artikel 13.1 får organ som avses i artikel 12.1 och som vill bidra till Actris-Eric, men som inte kan ansluta sig som medlemmar, ansöka om att bli ständiga observatörer eller observatörer. Sökande ska lämna in en skriftlig ansökan till generalförsamlingens ordförande. I ansökan ska sökanden beskriva på vilket sätt den kommer att bidra till Actris-Erics uppgifter och verksamhet enligt artikel 2 och hur den kommer att fullgöra skyldigheterna som avses i artikel 16.

Artikel 14

Utträde av en medlem, ständig observatör eller observatör och upphörande av medlemskap eller observatörsstatus

1.   En medlem eller ständig observatör får inte utträda under Actris-Erics första fem år.

2.   Efter de första fem åren efter inrättandet av Actris-Eric får en medlem eller ständig observatör begära utträde i slutet av ett budgetår, förutsatt att den anmäler sitt utträde genom att sända en officiell begäran sex månader i förväg till generalförsamlingens ordförande.

3.   En observatör får begära utträde i slutet av ett budgetår, förutsatt att den anmäler sitt utträde genom att sända en officiell begäran sex månader i förväg till generalförsamlingens ordförande.

4.   Medlemmar, ständiga observatörer och observatörer ska fullgöra alla ekonomiska och andra skyldigheter innan utträdet kan få verkan.

5.   Generalförsamlingen får avsluta ett medlemskap eller en observatörsstatus om följande villkor är uppfyllda:

| (a) | En medlem, ständig observatör eller observatör har gjort sig skyldig till en allvarlig överträdelse av en eller flera av sina skyldigheter enligt dessa stadgar. |
| --- | --- |

(a)

En medlem, ständig observatör eller observatör har gjort sig skyldig till en allvarlig överträdelse av en eller flera av sina skyldigheter enligt dessa stadgar.

| (b) | En medlem, ständig observatör eller observatör har underlåtit att korrigera denna överträdelse inom sex månader efter att skriftligen ha underrättats om densamma av generalförsamlingens ordförande. |
| --- | --- |

(b)

En medlem, ständig observatör eller observatör har underlåtit att korrigera denna överträdelse inom sex månader efter att skriftligen ha underrättats om densamma av generalförsamlingens ordförande.

6.   Den medlem, ständiga observatör eller observatör som avses i artikel 14.5 ovan ska ha rätt att förklara sin ståndpunkt för generalförsamlingen innan generalförsamlingen fattar beslut i frågan.

7.   Den medlem, ständiga observatör eller observatör som utträder eller vars medlemskap eller observatörsstatus upphör ska varken ha rätt till ersättning eller återbetalning av eventuella bidrag.

8.   Utan att det påverkar artikel 14.1–14.3 får medlemmar, ständiga observatörer och observatörer som är andra tredjeländer än anslutna länder eller mellanstatliga organisationer utträda från Actris-Eric efter ändringar av rådets förordning (EG) nr 723/2009 som väsentligt skulle påverka deras rättigheter och skyldigheter med avseende på Actris-Eric. Sådana ändringar betraktas som väsentliga om de medför ökade avgifter (däribland årliga avgifter), ändrar rösträtter, inför krav i strid med tillämplig lagstiftning i enlighet med artikel 31 i dessa stadgar, avlägsnar rätten att företrädas i generalförsamlingen eller andra organ som inrättats av Actris-Eric, eller ändrar deras rättigheter beträffande representation eller användning av Actris tjänster och enheter.

Ansvaret för och effekterna av ett utträde ur Actris-Eric ska inledningsvis beslutas i enlighet med artikel 14.4, och är föremål för enhällighet i generalförsamlingen.

Oaktat artikel 14.1–14.3 ska den medlem eller ständiga observatör som berörs (inom sex månader efter relevant ändring av Eric-förordningen) meddela generalförsamlingen om sitt utträde minst tre månader i förväg, för att det ska få verkan någon gång fem år efter dessa stadgars ikraftträdande.

Oaktat artikel 14.1–14.3 ska den observatör som berörs (inom sex månader efter relevant ändring av Eric-förordningen) meddela generalförsamlingen om sitt utträde minst tre månader i förväg.

KAPITEL 3

MEDLEMMARS OCH OBSERVATÖRERS RÄTTIGHETER OCH SKYLDIGHETER

MEDLEMMARS OCH OBSERVATÖRERS RÄTTIGHETER OCH SKYLDIGHETER

Artikel 15

Medlemmar

1.   Utan att det påverkar övriga rättigheter som anges i dessa stadgar, interna policyer eller tillämplig lagstiftning har varje medlem rätt att

| a) | delta och rösta i generalförsamlingen, |
| --- | --- |

a)

delta och rösta i generalförsamlingen,

| b) | delta i Actris-Erics evenemang och aktiviteter, |
| --- | --- |

b)

delta i Actris-Erics evenemang och aktiviteter,

| c) | få tillgång till stöd från Actris-Eric och den distribuerade forskningsinfrastrukturens ämnescentrum för sina nationella enheter, |
| --- | --- |

c)

få tillgång till stöd från Actris-Eric och den distribuerade forskningsinfrastrukturens ämnescentrum för sina nationella enheter,

| d) | utse företrädande organ i enlighet med artikel 12, |
| --- | --- |

d)

utse företrädande organ i enlighet med artikel 12,

| e) | välja och bli vald till Actris-Erics styrande organ genom sina delegater i generalförsamlingen, |
| --- | --- |

e)

välja och bli vald till Actris-Erics styrande organ genom sina delegater i generalförsamlingen,

| f) | stå värd för en central enhet, och leda en central enhet, |
| --- | --- |

f)

stå värd för en central enhet, och leda en central enhet,

| g) | köpa in varor och tjänster som ska tillhandahållas in natura för Actris-Erics officiella och exklusiva användning, vilka enbart är för konsortiets icke-ekonomiska verksamhet (och som bokförs som sådana i Actris-Erics redovisning). |
| --- | --- |

g)

köpa in varor och tjänster som ska tillhandahållas in natura för Actris-Erics officiella och exklusiva användning, vilka enbart är för konsortiets icke-ekonomiska verksamhet (och som bokförs som sådana i Actris-Erics redovisning).

2.   Varje medlem ska

| (a) | tillhandahålla det årliga bidraget i enlighet med artikel 26, |
| --- | --- |

(a)

tillhandahålla det årliga bidraget i enlighet med artikel 26,

| (b) | förse sina företrädare med fullständiga befogenheter att rösta i alla frågor som tas upp under ett möte i generalförsamlingen, |
| --- | --- |

(b)

förse sina företrädare med fullständiga befogenheter att rösta i alla frågor som tas upp under ett möte i generalförsamlingen,

| (c) | förbinda sig att utföra Actris-Erics uppgifter och verksamhet enligt definitionen i artikel 2, |
| --- | --- |

(c)

förbinda sig att utföra Actris-Erics uppgifter och verksamhet enligt definitionen i artikel 2,

| (d) | uppmuntra antagande av Actris standarder i sina nationella forskarsamfund inom ramen för Actris, och |
| --- | --- |

(d)

uppmuntra antagande av Actris standarder i sina nationella forskarsamfund inom ramen för Actris, och

| (e) | driva nationella enheter av tillräcklig kvalitet för att tillhandahålla tjänster till Actris. |
| --- | --- |

(e)

driva nationella enheter av tillräcklig kvalitet för att tillhandahålla tjänster till Actris.

Artikel 16

Ständiga observatörer och observatörer

1.   Observatörers rättigheter ska inkludera rätten att

| (a) | delta i generalförsamlingen utan rösträtt, |
| --- | --- |

(a)

delta i generalförsamlingen utan rösträtt,

| (b) | delta i Actris-Erics evenemang och aktiviteter, |
| --- | --- |

(b)

delta i Actris-Erics evenemang och aktiviteter,

| (c) | få tillgång till stöd från Actris-Eric och den distribuerade forskningsinfrastrukturens ämnescentrum för sina nationella enheter, och |
| --- | --- |

(c)

få tillgång till stöd från Actris-Eric och den distribuerade forskningsinfrastrukturens ämnescentrum för sina nationella enheter, och

| (d) | utse företrädande organ i enlighet med artikel 12. |
| --- | --- |

(d)

utse företrädande organ i enlighet med artikel 12.

2.   Varje observatör ska

| (a) | tillhandahålla det årliga bidraget i enlighet med artikel 26, |
| --- | --- |

(a)

tillhandahålla det årliga bidraget i enlighet med artikel 26,

| (b) | förbinda sig att utföra Actris-Erics uppgifter och verksamhet enligt definitionen i artikel 2, |
| --- | --- |

(b)

förbinda sig att utföra Actris-Erics uppgifter och verksamhet enligt definitionen i artikel 2,

| (c) | uppmuntra antagande av Actris standarder i sina nationella forskarsamfund inom ramen för Actris, och |
| --- | --- |

(c)

uppmuntra antagande av Actris standarder i sina nationella forskarsamfund inom ramen för Actris, och

| (d) | tillhandahålla den tekniska infrastruktur som krävs för tillträde. |
| --- | --- |

(d)

tillhandahålla den tekniska infrastruktur som krävs för tillträde.

3.   En observatör ska tas emot under som mest tre år, med möjlighet till två ettåriga förlängningar på grundval av generalförsamlingens godkännande.

4.   En observatör som planerar ett varaktigt deltagande i konsortiet, men som inte kan bli medlem, får ges status som ständig observatör på grundval av generalförsamlingens godkännande. Ständiga observatörer har samma rättigheter och skyldigheter som medlemmar, enligt vad som anges i artiklarna 15.1, 15.2 och 26, med undantag för rätten att rösta i generalförsamlingen.

Artikel 17

Inställande av medlemmars, observatörers och ständiga observatörers rättigheter

1.   Om en medlem är skyldig bidrag i enlighet med artikel 26 som är lika med eller överstiger det bidragsbelopp som medlemmen skulle ha betalat för föregående år, ska dess rösträtter i generalförsamlingen automatiskt ställas in tills dess att bidragen har betalats.

2.   Om en observatör eller en ständig observatör är skyldig bidrag i enlighet med artikel 26 som är lika med eller överstiger det bidragsbelopp som observatören eller den ständiga observatören skulle ha betalat för föregående år, ska dess rätt att närvara vid generalförsamlingens möten automatiskt ställas in tills dess att bidragen har betalats.

KAPITEL 4

STYRNING

STYRNING

Artikel 18

Generalförsamling

1.   Generalförsamlingen ska vara Actris-Erics styrande organ och ska bestå av medlemmarnas, de ständiga observatörernas och observatörernas delegater. Varje medlem, ständig observatör eller observatör ska företrädas av upp till två delegater. Delegaterna ska utses av en medlem, ständig observatör eller observatör. Generalförsamlingen ska sammanträda minst en gång per år och ska ansvara för den övergripande ledningen och övervakningen av Actris-Eric. Generalförsamlingen ska välja en ordförande och en vice ordförande för en tidsperiod på två år, vilka kan väljas om två gånger. Varje medlem, ständig observatör eller observatör ska utan otillbörligt dröjsmål informera generalförsamlingens ordförande skriftligen om varje delegats utnämning eller upphörande av utnämning. Delegaterna får åtföljas av upp till två experter vars enda uppgift är att råda delegaterna. Experterna får inte uttrycka åsikter under mötena, såvida inte ordföranden uppmanar dem att göra detta. Generalförsamlingen ska anta sina egna interna regler.

2.   Varje medlem ska ha en röst, vilken ska kompletteras av ytterligare en röst från en medlem som bidrar till åtminstone en central enhet inom ramen för Actris, och av ytterligare en röst för att bidra till fler än tre olika centrala enheter inom ramen för Actris. Ständiga observatörer och observatörer ska närvara vid generalförsamlingens möten utan rösträtt.

3.   Generalförsamlingen ska sammankallas och ledas av ordföranden. Generalförsamlingen ska i hans eller hennes frånvaro ledas av vice ordföranden.

4.   Det kallas till ett extra möte i generalförsamlingen om så begärs av en tredjedel av medlemmarna.

5.   En medlem får företräda som mest en annan medlem. Medlemmen som företräds ska informera ordföranden skriftligen före mötet i generalförsamlingen.

6.   Beslut kan också fattas genom ett skriftligt förfarande. Villkoren för det skriftliga förfarandet fastställs i de interna regler som antagits av generalförsamlingen.

7.   Beslutsförhet på två tredjedelar av både medlemmar och röster ska krävas för ett giltigt möte. Om beslutsförhet inte föreligger, ska ett nytt möte sammankallas snarast möjligt genom en ny kallelse med samma dagordning. På det andra mötet ska beslutsförhet anses föreligga om 50 % av medlemmarna och rösterna är närvarande.

8.   Generalförsamlingen ska framför allt besluta om följande:

| | Genom enhällighet hos de medlemmar som närvarar vid mötet, om ändring av Actris-Erics stadgar. |
| --- | --- |

Genom enhällighet hos de medlemmar som närvarar vid mötet, om ändring av Actris-Erics stadgar.

| | Med förbehåll för artikel 26.2 kräver beslut i följande frågor a) två tredjedelars majoritet av rösterna från de medlemmar som närvarar vid mötet, och b) att en 60 % majoritet av de årliga medlemsavgifterna har betalats för det senaste hela budgetåret:







  (a) | Godkännande av Actris-Erics finansieringsplan. |
| --- | --- | --- |

Med förbehåll för artikel 26.2 kräver beslut i följande frågor a) två tredjedelars majoritet av rösterna från de medlemmar som närvarar vid mötet, och b) att en 60 % majoritet av de årliga medlemsavgifterna har betalats för det senaste hela budgetåret:

(a)

Godkännande av Actris-Erics finansieringsplan.

| (b) | Godkännande av interna finansiella regler. |
| --- | --- |

(b)

Godkännande av interna finansiella regler.

| | Med förbehåll för artikel 26.2 kräver beslut i följande frågor två tredjedelars majoritet av rösterna från de medlemmar som närvarar vid mötet:







  (a) | Godkännande av årliga arbetsplaner och budget. |
| --- | --- | --- |

Med förbehåll för artikel 26.2 kräver beslut i följande frågor två tredjedelars majoritet av rösterna från de medlemmar som närvarar vid mötet:

(a)

Godkännande av årliga arbetsplaner och budget.

| (b) | Godkännande av andra interna regler än interna finansiella regler. |
| --- | --- |

(b)

Godkännande av andra interna regler än interna finansiella regler.

| (c) | Medlemmars och ständiga observatörers bidrag. |
| --- | --- |

(c)

Medlemmars och ständiga observatörers bidrag.

| (d) | Frivillig avveckling och upplösning av Actris-Eric. |
| --- | --- |

(d)

Frivillig avveckling och upplösning av Actris-Eric.

| (e) | Godkännande av den senaste årsredovisningen och verksamhetsrapporten. |
| --- | --- |

(e)

Godkännande av den senaste årsredovisningen och verksamhetsrapporten.

| (f) | Utnämning av ordförande och vice ordförande. |
| --- | --- |

(f)

Utnämning av ordförande och vice ordförande.

| (g) | Utnämning eller entledigande av generaldirektören. |
| --- | --- |

(g)

Utnämning eller entledigande av generaldirektören.

| (h) | Godkännande av nya medlemmar, ständiga observatörer och observatörer, liksom förnyad observatörsstatus. |
| --- | --- |

(h)

Godkännande av nya medlemmar, ständiga observatörer och observatörer, liksom förnyad observatörsstatus.

| (i) | Upphörande av ett medlemskap eller en observatörsstatus av generalförsamlingen, förutom den berörda medlemmens röst. |
| --- | --- |

(i)

Upphörande av ett medlemskap eller en observatörsstatus av generalförsamlingen, förutom den berörda medlemmens röst.

| (j) | Inrättande och avskaffande av kompletterande rådgivande organ som inte regleras i dessa stadgar, liksom kommittéer och arbetsgrupper. |
| --- | --- |

(j)

Inrättande och avskaffande av kompletterande rådgivande organ som inte regleras i dessa stadgar, liksom kommittéer och arbetsgrupper.

| | Genom enkel majoritet: | Övriga frågor. |
| --- | --- | --- |

Genom enkel majoritet:

Övriga frågor.

Artikel 19

Generaldirektör

1.   Generaldirektören ska utses av generalförsamlingen i enlighet med ett förfarande som antagits av generalförsamlingen. Generaldirektören ska vara anställd av Actris-Eric. Generaldirektören ska vara Actris-Erics rättsliga företrädare. Generaldirektören ska ansvara för genomförandet av generalförsamlingens beslut och säkerställa att Actris vetenskapliga och strategiska utveckling uppfyller förväntningarna på socioekonomiska effekter, teknikutveckling och innovation. Generaldirektören ska aktivt bidra till gemenskapsbyggande och främja externa förbindelser och strategiska partnerskap, liksom överse och samordna Actris verksamhet. Generaldirektören ska företräda Actris-Eric i eventuella rättstvister.

2.   Generaldirektörens tjänsteperiod ska vara fem år. Generalförsamlingen får förnya tjänsteperioden en gång.

3.   Generaldirektören ska vara placerad vid Actris-Erics stadgeenliga säte och ansvara för att leda konsortiets personal och verksamhet i enlighet med dess budget och interna regler.

Artikel 20

Huvudkontor

Huvudkontoret ska vara Actris centrala knutpunkt, genom att samordna dess verksamhet och möjliggöra dess tjänster. Huvudkontoret stöder generalförsamlingens arbete, liksom Actris-Erics rådgivande organ och kommittéer.

Artikel 21

Rådet för vetenskap och innovation

1.   Generalförsamlingen ska inrätta ett oberoende externt råd för vetenskap och innovation. Medlemmarna i rådet för vetenskap och innovation ska utses av generalförsamlingen.

2.   Rådet för vetenskap och innovation ska ha följande uppgifter:

| a) | Övervaka Actris-Erics vetenskapliga och operativa kvalitet och den distribuerade forskningsinfrastrukturens verksamhet. |
| --- | --- |

a)

Övervaka Actris-Erics vetenskapliga och operativa kvalitet och den distribuerade forskningsinfrastrukturens verksamhet.

| b) | Ge återkoppling och lämna rekommendationer för att utveckla Actris-Erics och den distribuerade forskningsinfrastrukturens verksamhet. |
| --- | --- |

b)

Ge återkoppling och lämna rekommendationer för att utveckla Actris-Erics och den distribuerade forskningsinfrastrukturens verksamhet.

| c) | Sammanträda och ge rekommendationer till generalförsamlingen minst en gång per år. |
| --- | --- |

c)

Sammanträda och ge rekommendationer till generalförsamlingen minst en gång per år.

Artikel 22

Etiskt råd

1.   Generalförsamlingen ska inrätta ett oberoende etiskt råd. Medlemmarna i det etiska rådet ska utses av generalförsamlingen.

2.   Det etiska rådet ska ha följande uppgifter:

| a) | Ge återkoppling och lämna rekommendationer för att utveckla de etiska aspekterna av Actris-Erics och den distribuerade forskningsinfrastrukturens verksamhet. |
| --- | --- |

a)

Ge återkoppling och lämna rekommendationer för att utveckla de etiska aspekterna av Actris-Erics och den distribuerade forskningsinfrastrukturens verksamhet.

| b) | Sammanträda och ge rekommendationer till generalförsamlingen och generaldirektören när så behövs. |
| --- | --- |

b)

Sammanträda och ge rekommendationer till generalförsamlingen och generaldirektören när så behövs.

Artikel 23

Finansiell kommitté

1.   Generalförsamlingen ska inrätta en finansiell kommitté och utse dess ledamöter.

2.   Den finansiella kommittén ska ha följande uppgifter:

| a) | Stödja generalförsamlingen i frågor som rör finansiell planering. |
| --- | --- |

a)

Stödja generalförsamlingen i frågor som rör finansiell planering.

| b) | Sammanträda och ge rekommendationer till generalförsamlingen när så behövs. |
| --- | --- |

b)

Sammanträda och ge rekommendationer till generalförsamlingen när så behövs.

3.   Den finansiella kommittén ska själv anta sin arbetsordning, som ska godkännas av generalförsamlingen.

Artikel 24

Andra organ, kommittéer och arbetsgrupper

Actris-Eric kan inrätta ytterligare organ, kommittéer och arbetsgrupper, om så anses nödvändigt, och definiera deras uppdrag och mandat.

KAPITEL 5

FINANSIERING OCH BIDRAG

FINANSIERING OCH BIDRAG

Artikel 25

Finansiella resurser

Actris-Erics resurser ska omfatta följande:

| (a) | Bidrag från medlemmar, ständiga observatörer och observatörer i enlighet med artikel 26 och bilaga II. |
| --- | --- |

(a)

Bidrag från medlemmar, ständiga observatörer och observatörer i enlighet med artikel 26 och bilaga II.

| (b) | Subventioner och donationer. |
| --- | --- |

(b)

Subventioner och donationer.

| (c) | Andra resurser inom de gränser och på de villkor som godkänts av generalförsamlingen. |
| --- | --- |

(c)

Andra resurser inom de gränser och på de villkor som godkänts av generalförsamlingen.

Artikel 26

Bidrag

1.   Bidrag från medlemmar, ständiga observatörer och observatörer ska beräknas i enlighet med de grundläggande regler och principer som fastställs i bilaga II, vilka anges närmare i Actris-Erics interna finansiella regler.

2.   Eventuella ändringar av bidragen ska godkännas av den eller de medlemmar eller den eller de ständiga observatörer som berörs av ändringen innan den kan godkännas av generalförsamlingen.

Artikel 27

Budgetprinciper, räkenskaper och revision

1.   Actris-Erics budgetår ska börja den 1 januari och sluta den 31 december varje år.

2.   Actris-Eric ska omfattas av kraven i lagstiftningen i det land där konsortiet har sitt stadgeenliga säte när det gäller utarbetande, registrering, revision och offentliggörande av räkenskaperna. Mer detaljerade regler ska anges i Actris-Erics interna finansiella regler.

3.   Räkenskaperna för Actris-Eric ska åtföljas av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under budgetåret. Årsredovisningen och den årliga budgeten ska lämnas till generalförsamlingen.

4.   Donationer, gåvor och andra inkomster från medlemmar, ständiga observatörer, observatörer eller tredje parter kan tas emot efter godkännande av generalförsamlingen.

Artikel 28

Undantag från skatteplikt och punktskatter

1.   Undantag från mervärdesskatt på grundval av artiklarna 143.1 g och 151.1 b i rådets direktiv 2006/112/EG och i enlighet med artiklarna 50 och 51 i rådets genomförandeförordning (EU) nr 282/2011 ska tillämpas på inköp av varor och tjänster av Actris-Eric och av medlemmar av Eric, enligt definitionen i artikel 9.1 i rådets förordning (EG) nr 723/2009 av den 25 juni 2009 om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortium), och i den mening som avses i kapitlen 2 och 3 i stadgarna, som är för Actris-Erics officiella och exklusiva användning, under förutsättning att dessa inköp enbart görs för Actris-Erics icke-ekonomiska verksamhet i överensstämmelse med dess verksamhet. Undantag från mervärdesskatt ska begränsas till inköp vars värde överstiger 300 euro.

2.   Undantag från punktskatt på grundval av artikel 11 i rådets direktiv (EU) 2020/262 ska begränsas till inköp av Actris-Eric som är för Actris-Erics officiella och exklusiva användning, under förutsättning att dessa inköp enbart görs för konsortiets icke-ekonomiska verksamhet i överensstämmelse med dess verksamhet och att värdet på inköpet överstiger 300 euro.

3.   Inköp gjorda av personal ska inte omfattas av undantagen.

KAPITEL 6

ÖVRIGT

ÖVRIGT

Artikel 29

Rapportering till Europeiska kommissionen

1.   Actris-Eric ska utarbeta en årlig verksamhetsrapport som framför allt innehåller de vetenskapliga, operativa och ekonomiska aspekterna av verksamheten. Rapporten ska godkännas av generalförsamlingen och överlämnas till Europeiska kommissionen och till berörda offentliga myndigheter inom sex månader från och med utgången av det budgetår som rapporten avser. Denna rapport ska göras allmänt tillgänglig på Actris-Erics webbplats.

2.   Actris-Eric ska informera Europeiska kommissionen om alla omständigheter som allvarligt kan äventyra utförandet av Actris-Erics uppgifter eller hindra att konsortiet uppfyller kraven i förordning (EG) nr 723/2009.

Artikel 30

Arbetsspråk

Actris-Erics arbetsspråk ska vara engelska.

Artikel 31

Tillämplig lagstiftning

Actris-Erics funktionssätt ska styras av följande:

| (a) | Unionsrätten, särskilt förordning (EG) nr 723/2009 och de beslut som avses i artiklarna 6.1 a och 11.1 i förordningen. |
| --- | --- |

(a)

Unionsrätten, särskilt förordning (EG) nr 723/2009 och de beslut som avses i artiklarna 6.1 a och 11.1 i förordningen.

| (b) | b) Lagstiftningen i den stat där Actris-Eric har sitt stadgeenliga säte när det gäller frågor som inte, eller endast delvis, regleras av de rättsakter som avses i led a. |
| --- | --- |

(b)

b) Lagstiftningen i den stat där Actris-Eric har sitt stadgeenliga säte när det gäller frågor som inte, eller endast delvis, regleras av de rättsakter som avses i led a.

| (c) | Dessa stadgar och tillhörande genomförandebestämmelser. |
| --- | --- |

(c)

Dessa stadgar och tillhörande genomförandebestämmelser.

Artikel 32

Tvister

1.   Actris-Erics medlemmar, ständiga observatörer och observatörer ska sträva efter att avgöra tvister i godo.

2.   Europeiska unionens domstol ska vara behörig att avgöra tvister som rör Actris-Eric mellan medlemmar, observatörer och ständiga observatörer, mellan medlemmar, observatörer och ständiga observatörer och Actris-Eric samt tvister i vilka unionen är part.

3.   Unionslagstiftningen om behörig domstol ska tillämpas på tvister mellan Actris-Eric och tredje parter. I fall som inte omfattas av unionslagstiftningen ska lagstiftningen i den stat där Actris-Eric har sitt stadgeenliga säte fastställa vilken domstol som är behörig att avgöra den aktuella tvisten.

Artikel 33

Uppdatering av och tillgång till stadgarna

Stadgarna ska hållas uppdaterade och vara allmänt tillgängliga på Actris-Erics webbplats och vid det stadgeenliga sätet.

Artikel 34

Bestämmelser om inrättande

1.   Ett första möte i generalförsamlingen ska sammankallas av den stat där Actris-Eric har sitt stadgeenliga säte så snart som möjligt efter ikraftträdandet av Europeiska kommissionens beslut om inrättande av Actris-Eric.

2.   Innan det första mötet hålls, och senast 45 kalenderdagar efter ikraftträdandet av Europeiska kommissionens beslut om inrättande av Actris-Eric, ska staten i fråga underrätta de grundande medlemmarna och observatörerna om eventuella särskilda brådskande rättsliga åtgärder som måste vidtas på Actris-Erics vägnar. Såvida inte en grundande medlem framför invändningar mot en rättslig åtgärd inom fem arbetsdagar efter att ha underrättats om åtgärden, ska den rättsliga åtgärden genomföras av en person som vederbörligen bemyndigats av den berörda staten.

---

BILAGA I

FÖRTECKNING ÖVER MEDLEMMAR, STÄNDIGA OBSERVATÖRER, OBSERVATÖRER OCH DERAS FÖRETRÄDANDE ORGAN

| Medlemmar | Företrädande organ |
| --- | --- |
| Republiken Österrike | Federala ministeriet för utbildning, vetenskap och forskning (Bundesministerium für Bildung, Wissenschaft und Forschung) |
| Konungariket Belgien | Service public de programmation Politique scientifique (BELSPO) – Autorité fédérale
  Departement Economie, Wetenscap en Innovatie (EWI) – Vlaamse overheid
  Service public de Wallonie – Direction Générale opérationelle de l’Economie, de l’Emploi & de la Recherche (EER) – Région wallonne |
| Republiken Bulgarien | Ministeriet för utbildning och vetenskap |
| Republiken Cypern | Ministeriet för forskning, innovation och digital politik |
| Republiken Tjeckien | Ministeriet för utbildning, ungdomsfrågor och idrott |
| Konungariket Danmark | Danska byrån för högre utbildning och vetenskap |
| Republiken Finland | Undervisnings- och kulturministeriet
  Kommunikationsministeriet |
| Republiken Frankrike | Centre National de la recherche Scientifique (CNRS) |
| Förbundsrepubliken Tyskland | Förbundsministeriet för miljö, naturvård, kärnsäkerhet och konsumentskydd |
| Republiken Italien | Nationella forskningsrådet (CNR) |
| Konungariket Norge | Norges forskningsråd |
| Republiken Polen | Ministeriet för utbildning och vetenskap |
| Rumänien | Ministerul Cercetării, Inovării și Digitalizării (Ministeriet för forskning, innovation och digitalisering) |
| Konungariket Spanien | Ministeriet för vetenskap och innovation |
| Konungariket Sverige | Vetenskapsrådet (VR) |
| Observatörer | Företrädande organ |
| Schweiziska edsförbundet | Federala miljökontoret (FOEN) |

Medlemmar

Företrädande organ

Republiken Österrike

Federala ministeriet för utbildning, vetenskap och forskning (Bundesministerium für Bildung, Wissenschaft und Forschung)

Konungariket Belgien

Service public de programmation Politique scientifique (BELSPO) – Autorité fédérale

Departement Economie, Wetenscap en Innovatie (EWI) – Vlaamse overheid

Service public de Wallonie – Direction Générale opérationelle de l’Economie, de l’Emploi & de la Recherche (EER) – Région wallonne

Republiken Bulgarien

Ministeriet för utbildning och vetenskap

Republiken Cypern

Ministeriet för forskning, innovation och digital politik

Republiken Tjeckien

Ministeriet för utbildning, ungdomsfrågor och idrott

Konungariket Danmark

Danska byrån för högre utbildning och vetenskap

Republiken Finland

Undervisnings- och kulturministeriet

Kommunikationsministeriet

Republiken Frankrike

Centre National de la recherche Scientifique (CNRS)

Förbundsrepubliken Tyskland

Förbundsministeriet för miljö, naturvård, kärnsäkerhet och konsumentskydd

Republiken Italien

Nationella forskningsrådet (CNR)

Konungariket Norge

Norges forskningsråd

Republiken Polen

Ministeriet för utbildning och vetenskap

Rumänien

Ministerul Cercetării, Inovării și Digitalizării (Ministeriet för forskning, innovation och digitalisering)

Konungariket Spanien

Ministeriet för vetenskap och innovation

Konungariket Sverige

Vetenskapsrådet (VR)

Observatörer

Företrädande organ

Schweiziska edsförbundet

Federala miljökontoret (FOEN)

---

BILAGA II

MEDLEMMARS, STÄNDIGA OBSERVATÖRERS OCH OBSERVATÖRERS BIDRAG TILL VERKSAMHETEN

Förord

Resurstilldelningen till Actris nationella enheter organiseras nationellt, och finansieringen av dem ska inte anses vara extra värdlandsavgifter eller medlemsavgifter till Actris-Eric eller värdlandsavgifter till de centrala enheter som inte ingår i Actris-Eric.

De länder som står värd för centrala enheter ska ansvara för att finansiera deras uppförande, i enlighet med nationella arrangemang.

Verksamheten vid de centrala enheter som ingår i Actris-Eric finansieras delvis genom extra värdlandsavgifter från värdländerna och delvis genom medlemsavgifter från medlemmarna, de ständiga observatörerna och observatörerna i Actris-Eric, såsom beskrivs nedan.

Verksamheten vid de centrala enheter som inte ingår i Actris-Eric finansieras delvis genom värdlandsavgifter från värdländerna med centrala enheter, och delvis genom Actris-Eric genom omfördelning av medlemsavgifterna, såsom beskrivs nedan.

Actris budget och verksamhet ska anpassas för att motsvara inkomsterna.

Bidragsprinciper

| 1. | Medlemmarnas och de ständiga observatörernas årliga bidrag ska bestå av medlemsavgifter och, i tillämpliga fall, värdlandsavgifter och extra värdlandsavgifter. Observatörernas årliga bidrag ska endast bestå av medlemsavgifter. |
| --- | --- |

1.

Medlemmarnas och de ständiga observatörernas årliga bidrag ska bestå av medlemsavgifter och, i tillämpliga fall, värdlandsavgifter och extra värdlandsavgifter. Observatörernas årliga bidrag ska endast bestå av medlemsavgifter.

| 2. | Medlemsavgifter är kontantbidrag till Actris-Eric från alla medlemmar, ständiga observatörer och observatörer som Actris-Eric ska använda för att bidra till finansieringen av de centrala enheternas årliga driftskostnader. |
| --- | --- |

2.

Medlemsavgifter är kontantbidrag till Actris-Eric från alla medlemmar, ständiga observatörer och observatörer som Actris-Eric ska använda för att bidra till finansieringen av de centrala enheternas årliga driftskostnader.

| 3. | Extra värdlandsavgifter är det stöd som ges av Actris-Erics medlemmar och ständiga observatörer för verksamheten vid de centrala enheter som ingår i Actris-Eric, som är placerade i deras eget land. |
| --- | --- |

3.

Extra värdlandsavgifter är det stöd som ges av Actris-Erics medlemmar och ständiga observatörer för verksamheten vid de centrala enheter som ingår i Actris-Eric, som är placerade i deras eget land.

| 4. | Värdlandsavgifter är det stöd som ges av Actris-Erics medlemmar och ständiga observatörer för verksamheten vid de centrala enheter som inte ingår i Actris-Eric, som är placerade i deras eget land. Värdlandsavgifterna ska betalas enligt vad som fastställs i princip 6 och kan överföras antingen helt eller delvis till Actris-Eric, för att sedan vidarebefordras till respektive institution i deras eget land. |
| --- | --- |

4.

Värdlandsavgifter är det stöd som ges av Actris-Erics medlemmar och ständiga observatörer för verksamheten vid de centrala enheter som inte ingår i Actris-Eric, som är placerade i deras eget land. Värdlandsavgifterna ska betalas enligt vad som fastställs i princip 6 och kan överföras antingen helt eller delvis till Actris-Eric, för att sedan vidarebefordras till respektive institution i deras eget land.

| 5. | Nivån på värdlandsavgifterna och de extra värdlandsavgifterna fastställs till ungefär 70 % av kostnaderna för de centrala enheterna. Den maximala värdlandsavgiften eller extra värdlandsavgiften för de centrala enheterna får inte överstiga 70 % av den årliga budgeten och får inte stå för mindre än 50 %. |
| --- | --- |

5.

Nivån på värdlandsavgifterna och de extra värdlandsavgifterna fastställs till ungefär 70 % av kostnaderna för de centrala enheterna. Den maximala värdlandsavgiften eller extra värdlandsavgiften för de centrala enheterna får inte överstiga 70 % av den årliga budgeten och får inte stå för mindre än 50 %.

| 6. | Värdlandsavgifterna och de extra värdlandsavgifterna kan tillhandahållas kontant eller in natura. Reglerna för kontantbidragen och bidragen in natura ska definieras i de interna reglerna. |
| --- | --- |

6.

Värdlandsavgifterna och de extra värdlandsavgifterna kan tillhandahållas kontant eller in natura. Reglerna för kontantbidragen och bidragen in natura ska definieras i de interna reglerna.

| 7. | Den del av varje centrala enhets årliga driftskostnader som inte täcks av värdlandsavgifter eller extra värdlandsavgifter ska finansieras av Actris-Eric genom medlemsavgifter från konsortiets medlemmar, ständiga observatörer och observatörer. |
| --- | --- |

7.

Den del av varje centrala enhets årliga driftskostnader som inte täcks av värdlandsavgifter eller extra värdlandsavgifter ska finansieras av Actris-Eric genom medlemsavgifter från konsortiets medlemmar, ständiga observatörer och observatörer.

| 8. | Medlemsavgifterna ska betalas kontant. |
| --- | --- |

8.

Medlemsavgifterna ska betalas kontant.

| 9. | Medlemsavgifterna till Actris-Eric ska betalas i euro. |
| --- | --- |

9.

Medlemsavgifterna till Actris-Eric ska betalas i euro.

| 10. | De årliga medlemsavgifterna för ständiga observatörer och observatörer grundas på samma principer som för medlemmar. |
| --- | --- |

10.

De årliga medlemsavgifterna för ständiga observatörer och observatörer grundas på samma principer som för medlemmar.

| 11. | Medlemmar, ständiga observatörer och observatörer som ansluter till Actris-Eric ska betala en proportionell årsavgift för inträdesåret, beroende på i vilken månaden de ansluter till Actris-Eric. |
| --- | --- |

11.

Medlemmar, ständiga observatörer och observatörer som ansluter till Actris-Eric ska betala en proportionell årsavgift för inträdesåret, beroende på i vilken månaden de ansluter till Actris-Eric.

| 12. | De årliga avgifterna för mellanstatliga organisationer beslutas av generalförsamlingen vid tidpunkten för godtagandet av deras ansökan, som medlem eller observatör. |
| --- | --- |

12.

De årliga avgifterna för mellanstatliga organisationer beslutas av generalförsamlingen vid tidpunkten för godtagandet av deras ansökan, som medlem eller observatör.

| 13. | Medlemsavgifter utgörs av följande:






  a) | Allmänt stöd för att upprätthålla verksamheten vid huvudkontoret och datacentret, för den del som inte täcks av värdlandsavgifter eller extra värdlandsavgifter. |
| --- | --- | --- |

13.

Medlemsavgifter utgörs av följande:

a)

Allmänt stöd för att upprätthålla verksamheten vid huvudkontoret och datacentret, för den del som inte täcks av värdlandsavgifter eller extra värdlandsavgifter.

| b) | Operativt stöd för att upprätthålla verksamheten vid ämnescentrumen, för den del som inte täcks av värdlandsavgifter eller extra värdlandsavgifter. |
| --- | --- |

b)

Operativt stöd för att upprätthålla verksamheten vid ämnescentrumen, för den del som inte täcks av värdlandsavgifter eller extra värdlandsavgifter.

De årliga medlemsavgifterna beräknas med hjälp av följande ekvation, och beskrivs närmare i de interna finansiella reglerna:

| Ekvation för delen för allmänt stöd och operativt stöd:


  För varje land medlem/observatör i (från 1 till N)

  Medlemsavgift (i) = Allmänt stöd (i) + Operativt stöd (i)







  1. | |
| --- | --- |

Ekvation för delen för allmänt stöd och operativt stöd:

För varje land medlem/observatör i (från 1 till N)

Medlemsavgift (i) = Allmänt stöd (i) + Operativt stöd (i)

1.

Formula

| 2. | |
| --- | --- |

2.

Formula

där

| — | Förkortningar: MC=Medlemsavgifter, HO=Huvudkontor, DC=Datacenter, TC=Ämnescentrum, GNI=Bruttonationalinkomst |
| --- | --- |

—

Förkortningar: MC=Medlemsavgifter, HO=Huvudkontor, DC=Datacenter, TC=Ämnescentrum, GNI=Bruttonationalinkomst

| — | MC del HO/DC/TC = 30 % av driftskostnaden för HO/DC/TC |
| --- | --- |

—

MC del HO/DC/TC = 30 % av driftskostnaden för HO/DC/TC

| — | Kapacitet TC är den maximala kapacitet som angetts av TC, uttryckt som högsta antal NF till vilka operativt stöd kan lämnas. |
| --- | --- |

—

Kapacitet TC är den maximala kapacitet som angetts av TC, uttryckt som högsta antal NF till vilka operativt stöd kan lämnas.

| — | Nr(i,j) är det antal nationella enheter i land i (från 1 till N) som kommer att få operativt stöd från ämnescentrum j (från 1 till 6). |
| --- | --- |

—

Nr(i,j) är det antal nationella enheter i land i (från 1 till N) som kommer att få operativt stöd från ämnescentrum j (från 1 till 6).

Finansiella åtaganden för de första fem åren

En preliminär inkomst- och utgiftsplan för Actris-Erics första femårsperiod visas nedan (tabell 1).

För de första fem åren beräknas medlemsavgifterna enligt ekvationen ovan, baserat på kostnaderna för att inleda verksamheten vid de centrala enheterna och medlemmarnas, de ständiga observatörernas och observatörernas planer för att ansluta nationella enheter till Actris. De medlemsavgifter som ska betalas av medlemmarna, de ständiga observatörerna och observatörerna beräknas för den första femårsperioden och visas i tabell 2.

De beräknade årliga extra värdlandsavgifterna till Actris-Eric för den första femårsperioden visas i tabell 2. De preliminära värdlandsavgifterna till de centrala enheterna, inte del av Actris-Eric, visas i tabell 3.

Generalförsamlingen ska inleda beslutsprocessen för nästkommande finansieringsplan och medlemsavgifter åtminstone ett år före utgången av den första femårsperioden.

Tabell 1

Actris-Erics inkomst- och utgiftsplan för de första fem åren

| ACTRIS-ERICS INKOMSTER | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Medlemsavgifter | 1 475 320 | 2 069 497 | 2 421 496 | 2 720 060 | 3 088 263 |
| Extra värdlandsavgifter | 889 400 | 924 400 | 951 400 | 993 400 | 1 067 400 |
| TOTALT | 2 364 720 | 2 993 897 | 3 372 896 | 3 713 460 | 4 155 663 |

ACTRIS-ERICS INKOMSTER

2021

2022

2023

2024

2025

Medlemsavgifter

1 475 320

2 069 497

2 421 496

2 720 060

3 088 263

Extra värdlandsavgifter

889 400

924 400

951 400

993 400

1 067 400

TOTALT

2 364 720

2 993 897

3 372 896

3 713 460

4 155 663

| ACTRIS-ERICS UTGIFTER | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Huvudkontor | 1 158 895 | 1 209 290 | 1 241 027 | 1 302 089 | 1 402 081 |
| Datacenter, del av Eric | 78 312 | 78 312 | 82 312 | 82 312 | 86 312 |
| Medlemsavgifter efter omfördelning till de centrala enheterna, inte del av Actris-Eric | 1 127 512 | 1 706 296 | 2 049 557 | 2 329 059 | 2 667 270 |
| TOTALT | 2 364 720 | 2 993 897 | 3 372 896 | 3 713 460 | 4 155 663 |

ACTRIS-ERICS UTGIFTER

2021

2022

2023

2024

2025

Huvudkontor

1 158 895

1 209 290

1 241 027

1 302 089

1 402 081

Datacenter, del av Eric

78 312

78 312

82 312

82 312

86 312

Medlemsavgifter efter omfördelning till de centrala enheterna, inte del av Actris-Eric

1 127 512

1 706 296

2 049 557

2 329 059

2 667 270

TOTALT

2 364 720

2 993 897

3 372 896

3 713 460

4 155 663

Tabell 2

Beräknade årliga medlemsavgifter och extra värdlandsavgifter till Actris-Eric för de första fem åren

| Land | Bidrag | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ÖSTERRIKE | Medlemsavgift | 51 000 | 76 742 | 83 486 | 96 865 | 107 141 |
| BELGIEN | Medlemsavgift | 86 227 | 110 044 | 120 199 | 128 664 | 140 113 |
| BULGARIEN | Medlemsavgift | 48 581 | 61 336 | 66 783 | 72 739 | 80 954 |
| CYPERN | Medlemsavgift | 66 946 | 78 713 | 83 726 | 89 401 | 96 941 |
| TJECKIEN | Medlemsavgift | 57 901 | 83 624 | 90 523 | 103 485 | 113 181 |
| DANMARK | Medlemsavgift | 43 568 | 57 853 | 63 477 | 70 246 | 93 649 |
| FINLAND | Extra värdlandsavgift, HO | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 |
| Extra värdlandsavgift, DC | 7 200 | 7 200 | 7 200 | 7 200 | 7 200 |
| Medlemsavgift | 83 769 | 109 163 | 153 669 | 180 067 | 211 134 |
| FRANKRIKE | Extra värdlandsavgift, DC | 34 500 | 34 500 | 34 500 | 34 500 | 34 500 |
| Medlemsavgift | 210 698 | 262 706 | 294 487 | 315 407 | 347 968 |
| TYSKLAND | Medlemsavgift | 220 163 | 360 321 | 416 454 | 505 778 | 605 431 |
| ITALIEN | Extra värdlandsavgift, HO | 111 000 | 146 000 | 169 000 | 211 000 | 281 000 |
| Extra värdlandsavgift, DC | 13 000 | 13 000 | 17 000 | 17 000 | 21 000 |
| Medlemsavgift | 128 645 | 248 588 | 297 000 | 320 619 | 344 335 |
| NORGE | Extra värdlandsavgift, DC | 23 700 | 23 700 | 23 700 | 23 700 | 23 700 |
| Medlemsavgift | 66 247 | 81 318 | 87 587 | 95 014 | 104 688 |
| POLEN | Medlemsavgift | 74 690 | 101 707 | 121 326 | 142 714 | 169 500 |
| RUMÄNIEN | Medlemsavgift | 82 255 | 99 041 | 134 294 | 147 967 | 158 643 |
| SPANIEN | Medlemsavgift | 145 271 | 175 830 | 190 798 | 204 847 | 223 905 |
| SVERIGE | Medlemsavgift | 58 425 | 75 352 | 123 895 | 138 371 | 149 300 |
| SCHWEIZ | Medlemsavgift | 50 935 | 87 161 | 93 793 | 107 876 | 141 380 |
| Medlemsavgifter, totalt | 1 475 320 | 2 069 497 | 2 421 496 | 2 720 060 | 3 088 263 |
| Extra värdlandsavgifter, totalt | 889 400 | 924 400 | 951 400 | 993 400 | 1 067 400 |

Land

Bidrag

2021

2022

2023

2024

2025

ÖSTERRIKE

Medlemsavgift

51 000

76 742

83 486

96 865

107 141

BELGIEN

Medlemsavgift

86 227

110 044

120 199

128 664

140 113

BULGARIEN

Medlemsavgift

48 581

61 336

66 783

72 739

80 954

CYPERN

Medlemsavgift

66 946

78 713

83 726

89 401

96 941

TJECKIEN

Medlemsavgift

57 901

83 624

90 523

103 485

113 181

DANMARK

Medlemsavgift

43 568

57 853

63 477

70 246

93 649

FINLAND

Extra värdlandsavgift, HO

700 000

700 000

700 000

700 000

700 000

Extra värdlandsavgift, DC

7 200

7 200

7 200

7 200

7 200

Medlemsavgift

83 769

109 163

153 669

180 067

211 134

FRANKRIKE

Extra värdlandsavgift, DC

34 500

34 500

34 500

34 500

34 500

Medlemsavgift

210 698

262 706

294 487

315 407

347 968

TYSKLAND

Medlemsavgift

220 163

360 321

416 454

505 778

605 431

ITALIEN

Extra värdlandsavgift, HO

111 000

146 000

169 000

211 000

281 000

Extra värdlandsavgift, DC

13 000

13 000

17 000

17 000

21 000

Medlemsavgift

128 645

248 588

297 000

320 619

344 335

NORGE

Extra värdlandsavgift, DC

23 700

23 700

23 700

23 700

23 700

Medlemsavgift

66 247

81 318

87 587

95 014

104 688

POLEN

Medlemsavgift

74 690

101 707

121 326

142 714

169 500

RUMÄNIEN

Medlemsavgift

82 255

99 041

134 294

147 967

158 643

SPANIEN

Medlemsavgift

145 271

175 830

190 798

204 847

223 905

SVERIGE

Medlemsavgift

58 425

75 352

123 895

138 371

149 300

SCHWEIZ

Medlemsavgift

50 935

87 161

93 793

107 876

141 380

Medlemsavgifter, totalt

1 475 320

2 069 497

2 421 496

2 720 060

3 088 263

Extra värdlandsavgifter, totalt

889 400

924 400

951 400

993 400

1 067 400

Tabell 3

Angivna årliga värdlandsavgifter, både för genomförandet och den operativa verksamheten vid de centrala enheter som inte ingår i Actris-Eric (den del av datacentret och ämnescentrumen som inte avser Eric). Dessa värdlandsavgifter ingår inte i Actris-Erics inkomster och utgifter som presenteras i tabell 1

| Land | Bidrar till | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ÖSTERRIKE | CIS, CREGARS | 437 000 | 520 000 | 402 000 | 432 000 | 319 000 |
| BELGIEN | CREGARS | 651 000 | 731 000 | 580 000 | 561 000 | 527 000 |
| TJECKIEN | CAIS-ECAC | 115 000 | 102 000 | 106 000 | 106 000 | 95 000 |
| FINLAND | DC, CAIS-ECAC, CCRES, CiGas | 1 714 000 | 788 000 | 772 000 | 802 000 | 833 000 |
| FRANKRIKE | DC, CAIS-ECAC, CARS, CCRES, CiGas, CREGARS | 2 644 000 | 2 261 000 | 2 430 000 | 2 144 000 | 1 915 000 |
| TYSKLAND | CAIS-ECAC, CARS, CIS, CCRES, CiGas, CREGARS | 4 610 000 | 5 214 000 | 4 219 000 | 4 544 000 | 3 052 000 |
| ITALIEN | HO (*1), DC, CAIS-ECAC, CARS | 2 675 000 | 3 497 000 | 940 000 | 956 000 | 1 198 000 |
| NORGE | DC | 1 256 000 | 1 116 000 | 1 119 000 | 709 000 | 585 000 |
| RUMÄNIEN | CARS | 105 000 | 255 000 | 265 000 | 272 000 | 282 000 |
| SPANIEN | DC, CARS | 380 000 | 400 000 | 407 000 | 414 000 | 398 000 |
| SCHWEIZ | CiGas | 121 000 | 116 000 | 112 000 | 108 000 | 104 000 |
| Värdlandsavgifter, totalt | 14 708 000 | 15 000 000 | 11 352 000 | 11 048 000 | 9 308 000 |

Land

Bidrar till

2021

2022

2023

2024

2025

ÖSTERRIKE

CIS, CREGARS

437 000

520 000

402 000

432 000

319 000

BELGIEN

CREGARS

651 000

731 000

580 000

561 000

527 000

TJECKIEN

CAIS-ECAC

115 000

102 000

106 000

106 000

95 000

FINLAND

DC, CAIS-ECAC, CCRES, CiGas

1 714 000

788 000

772 000

802 000

833 000

FRANKRIKE

DC, CAIS-ECAC, CARS, CCRES, CiGas, CREGARS

2 644 000

2 261 000

2 430 000

2 144 000

1 915 000

TYSKLAND

CAIS-ECAC, CARS, CIS, CCRES, CiGas, CREGARS

4 610 000

5 214 000

4 219 000

4 544 000

3 052 000

ITALIEN

HO (*1), DC, CAIS-ECAC, CARS

2 675 000

3 497 000

940 000

956 000

1 198 000

NORGE

DC

1 256 000

1 116 000

1 119 000

709 000

585 000

RUMÄNIEN

CARS

105 000

255 000

265 000

272 000

282 000

SPANIEN

DC, CARS

380 000

400 000

407 000

414 000

398 000

SCHWEIZ

CiGas

121 000

116 000

112 000

108 000

104 000

Värdlandsavgifter, totalt

14 708 000

15 000 000

11 352 000

11 048 000

9 308 000

---

(*1)  Italiens värdlandsavgift inkluderar bidragen till genomförandet av HO-enheten under 2021–2022.

---

BILAGA III

DEFINITIONER

I dessa stadgar gäller följande definitioner:

Actris: en forskningsinfrastruktur för aerosoler, moln och spårgaser som producerar högkvalitativa data om kortlivande atmosfärskomponenter och processer som leder till deras variation i naturliga och kontrollerade omgivningar, och som integrerar, harmoniserar och distribuerar dataset, verksamheter och tjänster som tillhandahålls av centrala enheter och nationella enheter.

Actris data: data som definieras i Actris datapolicy, godkänd och ändrad genom generalförsamlingens beslut.

Actris-Eric: den forskningsinfrastruktur för aerosoler, moln och spårgaser som inrättats som ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortium) enligt förordning (EG) nr 723/20092.

central enhet: en del av Actris på europeisk nivå, ett huvudkontor, ett datacenter eller ett ämnescentrum som erbjuder Actris data eller forskningstjänster och andra tjänster till användare, liksom operativt stöd till nationella enheter.

bidra till en central enhet: ett land bidrar till en central enhet om det står värd för en del av den centrala enheten eller bidrar till verksamheten vid denna del; för att bidra till en central enhet är det nödvändigt att bidra till finansieringen av den centrala enheten genom värdlandsavgifter.

samarbetsavtal: ett avtal mellan Actris-Eric och en nationell enhet eller mellan Actris-Eric och en central enhet som inte ingår i Actris-Eric.

datacenter: den centrala enhet som ansvarar för kuratering och bevarande av Actris data, liksom för distribution av data och produkter och verktyg med mervärde, och som är värd för Actris dataportal.

huvudkontor: den centrala enhet som ansvarar för att samordna och företräda Actris, liksom för att underlätta åtkomst till Actris tjänster.

värdland: ett land där den centrala enheten är placerad och varifrån verksamheten bedrivs.

värdlandsavgift: stöd som ges av medlemmar eller ständiga observatörer för verksamheten vid de centrala enheter som inte ingår i Actris-Eric, som är placerade i deras eget land.

extra värdlandsavgift: stöd som ges av medlemmar och ständiga observatörer i Actris-Eric för verksamheten vid de centrala enheter som ingår i Actris-Eric, som är placerade i deras eget land.

immateriell rättighet: vad som anges i artikel 2 i konventionen om upprättande av Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten av den 14 juli 1967, i dess ändrade lydelse av den 28 september 1979.

medlemsavgift: det belopp som länderna betalar för att ansluta till Actris-Eric som medlemmar, ständiga observatörer eller observatörer.

nationell enhet: en undersökande plattform eller observationsplattform som har ett avtalsförhållande med Actris-Eric och som tillhandahåller data och/eller fysisk åtkomst eller fjärråtkomst till sina lokaler.

ämnescentrum: en central enhet som antingen ingår i Actris-Eric eller har ett avtalsförhållande med Actris-Eric, som erbjuder tjänster och operativt stöd för kvalitetssäkring/kvalitetskontroll av mätningar och data (inbegripet utbildning, kalibrering, verktyg för kvalitetssäkring/kvalitetskontroll och utveckling av standardiserade operativa förfaranden och utvärderingsförfaranden).

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 3.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 156/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 156/22

---

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner (1):

3,50 % den 1 maj 2023

Eurons växelkurs (2)

2 maj 2023

(2023/C 156/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0965 |
| JPY | japansk yen | 150,70 |
| DKK | dansk krona | 7,4538 |
| GBP | pund sterling | 0,87868 |
| SEK | svensk krona | 11,2915 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9841 |
| ISK | isländsk krona | 149,70 |
| NOK | norsk krona | 11,7620 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 23,587 |
| HUF | ungersk forint | 371,98 |
| PLN | polsk zloty | 4,5758 |
| RON | rumänsk leu | 4,9305 |
| TRY | turkisk lira | 21,3508 |
| AUD | australisk dollar | 1,6371 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4885 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,6075 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7654 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4646 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 470,32 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 20,1460 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,5791 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 143,37 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,8948 |
| PHP | filippinsk peso | 60,712 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 37,478 |
| BRL | brasiliansk real | 5,4853 |
| MXN | mexikansk peso | 19,6703 |
| INR | indisk rupie | 89,7515 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0965

JPY

japansk yen

150,70

DKK

dansk krona

7,4538

GBP

pund sterling

0,87868

SEK

svensk krona

11,2915

CHF

schweizisk franc

0,9841

ISK

isländsk krona

149,70

NOK

norsk krona

11,7620

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

23,587

HUF

ungersk forint

371,98

PLN

polsk zloty

4,5758

RON

rumänsk leu

4,9305

TRY

turkisk lira

21,3508

AUD

australisk dollar

1,6371

CAD

kanadensisk dollar

1,4885

HKD

Hongkongdollar

8,6075

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7654

SGD

singaporiansk dollar

1,4646

KRW

sydkoreansk won

1 470,32

ZAR

sydafrikansk rand

20,1460

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,5791

IDR

indonesisk rupiah

16 143,37

MYR

malaysisk ringgit

4,8948

PHP

filippinsk peso

60,712

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

37,478

BRL

brasiliansk real

5,4853

MXN

mexikansk peso

19,6703

INR

indisk rupie

89,7515

---

(1)  Räntesats vid den transaktion som närmast föregick det angivna datumet. Vid refinansieringstransaktioner till rörlig ränta är räntesatsen marginalräntesatsen.

(2)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 3.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 156/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 156/23

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 26.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 om definition, beskrivning, presentation och märkning av spritdrycker, användning av namn på spritdrycker i presentationen och märkningen av andra livsmedel, skydd av geografiska beteckningar för spritdrycker, användning av jordbruksalkohol och destillat av jordbruksprodukter i alkoholhaltiga drycker samt om upphävande av förordning (EG) nr 110/2008

(2023/C 156/04)

Genom detta offentliggörande ges rätt att göra invändningar i enlighet med artikel 27 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Borzag pálinka”

EU-nr: PGI-HU-02845

Inlämnat den 23 maj 2022

1.   Namn som ska registreras

”Borzag pálinka”

2.   Kategori av spritdryck

| 9. | Fruktsprit |
| --- | --- |

9.

Fruktsprit

3.   Typ av geografisk beteckning

Geografisk beteckning

4.   Beskrivning av spritdryckens egenskaper

Fysikaliska, kemiska eller organoleptiska egenskaper

”Borzag pálinka” framställs av stenfrukten från vild sommarfläder eller dvärgfläder (Sambucus ebulus), i folkmun i Ungern kallad borzag, och

| — | är klar och i allmänhet färglös, även om bärens ovanligt starka färgämnen kan slå igenom i det slutliga destillatet och till och med ge en svagt gulaktig nyans under viloperioden, |
| --- | --- |

—

är klar och i allmänhet färglös, även om bärens ovanligt starka färgämnen kan slå igenom i det slutliga destillatet och till och med ge en svagt gulaktig nyans under viloperioden,

| — | har en högsta tillåten metanolhalt på 1 000 g/hl (100 volymprocent) och en vätecyanidhalt på högst 7 g/hl (100 volymprocent), |
| --- | --- |

—

har en högsta tillåten metanolhalt på 1 000 g/hl (100 volymprocent) och en vätecyanidhalt på högst 7 g/hl (100 volymprocent),

| — | har en unik och synnerligen framträdande karaktär samt stark smak och doft. |
| --- | --- |

—

har en unik och synnerligen framträdande karaktär samt stark smak och doft.

Särskilda egenskaper (jämfört med spritdrycker i samma kategori)

| — | Alkoholhalten för ”Borzag pálinka” ligger på över 40 volymprocent eftersom spritdryckens aromatiska egenskaper framträder och utvecklas ordentligt först vid en högre alkoholhalt. Halten av flyktiga ämnen är minst 350 g/hl (100 volymprocent), vilket har att göra med den rika aromen hos fläderråvaran i distriktet Nógrád. |
| --- | --- |

—

Alkoholhalten för ”Borzag pálinka” ligger på över 40 volymprocent eftersom spritdryckens aromatiska egenskaper framträder och utvecklas ordentligt först vid en högre alkoholhalt. Halten av flyktiga ämnen är minst 350 g/hl (100 volymprocent), vilket har att göra med den rika aromen hos fläderråvaran i distriktet Nógrád.

| — | Bland de karakteristiska aromatiska tonerna hos ”Borzag pálinka” finner vi sötma (en angenäm smak av choklad, frukt och honung), kryddighet och eventuellt örtinslag (mint, gröna örter, vanilj, anis, en), samtidigt som det även kan finnas inslag av apelsinskal och marsipan som härrör från stenfrukterna. |
| --- | --- |

—

Bland de karakteristiska aromatiska tonerna hos ”Borzag pálinka” finner vi sötma (en angenäm smak av choklad, frukt och honung), kryddighet och eventuellt örtinslag (mint, gröna örter, vanilj, anis, en), samtidigt som det även kan finnas inslag av apelsinskal och marsipan som härrör från stenfrukterna.

5.   Definition av det geografiska området

Distriktet Nógráds administrativa område.

6.   Framställningsmetod för spritdrycken

Bären som plockats i det avgränsade området får mäskas, jäsas, destilleras och lagras i ett destilleri beläget inom det geografiska området.

De viktigaste stegen i framställningen av ”Borzag pálinka”:

| 1. | Bären väljs ut och godkänns |
| --- | --- |

1.

Bären väljs ut och godkänns

| 2. | Mäskning |
| --- | --- |

2.

Mäskning

| 3. | Jäsning |
| --- | --- |

3.

Jäsning

| 4. | Destillering |
| --- | --- |

4.

Destillering

| 5. | Vila, lagring |
| --- | --- |

5.

Vila, lagring

| 6. | Framställning och hantering av pálinkan |
| --- | --- |

6.

Framställning och hantering av pálinkan

6.1   Bären väljs ut och godkänns

Bären måste vara mogna och inte innehålla skämda frön eller främmande partiklar.

6.2   Mäskning

Stjälkarna avlägsnas från bären och de små fröna krossas, dock inte så mycket att själva stenen skadas (för att minska risken att vätecyanid bildas). Råvaran läggs därefter direkt i jästankar (av rostfritt stål eller eventuellt plast).

Beroende på bärens konsistens kan vatten behöva tillsättas, t.ex. om bären har börjat torka, eftersom jäsningen annars inte kan ske på rätt sätt.

6.3   Jäsning

Användning av moderna metoder och tillsatsmaterial (kontrollerad jäsning, jästkultur, pektinenzymer) är tillåtet och rekommenderas. Mäskens optimala pH-värde ligger på mellan 2,8 och 3,5. Den jästa mäsken bör destilleras snarast möjligt, dock inte senare än 30 dagar efter jäsningen. Vid behov lagras den jästa mäsken vid 10–22 °C.

6.4   Destillering

”Borzag pálinka” får framställas med hjälp av alla typer av destilleringsapparatur som finns tillgängliga på marknaden. Användning av enkelpanna rekommenderas, särskilt om pálinkan framställs i en destilleringsapparat i koppar med en kapacitet på högst 1 000 liter och det rör sig om fraktionerad destillering i minst två omgångar.

6.5   Vila, lagring

Efter raffinering/destillering måste ”Borzag pálinka” få vila i ett mörklagt rum vid jämn temperatur under 20 °C och måttlig fuktighet så att de komplexa smakerna och dofterna ges möjlighet att blandas. Viloperioden ska uppgå till minst 60 dagar. Under denna tid får pálinkan inte utsättas för några fysikaliska eller kemiska processer.

6.6   Framställning och hantering av pálinkan

Alkoholhalten hos destillatet som fått vila måste justeras till konsumtionslämplig nivå genom att avhärdat vatten tillsätts. Alkoholhalten måste vara minst 40 volymprocent så att de aromatiska egenskaperna hos ”Borzag pálinka” ska kunna komma fram och utvecklas ordentligt. (Alkoholhalten efter utspädning kan avvika med ± 0,3 volymprocent från den halt som anges i märkningen.)

Lämplig konsumtionsalkoholhalt bör uppnås försiktigt i flera steg genom att 5–10 % vatten tillsätts per gång under flera dagar. På så sätt undviks opalisering, och de aromatiska ämnena bevaras.

7.   Särskilda regler för förpackning

–

8.   Särskilda regler för märkning

Utöver vad som anges i lagstiftningen ska märkningen även innehålla följande:

| — | ”Földrajzi jelzés” [geografisk beteckning] (separat från namnet). |
| --- | --- |

—

”Földrajzi jelzés” [geografisk beteckning] (separat från namnet).

| — | Namnet ”Borzag pálinka” måste finnas med på alla flasketiketter (på fram- och/eller baksidan och/eller på sidan). |
| --- | --- |

—

Namnet ”Borzag pálinka” måste finnas med på alla flasketiketter (på fram- och/eller baksidan och/eller på sidan).

9.   Beskrivning av sambandet mellan spritdrycken och dess ursprung

Sambandet mellan ”Borzag pálinka” och området bygger på produktens egenskaper och anseende.

De råvaror som används till ”Borzag pálinka” är stenfrukten från vild sommarfläder (dvärgfläder) – i Ungern kallad borzag – med ursprung i distriktet Nógrád.

Borzag är det folkliga, ursprungliga namn på Sambucus ebulus L., eller dvärgfläder, som används av invånarna i distriktet Nógrád (Pallas Nagylexikon: Https://mek.oszk.hu/00000/00060/html/015/pc001524.html#10). Det framgår klart och tydligt att ”Borzag pálinka” har sitt ursprung i distriktet Nógrád , eftersom det endast är här som dvärgfläder kallas borzag. Dessutom skriver Sándor Póczos i boken om ”Borzag pálinka” att det finns ett distrikt i Ungern – Nógrád – där dvärgfläder (borzag) är en välkänd växt och att framställa pálinka både är accepterat och till och med något naturligt.

Distriktet Nógrád ligger i den norra delen av Ungern, i skärningspunkten för fyra bergskedjor (Börzsöny, Mátra, Cserhát och Karancs-Medves). När det gäller topografin består området av långsträckta bergskedjor av vulkaniskt ursprung, 400–600 m höga, med inslag av skogsområden (som utgör cirka 40 % av distriktets territorium). Den naturliga vattenförsörjningen i området är låg. Områdets magra, sura och hårda jordar och de speciella klimatförhållandena – sval, fuktig och skuggig terräng – utgör gynnsamma förutsättningar för fläder, något som också bekräftas i studier. Fläderns särskilda egenskaper är i mångt och mycket ett resultat av vädret. Tack vare miljöförhållandena innehåller den dvärgfläder som växer i området höga halter av bittra iridoidglykosidestrar (ebulosid, isoswerosid), saponin, tannin, cyanogena glykosider, harts, eterisk olja och organiska syror. Den bittra smaken hos de iridoidglykosiderna bidrar starkt till smaken av marsipan och den kryddiga karaktären hos ”Borzag pálinka”. Bären innehåller även höga halter av eteriska oljor, socker, cyanogena glykosider och rödvioletta färgämnen, och det är detta som ger bären deras söta aromatiska inslag och den svagt gulaktiga nyans som kan uppstå hos vilande pálinka.

”Borzag pálinka” har framställts i distriktet Nógrád under hundratals år. I enlighet med de månghundraåriga traditionerna använder nästan alla kommersiella destillerier i distriktet Nógrád dvärgfläder för att framställa pálinka. Det är endast i denna del av landet (distriktet Nógrád) som växten kallas borzag. I övriga delar är växten känd under namnet gyalogbodza, som är den ungerska standardbenämningen på dvärgfläder.

Redan vid mitten av 1800-talet hade denna härdiga anspråkslösa växt blivit vanlig i distriktet Nógrád, något som också Zoltán Szerémy, född 1861 i Nógrádmegyer, påpekar: ”[...] Men jorden var flitigare och ihärdigare än dess brukare. Den alstrade på egen hand en dvärgfläderliknande buske [...]” (Zoltán Szerémy: Emlékeim a régi jó időkből [Mina minnen från den gamla goda tiden] s. 27–28. Színészek Szövetsége. Budapest 1929).

Dvärgflädern ingår i folkmedicinen. Man har gjort sylt på den, och utöver den spridda användningen har den sedan länge använts i det område som bebos av folkgruppen palóc, framför allt i distriktet Nógrád, för att framställa pálinka. Detta framgår även av en artikel i Nógrád Megyei Hírlap [lokaltidning i distriktet Nógrád] med rubriken Forró az üst, forr a cefre [kitteln är het, mäsken kokar] (21 september 2004, s. 2), där de tre huvudingredienserna i den lokala pálinkan anges: äpplen, päron och, på tredje plats, dvärgfläder (borzag).

Utmärkelser som visar på det goda anseende som ”Borzag pálinka” åtnjuter:

| — | 2012 – Första nationella tävlingen för pálinka framställd av vilda bär och frukter – guldmedalj. |
| --- | --- |

—

2012 – Första nationella tävlingen för pálinka framställd av vilda bär och frukter – guldmedalj.

| — | 2013 – Andra nationella tävlingen för pálinka framställd av vilda bär och frukter – guldmedalj. |
| --- | --- |

—

2013 – Andra nationella tävlingen för pálinka framställd av vilda bär och frukter – guldmedalj.

| — | 2014 – Tredje nationella tävlingen för pálinka framställd av vilda bär och frukter – silvermedalj. |
| --- | --- |

—

2014 – Tredje nationella tävlingen för pálinka framställd av vilda bär och frukter – silvermedalj.

| — | 2015 – Elfte Mátratävlingen för vin och spritdrycker – guldmedalj. |
| --- | --- |

—

2015 – Elfte Mátratävlingen för vin och spritdrycker – guldmedalj.

| — | 2016 – Fjärde nationella tävlingen för pálinka framställd av vilda bär och frukter – guldmedalj. |
| --- | --- |

—

2016 – Fjärde nationella tävlingen för pálinka framställd av vilda bär och frukter – guldmedalj.

| — | 2018 – Pálinkainstitutet – Fortissimus Spiritus-utmärkelsen |
| --- | --- |

—

2018 – Pálinkainstitutet – Fortissimus Spiritus-utmärkelsen

| — | 2020 – Nationella tävlingen för pálinka (inklusive pálinka från druvrester) – silvermedalj. |
| --- | --- |

—

2020 – Nationella tävlingen för pálinka (inklusive pálinka från druvrester) – silvermedalj.

”Borzag pálinka” säljs även som en särskild Nógrád-specialitet på regionens mest exklusiva fyrstjärniga hotell.

Allt fler producenter deltar med sin ”Borzag pálinka” i den årliga nationella tävlingen för pálinka framställd av vilda bär och frukter.

Trots att ”Borzag pálinka” är en etablerad och välkänd produkt i distriktet Nógrád finns det tyvärr få skriftliga belägg tillgängliga som kan visa på produktens anseende. För att åtgärda detta gav Sándor Póczos 2018 ut en bok med titeln Palócok pálinkája, a borzag [borzag (dvärgfläder) – pálinka á la palóc] som med hjälp av historiska belägg ger stöd för produktens lokala förankring. Boken innehåller även minnen och beskrivningar av ”Borzag pálinka” från personer som är bosatta i eller kommer från distriktet Nógrád (en folkgrupp som även kallas palóc).

I sin bok framhåller Sándor Póczos att anseendet hos ”Borzag pálinka” är kopplat till det geografiska området på följande sätt: ”Det finns en annan viktig aspekt som förklarar att dvärgfläder blivit så vanlig i Nógrád. Det är ett välkänt faktum att om något inte fungerar på ett ställe kommer det inte heller att införas där eftersom det inte kommer att falla väl ut eller helt enkelt inte ge förväntat resultat. Eftersom tillgången på råvaran varit relativt god och inte krävt några särskilda investeringar eller skötsel kan det mycket möjligt ha varit så att man försökt sig på att framställa ’Borzag pálinka’ på andra håll i landet, men utan framgång. Med tanke på att det vid den tiden inte fanns några avgörande skillnader när det gäller den teknik som användes för att framställa destillerade spritdrycker kan det ha varit så att det endast är miljöfaktorer som gett ’Borzag pálinka’ från distriktet Nógrád dess särskilda egenskaper. Vi har fog för att slå fast att det är den ovanligt starka kopplingen mellan land, klimat och, sist men inte minst, folkgruppen palóc som har lyft denna speciella pálinkas värde långt över landets gränser.”

Produktspecifikation – hänvisning till offentliggörandet

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  EUT L 130, 17.5.2019, s. 1.

---

| 3.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 156/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 156/27

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2023/C 156/05)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Szabolcsi alma”

EU-nr: PGI-HU-02852 – 22 juni 2022

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn på SGB

”Szabolcsi alma”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Ungern

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Klass 1.6: Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Den skyddade geografiska beteckningen ”Szabolcsi alma” får användas för äpplen som är avsedda att konsumeras färska av sorterna ”Gala”, ”Jonathan”, ”Jonagold”, ”Golden Delicious”, ”Red Delicious”, ”Idared” och ”Pinova” av arten Malus domestica och deras varianter (mutationer/kloner) som odlas i det avgränsade geografiska området och som har de kvalitetsegenskaper som anges nedan.

”Szabolcsi alma” har följande kvalitetsegenskaper:

| — | Äpplena är sötsyrliga, med frisk smak och doft och ett sprött fruktkött. |
| --- | --- |

—

Äpplena är sötsyrliga, med frisk smak och doft och ett sprött fruktkött.

| — | Sockerhalten är hög: minst 12 brixgrader för ”Gala”, ”Red Delicious” och ”Idared”, och minst 13 brixgrader för ”Jonathan”, ”Jonagold”, ”Golden Delicious” och ”Pinova”, beroende på sort. |
| --- | --- |

—

Sockerhalten är hög: minst 12 brixgrader för ”Gala”, ”Red Delicious” och ”Idared”, och minst 13 brixgrader för ”Jonathan”, ”Jonagold”, ”Golden Delicious” och ”Pinova”, beroende på sort.

| — | Fruktköttets fasthet är minst 5,5 kg/cm2. |
| --- | --- |

—

Fruktköttets fasthet är minst 5,5 kg/cm2.

I nedanstående tabell visas de kvalitetsegenskaper som rör storlek (form, genomsnittlig vikt och diameter) och skalets färg, beroende på sort.

| Sort | Storlek | Skalets färg |
| --- | --- | --- |
| ”Gala” | Litet, med rund eller plattrund form
  Genomsnittlig vikt: 150–170 g
  Diameter: 65–85 mm | Den mogna frukten har en gulaktig grundfärg och röd täckfärg, med strimmor på vissa sorter. |
| ”Jonathan” | Medelstort till litet, rundat konformigt med antydan till åsar, symmetriskt
  Genomsnittlig vikt: 120–130 g
  Diameter: 65–75 mm | Den mogna frukten har en gulgrön grundfärg och klarrött skal med breda, mörkröda strimmor. |
| ”Jonagold” | Stort, runt eller något konformigt, välbalanserat, minimala åsar
  Genomsnittlig vikt: 220–250 g
  Diameter: 70–90 mm | Gulgrön grundfärg. 40–60 % av skalet är ljusrött/mörkrött. |
| ”Golden Delicious” | Runt eller något avlångt, stympad konform
  Genomsnittlig vikt: 140–180 g
  Diameter: 70–85 mm | Grundfärgen är gröngul, och senare gul. |
| ”Red Delicious” | Medelstort eller stort, avlångt, åsar ovanför foderbladet
  Genomsnittlig vikt: 150–170 g
  Diameter: 70–90 mm | Grundfärgen har en mörkröd täckfärg, skalet är strimmigt, och hela den finstrimmiga ytan är blank och mörkröd. |
| ”Idared” | Medelstort till stort, plattrunt med fina åsar
  Genomsnittlig vikt: 170–220 g
  Diameter: 70–95 mm | Grundfärgen är klarröd och skalet har täckfärg. |
| ”Pinova” | Medelstort, något avlångt, konformigt
  Genomsnittlig vikt: 150–180 g
  Diameter: 65–85 mm | Grundfärgen är gul, och över hälften av skalet har en karakteristisk karminröd täckfärg eller strimmor i denna färg. |

Sort

Storlek

Skalets färg

”Gala”

Litet, med rund eller plattrund form

Genomsnittlig vikt: 150–170 g

Diameter: 65–85 mm

Den mogna frukten har en gulaktig grundfärg och röd täckfärg, med strimmor på vissa sorter.

”Jonathan”

Medelstort till litet, rundat konformigt med antydan till åsar, symmetriskt

Genomsnittlig vikt: 120–130 g

Diameter: 65–75 mm

Den mogna frukten har en gulgrön grundfärg och klarrött skal med breda, mörkröda strimmor.

”Jonagold”

Stort, runt eller något konformigt, välbalanserat, minimala åsar

Genomsnittlig vikt: 220–250 g

Diameter: 70–90 mm

Gulgrön grundfärg. 40–60 % av skalet är ljusrött/mörkrött.

”Golden Delicious”

Runt eller något avlångt, stympad konform

Genomsnittlig vikt: 140–180 g

Diameter: 70–85 mm

Grundfärgen är gröngul, och senare gul.

”Red Delicious”

Medelstort eller stort, avlångt, åsar ovanför foderbladet

Genomsnittlig vikt: 150–170 g

Diameter: 70–90 mm

Grundfärgen har en mörkröd täckfärg, skalet är strimmigt, och hela den finstrimmiga ytan är blank och mörkröd.

”Idared”

Medelstort till stort, plattrunt med fina åsar

Genomsnittlig vikt: 170–220 g

Diameter: 70–95 mm

Grundfärgen är klarröd och skalet har täckfärg.

”Pinova”

Medelstort, något avlångt, konformigt

Genomsnittlig vikt: 150–180 g

Diameter: 65–85 mm

Grundfärgen är gul, och över hälften av skalet har en karakteristisk karminröd täckfärg eller strimmor i denna färg.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

–

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

”Szabolcsi alma” får endast odlas och skördas i det geografiska område som anges i punkt 4.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

–

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Den skyddade geografiska beteckningen ”Szabolcsi alma” ska stå med större bokstäver än all annan text på förpackningens etikett.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

”Szabolcsi alma” odlas och skördas inom den administrativa gränsen för distriktet Szabolcs-Szatmár-Bereg.

5.   Samband med det geografiska området

Sambandet mellan ”Szabolcsi alma” och det geografiska området bygger på kvalitet.

”Szabolcsi alma” kan särskiljas från andra äpplen på grundval av de särskilda egenskaper som anges i punkt 3.2.

De särskilda egenskaper hos ”Szabolcsi alma” som anges i punkt 3.2 är ett resultat av det nära sambandet mellan det geografiska området, de gynnsamma mark- och klimatförhållandena i produktionsområdet och äppelodlarnas stora expertis.

Markförhållandena i distriktet Szabolcs-Szatmár-Bereg är utmärkta för äppelproduktion. Jordmånen, topografin och klimatet i de naturliga geografiska områdena i Szabolcs-Szatmár-Bereg har gjort att äpplen och andra sorters frukt som växer naturligt i tempererade klimat kan odlas på ett ekonomiskt lönsamt sätt i detta distrikt (Pethő, 2005).

Distriktet Szabolcs-Szatmár-Bereg har Ungerns näst största alluvialslätt, som når upp till en höjd av 20–50 meter från Transtiszas svämplan. Humusinnehållet (cirka 2 %) och den höga kalciumhalten i den svartjord som bildats på den sandiga lössjorden på alluvialslättens platta partier är, tillsammans med den lätta siltjord som deponeras av Tiszas bifloder, fördelaktiga för planteringen av äppelträd.

Antalet soltimmar uppgår till mellan 1 950 och 2 050, vilket är 300–400 timmar mer än i länder väster och norr om Ungern. Distriktets klimatförhållanden är därför gynnsamma för äppelproduktion. Utöver solskenet påverkas klimatet här även av maritima och kontinentala luftmassor och luftmassor från Medelhavet. Till följd av detta dominerar ibland en maritim klimatpåverkan och andra gånger en kontinental klimatpåverkan.

Växtsäsongen i distriktet Szabolcs-Szatmár-Bereg börjar 6–8 dagar senare än i andra distrikt i Ungern. Somrarna är måttligt varma, med en medeltemperatur på 20–23 °C i juli. Under höstmånaderna är dygnsmedeltemperaturen 1–2 °C lägre än i resten av landet, på grund av högre nattutstrålning. Det gör att mognadsförloppet kan sakta ned.

De inneboende egenskaperna hos ”Szabolcsi alma” och det som gör att produkten uppskattas avgörs främst av faktorer i miljön under fruktens mognadsperiod: temperaturen, solljuset och morgonfukten. Den relativa luftfuktigheten ligger kring 75 % under sommarmånaderna. I september är den relativa luftfuktigheten högre, och detta har ytterst positiva effekter både på färgningen av frukten och på mognadstakten. ”Szabolcsi alma” mognar därför långsammare, och mer av de olika näringsämnena bildas i frukten. Detta ger ”Szabolcsi alma” en hög sockerhalt: minst 12 brixgrader för ”Gala”, ”Red Delicious” och ”Idared”, och minst 13 brixgrader för ”Jonathan”, ”Jonagold”, ”Golden Delicious” och ”Pinova”, beroende på sort. Det är den höga sockerhalten som ger ”Szabolcsi alma” dess sötsyrliga karaktär.

I september bidrar de varma dagarna och svala nätterna i kombination med den höga relativa luftfuktigheten och daggbildningen tidigt på morgnarna till att ”Szabolcsi alma” utvecklar sin livfulla färg. Dessa faktorer bidrar även till utvecklingen av hög syrahalt och aromer, vilket ger en sötsyrlig smak.

Jordens höga kalciumhalt betyder att även fruktköttet har en högre kalciumhalt. Detta ger ”Szabolcsi alma” ett sprött fruktkött med en fasthet på minst 5,5 kg/cm2.

Odlarna i distriktet Szabolcs-Szatmár-Bereg har inte bara ett idealiskt produktionsområde utan även tillgång till expertis som bygger på flera hundra års samlade erfarenheter – något som inverkar positivt på produktionen av ”Szabolcsi alma”. Djupa kunskaper om produktionen av ”Szabolcsi alma” förs vidare från generation till generation i det avgränsade geografiska området.

Något som är avgörande för de egenskaper som anges i punkt 3.2 är att producenterna besitter de senaste kunskaperna när det gäller sorter, användningen av certifierade förökningsmaterial och äppelodling. Forskningsinstitutet för odling av frukt och prydnadsväxter har en forskningsstation i Újfehértó, som har bidragit till detta i över 70 år genom upprätthållande av sorter, utarbetande av certifierat förökningsmaterial och tillhandahållande av expertrådgivning. Vid forskningsstationen arbetar man med forskning om produktionsområdet för ”Szabolcsi alma”, registrering av fruktträd, odling och fysiologiska studier av äppelsorter samt utveckling av metoder för sortkontroll.

Fruktproduktionen i distriktet Szabolcs-Szatmár-Bereg är en tradition sedan århundranden tillbaka, tack vare de gynnsamma mark- och klimatförhållandena. Belägg för detta hittas i den berömda osmanska resenären Evliya Çelebis verk. I volymerna om sina resor i Ungern mellan 1660 och 1666 skriver han om de rika fruktträdgårdarna i Szabolcs, odlarnas välstånd och den utomordentligt välsmakande frukten. Han beskriver även att produktionen av frukt i detta område var så ymnig att den gav de invaderande osmanska arméerna rikligt att livnära sig på.

Efter andra världskriget startades ett omfattande planteringsprogram som mynnade ut i att närmare 50 % av landets äppelplanteringar skapades i distriktet Szabolcs-Szatmár-Bereg, som nu står för över hälften av den nationella produktionen.

Den ungerska äppelodlingens rykte grundlades på ”Szabolcsi alma”. Namnet ”Szabolcsi alma” har kommit att beteckna ett varumärke av hög kvalitet. (T. Szabó – Zs. Csoma, 2001.)

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 3.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 156/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 156/31

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2023/C 156/06)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Sidra da Madeira”

EU-nr: PGI-PT-02641 – 14.10.2020

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn

”Sidra da Madeira”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Portugal

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Klass 1.8 Övriga produkter i bilaga I till fördraget (kryddor etc.)

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Sidra da Madeira” är en dryck som framställs genom jäsning av den pressade naturliga saften från färsk frukt av traditionella och andra äppelsorter (Malus domestica Borkh.) samt ibland från en blandning av äpplen och päron (Pyrus communis L.), vilka uteslutande har odlats på ön Madeira. Produkten framställs i enlighet med de produktionsmetoder som är traditionella eller specifika för ön.

Det är fråga om en naturlig cider som uteslutande framställs genom jäsning av saften från lokalt odlade äpplen och, ibland, päron som har skurits i bitar, malts, krossats och pressats, vilket innebär att produktens socker- och koldioxidhalt helt och hållet härrör från saftens egen jäsningsprocess. Drycken förekommer också som kolsyrad naturlig cider, där kolsyran helt eller delvis härrör från tillsatsen av koldioxid.

Produkten har följande allmänna egenskaper: den lägsta alkoholhalten är 5 volymprocent (vid 20 oC), halten av jäsbart socker understiger 15 g/l, den lägsta totala syrahalten (i äppelsyra) är 3 g/l och upp till 10 g/l, den högsta halten av flyktiga syror (uttryckt som ättiksyra) är 1,8 g/l och den högsta totala halten av svaveldioxid (uttryckt som SO2) är 200 mg/l.

Beroende på kombinationen av arter och fruktsorter som används är ”Sidra da Madeira” klart citrongul till halmgul, med orangea skiftningar och ett klart utseende om cidern har filtrerats eller med lite bottensats om den är ofiltrerad.

Den har en frisk och typisk arom, med en fruktig karaktär av medelstark till stark intensitet och tydliga inslag av grönt äpple, mogna äpplen, kvittenfrukter och/eller citrusfrukter, vilket ger ett balanserat och angenämt helhetsintryck.

Produkten innehåller vanligtvis ingen kolsyra och har en lätt, inte särskilt söt, smak som ger upphov till en harmonisk balans mellan syrlighet och beska, med en torr eftersmak. Den kännetecknas av en stark doft och smak av äpple, och en friskhet som följer av dess framträdande syra.

Cidern säljs på flaska eller förpackad i lämpliga behållare (tunnor eller damejeanner) vid inrättningar för servering av mat och dryck samt inom detaljhandeln direkt till slutkonsumenterna.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

För att framställa ”Sidra da Madeira” används de traditionella äppelsorterna barral, cara-de-dama, branco, bico de melro, da festa, domingos, da ponta do pargo, calhau, focinho de rato och vime samt, i vissa fall, päronsorterna do santo och tenra de são jorge.

På Madeira har odlarna sedan lång tid tillbaka en tradition av att ta fram förökningsmaterial och utbyta genetiskt material från träd och från frukter som har de bästa egenskaperna för att konsumeras färska och/eller användas till cidertillverkning. Detta innebär att andra äppel- och päronsorter fortfarande odlas på ön, i synnerhet äppelsorterna baunesa, camacha, espelho, parda, rajada, reineta tenra da camacha, santa isabel, ázimo, amarelo, amargo, camoesa, de vinho, ouro, pevide, rajado, rijo, riscado och serra samt päronsorterna santa oiabel ou de santana, são joão, curé och pardas. Dessa sorter används också, om än i mindre omfattning, i partier som är avsedda för framställning av ”Sidra da Madeira”.

Vissa producenter hade redan tidigt en önskan om att diversifiera sina fruktodlingar med exotiska sorter som är avsedda att konsumeras färska, såsom äppelsorterna golden, fuji, starking, royal gala och reineta och päronsorten rocha, varav många redan fanns på ön och hittades av agronomen Vieira Natividade 1947. Dessa frukter kan följaktligen också användas för att framställa ”Sidra da Madeira” om de finns tillgängliga på jordbruksföretagen eller uteslutande har odlats på ön.

Ett stort antal olika traditionella äppel- och päronsorter, och ibland också andra äppel- och päronsorter, som kan vara mer eller mindre syrliga, beska eller söta och som odlas på ön, blandas alltså för att framställa en produkt som uppvisar en rikedom av färger, aromer och smaker samt en uppfriskande syra. På så vis får ”Sidra da Madeira”, som framställs på olika platser på ön av olika producenter, sina utmärkande egenskaper.

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Alla steg i cidertillverkningen, från odling av råvaran, pressning av den naturliga fruktsaften och jäsning till mognadslagring, äger rum på ön Madeira.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Inom detaljhandeln säljs ”Sidra da Madeira” på flaska eller i lämpliga behållare (tunnor eller damejeanner) till slutkonsumenterna. Förpackningen äger rum på ön Madeira för att säkerställa att specifika färger, aromer och smaker hos denna naturliga (ibland kolsyrade) cider bevaras. På så vis kan man undvika oxidering eller kontaminering som kan försämra de organoleptiska egenskaperna samt säkerställa fullständig spårbarhet för produkten.

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

–

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Ön Madeira.

5.   Samband med det geografiska området

Ansökan om registrering av namnet ”Sidra da Madeira” bygger på sambandet mellan produktens färg-, arom- och smakegenskaper samt den utpräglade syrligheten och dels det stora antalet kombinationer av frukter av traditionella och andra äppel- och päronsorter som uteslutande odlas på ön Madeira och som används för att framställa produkten, dels jordmånen och klimatförhållandena på de platser där den färska frukten odlas. Produktens goda anseende och dess betydelse på de olika platserna på ön där den framställs bidrar också till sambandet.

Specifika uppgifter om produkten

Det som utmärker ”Sidra da Madeira” är att det är fråga om en naturlig (ibland kolsyrad) cider med ett stort antal färger, aromer och smaker och en livlig syra. Dessa egenskaper har gjort produkten mycket populär bland konsumenterna och är resultatet av en process där man jäser den naturliga saften från olika ”blandningar” eller kombinationer av färska frukter av traditionella och andra äppelsorter och, ibland, päronsorter. Frukterna odlas och plockas på fruktodlingar som har planterats på olika platser på ön Madeira med mildare mikroklimat och surare jordmån, vilket ger frukten dess särskilda organoleptiska egenskaper.

Produkten är också välkänd bland producenter och konsumenter eftersom den alltid har varit mycket viktig för invånarna på de platser på ön där förhållandena är gynnsamma för att odla de färska frukter som används inom cidertillverkningen. Det är på dessa platser som den mest traditionella metoden för cidertillverkning har utvecklats och där nya metoder som är godkända för denna typ av dryck har introducerats för att förbättra och särskilja produktionen. Olika festivaler och folkloristiska evenemang anordnas också på dessa platser varje år för att främja och marknadsföra ”Sidra da Madeira” och de äpplen och päron som används för att framställa produkten.

Specifika uppgifter om det geografiska området

Naturliga faktorer: Madeira är en vulkanö i det subtropiska området av Nordatlanten. Området har en mycket ojämn terräng, med branta berg åtskilda av djupa dalar, vilka bildar en central bergskedja som löper från öst till väst, vinkelrätt mot de dominerande vindarna, på en höjd av över 1 200 meter över havet. På grund av sitt geografiska läge har Madeira ett milt klimat med endast små temperaturvariationer, förutom högre upp, där temperaturerna är lägre. Öns bergiga terräng och exponering för passadvindarna har gett upphov till en rad olika mikroklimat, där sydsidan är solig och skyddad, medan nordsidan ligger i skugga och har ett kallare och fuktigare klimat.

Jordmånen i området består främst av basalt, där jordegenskaperna förändras med ökande höjd och i takt med att klimatet blir fuktigare och kallare. Det är därför som frukten som används för att framställa ”Sidra da Madeira” främst odlas på områden på ön med mildare och fuktigare mikroklimat – huvudsakligen på en höjd av över 400 meter över havet på sydsidan och 300 meter på nordsidan – där jordmånen främst består av lucker och väldränerad cambisol och andosol, med en medelhög till hög surhetsgrad.

Mänskliga faktorer: Bland de fruktträd som introducerades av de första portugisiska nybyggarna på 1420-talet fanns ett flertal olika äppel- och päronsorter som de hade tagit med sig från Portugal. Området erbjöd optimala odlingsförhållanden med mildare mikroklimat, där jordmånen främst bestod av sand- och lerjord med medelhög till hög surhetsgrad.

Man tror att tillverkningen av ”Sidra da Madeira” inleddes så snart som fruktodlingarna gav tillräckligt med frukt för konsumtion och bearbetning. Detta bekräftas av krönikören Gomes Eanes de Zuraras (1410–1474) skildringar och av andra dokument, vari det framgår att ”äppelvin” fanns med bland de varor som den portugisiska flottan brukade hämta från Madeira från och med mitten av 1400-talet.

Det är likaledes känt att man började framställa ”äppelvin” i början av 1600-talet tillsammans med madeira, med användning av samma pressutrustning. ”Äppelvinet” användes till och med i vissa fall för att spä ut madeiran fram till dess att ett förbud infördes i början av 1900-talet mot att framställa vin av äpplen för att tillverka falsk madeira. Detta förbud innebar att lokala producenter i stället lät äppelsaften jäsa för att framställa ”en ny dryck”, som de först kallade ”cidra” eller ”sidra” och därefter ”Sidra da Madeira”, för att skilja produkten från cider som framställs på andra platser.

Agronomen João da Mota Prego (1859–1931) beskriver i sin artikel från 1906 de metoder som ska användas för att ”framställa cider på Madeira” och uppmanar samtidigt lokala producenter att börja tillverka cider. Denna artikel bidrog avsevärt till att utveckla ciderproduktionen, och än i dag följer många av producenterna hans rekommendationer. År 1947 beskrev agronomen Vieira Natividade (1899–1968) hur fruktodlingen har utvecklats på Madeira. Samtidigt kartlade han också det stora antalet äppel- och päronsorter på ön och identifierade de kommundelar där traditionen med cidertillverkning levde kvar.

Den lätthet med vilken kärnfruktträd sprider sig och traditionen på Madeira att ta fram förökningsmaterial och utbyta genetiskt material från frukter som har de bästa egenskaperna har gett upphov till flera traditionella äppel- och päronsorter som härstammar från de sorter som först introducerades av portugiserna, och senare av engelsmännen som bodde på ön mellan 1500- och 1700-talet. På olika delar av ön valde man ut och bevarade de sorter som var bäst anpassade till de lokala mark- och klimatförhållandena och som gav den frukt som var bäst lämpad för att konsumeras färsk och användas till cidertillverkning. Växtsorterna förökades därefter genom ympning och planterades ut på andra delar av ön med liknande förhållanden.

Denna sedvänja har under århundradena gjort det möjligt att utveckla de viktigaste traditionella sorterna av kärnfrukt, samtidigt som man även på senare tid har kunnat introducera exotiska äppel- och päronsorter, vilka odlas och plockas på fruktodlingarna på Madeira. Dessa sorter har även en framträdande syra och används också av vissa producenter för cidertillverkning, där cidern framställs med hjälp av traditionella eller specifika produktionsmetoder som har utvecklats på olika platser på ön.

Under lång tid var konsumtionen av ”Sidra da Madeira” begränsad till de platser där cidern framställdes, och cidern konsumerades främst av cidermakarna och deras familjer. Situationen har emellertid förändrats under de senaste årtiondena och försäljningen har ökat kraftigt i restauranger och barer på den regionala marknaden, samtidigt som direktförsäljningen till slutkonsumenter har ökat på lokala marknader och mässor samt på festivaler och folkloristiska evenemang som anordnas för att främja cidern och de äpplen som används i tillverkningen.

Intresset för traditionen och kvaliteten hos denna produkt ledde i mitten av 2016 till att en förening för cidertillverkare inrättades på Madeira (Associação de Produtores de Sidra da Região Autónoma da Madeira). Föreningen samlar cirka 30 cidertillverkare, och verksamheten syftar till att främja och skydda kvaliteten och äktheten hos ”Sidra da Madeira”, främja forskning och marknadsföra produkten.

Sambandet mellan det geografiska området och produktens egenskaper och anseende

Öns särskilda mark- och klimatförhållanden, vilka har gynnat anpassningen och planteringen av fruktodlingar och enskilda träd med ett stort antal äppel- och päronsorter, ger frukten dess unika syra och särpräglade sensoriska egenskaper. Beroende på den kombination av frukter som används vid cidertillverkningen överförs dessa egenskaper sedan i varierande grad till ”Sidra da Madeira”.

Tack vare sina färg-, arom- och smakegenskaper, som beror på de särskilda egenskaperna hos de ”blandningar” eller kombinationer av frukt av traditionella och andra äppelsorter och, ibland, päronsorter som används inom cidertillverkningen, och sin framträdande syra, som främst beror på mark- och klimatförhållandena på de olika platser där frukten odlas, har ”Sidra da Madeira” vunnit flera nationella priser, däribland ”Concurso Nacional de Cervejas e Sidras Tradicionais Portuguesas” (nationell tävling för traditionell portugisisk öl och cider) och ”Great Taste – Portugal”. Det är emellertid lokala konsumenter och i allt högre grad turister som besöker ön som ger produkten dess goda anseende.

Historiska dokument visar att framställningen av ”äppelvin”, ”cidra”, ”sidra” och ”Sidra da Madeira” har spelat en viktig roll under de senaste 600 åren. Mot bakgrund av detta framhåller de lokala producenterna att cider har tillverkats på ön ända sedan de första bosättarna anlände, i de områden där förhållandena är bäst lämpade för plantering av fruktodlingar. Det finns följaktligen en stark tradition av att framställa och konsumera cider på hela ön, men främst i São Roque do Faial – Santana, Santo António da Serra – Machico, Camacha – Santa Cruz, Jardim da Serra – Câmara de Lobos, Ponta do Pargo – Calheta och Prazeres – Calheta, där man på grund av den mycket speciella rivaliteten mellan ösamhällena varje år anordnar folkloristiska och sociokulturella evenemang för att främja tillverkningen och konsumtionen av ”Sidra da Madeira”.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://tradicional.dgadr.gov.pt/pt/cat/bebidas-espirituosas/outras-bebidas/1084-sidra-da-madeira-igp

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 3.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 156/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 156/35

---

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2023/C 156/07)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”VORARLBERGER ALPKÄSE”

EU-nr: PDO-AT-1413-AM01 – 5.4.2022

SUB (X) SGB ( )

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

Vorarlberger Alpwirtschaftsverein, Montfortstr. 9, 6900 Bregenz, Österrike

Tfn +43 5574400350

Fax +43 5574400600

E-post: fritz.metzler@lk-vbg.at

Förbundet har ändrat adress och uppgiften har nu korrigerats. Den ansökande företräder intressena hos producenterna av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Vorarlberger Alpkäse” och har därför ett berättigat intresse av att begära ändringar av produktspecifikationen.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Österrike

3.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen (ändringarna)

| ☐ | Produktens namn |
| --- | --- |

☐

Produktens namn

| ☒ | Produktbeskrivning |
| --- | --- |

☒

Produktbeskrivning

| ☒ | Geografiskt område |
| --- | --- |

☒

Geografiskt område

| ☒ | Bevis på ursprung |
| --- | --- |

☒

Bevis på ursprung

| ☒ | Produktionsmetod |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetod

| ☒ | Samband med det geografiska området |
| --- | --- |

☒

Samband med det geografiska området

| ☒ | Märkning |
| --- | --- |

☒

Märkning

| ☒ | Annat (ändring av uppgifter om behörig myndighet, namn på den ursprungliga ansökande gruppen, kontrollorgan, nationella krav, redaktionella ändringar) |
| --- | --- |

☒

Annat (ändring av uppgifter om behörig myndighet, namn på den ursprungliga ansökande gruppen, kontrollorgan, nationella krav, redaktionella ändringar)

4.   Typ av ändring(ar)

| ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

| ☒ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändring(ar)

Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts när det gäller de praktiska aspekterna av den skyddade ursprungsbeteckningen sedan den infördes är de begärda ändringarna av produktspecifikationen nödvändiga för att ge en mer detaljerad beskrivning av alla viktiga produktions- och saluföringsvillkor, inklusive de olika produktionsleden, och för att säkerställa kvaliteten på den skyddade ursprungsbeteckningen ”Vorarlberger Alpkäse”.

Den tidigare produktspecifikationen, som består av flera separata dokument och bilagor, har slagits samman till ett enda dokument, omarbetats och uppdaterats för att ge en tydligare beskrivning av kraven, särskilt när det gäller produktionsmetod och ursprungsintyg, vilket bidrar till att kvaliteten på den skyddade ursprungsbeteckningen ”Vorarlberger Alpkäse” upprätthålls.

Dessa ändringar gäller närmare bestämt följande:

1.   Produktbeskrivning

Texten i punkt 5 b (Beskrivning) i produktspecifikationen har förts in under punkt 4.2 (Beskrivning). Denna punkt har i sin tur delats upp i punkterna 4.2.1 (Allmänt) och 4.2.2 (Egenskaper). Den ursprungliga texten har gjorts mer specifik och strukturerad. Torrsubstansens fetthalt har strukits. De enskilda ostarnas vikt har höjts till 40 kg (i stället för 35 kg) och kortaste mognadstid har angetts till 3 månader (i stället för 3–6 månader).

Punkt 5 b i produktspecifikationen

”Hårdost framställd av naturlig obehandlad mjölk (inte termiserad, inte steriliserad genom centrifugering, inte pastöriserad, utan konserverings- eller stabiliseringsmedel, utan kemiska tillsatser, utan genetiskt modifierat löpe) från boskap som betat på alpfäbodar, med en torr, kornig brungul till brun skorpa. Osten är fast till formbar, elfenbensvit till färgen och har i allmänhet runda ärtstora hål. Torrsubstansens fetthalt överstiger 45 %. Varje ost väger upp till 35 kg. Smaken är mild och aromatisk och blir skarpare med ökad lagring.

Kortaste mognadstid är 3–6 månader, med potentiellt avvikande egenskaper (inga sprickor, mindre hål).”

har ändrats enligt nedan:

4.2   Beskrivning

4.2.1   Allmänt

”Vorarlberger Alpkäse” är en hårdost som framställs på alpfäbodar i det avgränsade området från obehandlad silofri mjölk från alpkor och som är lämpad för produktion av hårdost. Varje ost väger högst 40 kg och lagras i minst tre månader.

4.2.2   Egenskaper

Osten har en torr, brungul till brun, kornig skorpa, fast till mjuk konsistens och är elfenbensvit till färgen. När osten skivas syns jämnt men glest fördelade, ärtstora, matta till glänsande runda hål. Hålen är i allmänhet runda och stora som ärtor. Smaken är mild och blir skarpare med ökad lagring.

Beroende på mognadsgrad kan de beskrivna egenskaperna vara mer eller mindre uttalade, utan att den övergripande karaktären hos den skyddade ursprungsbeteckningen ”Vorarlberger Alpkäse” påverkas eller ändras.

”Vorarlberger Alpkäse” kan saluföras i bitar av olika storlek.

Skäl

Formuleringen ”överstiger 45 %” när det gäller torrsubstansens fetthalt har strukits utan att ersättas eftersom den är överflödig mot bakgrund av gällande rättsliga krav. Texten, som delvis kommer från produktspecifikationen och delvis är nytillagd har nu blivit mer specifik för att förtydliga och förbättra produktbeskrivningen så att kontrollorganet ges mer exakta och tillförlitliga produktparametrar som kan garantera produktens kvalitet. Kortaste mognadstid har också angetts mer exakt för ökad tydlighet.

Marknads- och försäljningsläget, där trenden går i riktning mot mer lagrade ostar, kräver ökad tolerans när det gäller den enskilda ostens mögelhöjd och vikt. Högsta vikt har därför höjts till 40 kg. Denna ändring innebär inga negativa effekter på ”Vorarlberger Alpkäse” och påverkar inte kvaliteten.

2.   Bevis på ursprung

Bevis på ursprung

De tidigare uppgifterna om produktens historik under punkt 5 d (Bevis på ursprung) i den ursprungliga produktspecifikationen som skulle presenteras i denna punkt i samband med erkännandet av beteckningen i fråga har nu flyttats till punkt 4.6 (Samband med det geografiska området). I stället för dessa uppgifter har sektorspecifika bestämmelser om säkerställande av spårbarhet förts in under punkt 4.4 (Bevis på ursprung) i den ändrade produktspecifikationen:

”Ansökande sammanslutning för ett producentregister där varje Sennalpe (alpfäbod) där ’Vorarlberger Alpkäse’ produceras inom det geografiska området förtecknas, tillsammans med alpfäbodens namn och kontaktadress. För att komma med i detta register måste alpfäboden lämna in en särskild ansökan till den ansökande sammanslutningen.

Den mjölk som används får vidarebefordras från ett godkänt alpysteri till ett annat inom det avgränsade området. För spårbarhetens skull måste den kvantitet mjölk som transporteras dokumenteras i form av en följesedel.

För att ’Vorarlberger Alpkäse’ ska kunna spåras utanför leveranskedjorna ska den ansökande sammanslutningen på begäran utfärda ett kaseinmärke. Detta märke innehåller ett serienummer.

Det kaseinmärke som ska användas har följande text:

’G.U.-VBG

ALPKAESE

XXXXXX’

Innan osten pressas ska varje Sennalpe märka varje producerad ost med kaseinmärket med serienumret och registrera detta i den dagliga produktionsrapporten. Denna rapport ska även innehålla produktionsdatum, den kvantitet mjölk som använts, uppvärmningstemperatur och antalet ostar som producerats den dagen. Att osten fått mogna under föreskriven tid kan spåras tillbaka i produktionsdokumentationen för olika partier. Osten kan även få mogna och lagras i regionala lagringskällare på lägre höjd över havet inom det avgränsade området.

Sennalpe

Vid försäljning av ’Vorarlberger Alpkäse’ ska varje Sennalpe föra register som gör det möjligt att spåra produkten (t.ex. med hjälp av följesedlar och produktionsparti).”

Sennalpe

Skäl

Eftersom produktspecifikationen hittills inte innehållit några regler om ursprungsintyg, anses det lämpligt att inkludera information om produktens spårbarhet i punkt 4.4 (Bevis på ursprung) i produktspecifikationen. Produktspecifikationen innehåller nu bestämmelser för att säkerställa spårbarhet. Dessutom har viss text flyttats från den ursprungliga punkten 5 h (Märkning) till punkt 4.4. I framtiden ska det vara tillåtet att transportera mjölk från ett godkänt alpysteri till ett annat inom det avgränsade området eftersom den tekniska utvecklingen innebär att detta inte längre påverkar kvaliteten, utan tryggar produktionen av ost med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Vorarlberger Alpkäse”. Detta är påkallat av att det blir allt svårare att anställa folk på grund av att arbetet är så oerhört intensivt och att det därför är osäkert om produktionen av alpost kan fortsätta på våra alpfäbodar. Den kvantitet mjölk som transporteras måste dokumenteras.

3.   Geografiskt område

Geografiskt område

Punkt 5 c i produktspecifikationen:

”Områden med alpfäbodar i den österrikiska provinsen Vorarlberg. De officiellt erkända alpfäbodarna är belägna på mellan 1 000 och 1 800 meters höjd över havet och drivs endast under sommarmånaderna inom ramen för alpin alternerande beteshållning (transhumans).”

med tillhörande karta över Österrike

har ändrats och fått följande lydelse:

4.3   Geografiskt område

”Vorarlberger Alpkäse” produceras i provinsen Vorarlberg på mellan 1 000 och 1 800 meters höjd över havet. De officiellt erkända alpfäbodarna drivs endast under sommarmånaderna inom ramen för alpin alternerande beteshållning (transhumans).

Höjdkarta över det avgränsade geografiska området:

Skäl

Texten har kortats ned. Produktspecifikationens krav när det gäller officiellt erkända alpfäbodarna anges i punkt 4.5 (Produktionsmetod) (särskilt punkt 4.5.1 (Råvara – mjölk)). Dessutom har en ny karta över det avgränsade geografiska området tillkommit. Kartan innehåller nu även uppgifter om höjd över havet. Detta påverkar inte det avgränsade geografiska området.

4.   Produktionsmetod

Produktionsmetod

Den ursprungliga texten i punkt 5 e (Produktionsmetod) i produktspecifikationen har getts en mer exakt formulering och delats upp i punkterna 4.5.1 (Råmaterial – mjölk), 4.5.2 (Produktion) och 4.5.3 (Expertis – produktionskunskaper).

Punkt 5 e i produktspecifikationen:

”Den ensilagefria obehandlade mjölken som lämpar sig för produktion av hårdost och som fås från officiellt kontrollerade boskapsbesättningar på alpfäbodar och som inte är termiserad, pastöriserad eller steriliserad genom centrifugering bearbetas på fäboden utan vidaretransport eller mellanlagring. Den mjölk som mjölkats på kvällen överförs omedelbart till mindre behållare (träbunkar eller tråg) som gör att grädden kan flyta upp till ytan. Nästföljande dag skummas grädden av för hand (alpsmör) för att produkten ska få rätt fetthalt. Denna mogna och skummade mjölk blandas därefter med oseparerad mjölk från morgonmjölkningen, mjölksyrabakteriekultur och alpint ostlöpe i koppargrytor. Ostmassan avlägsnas för hand med hjälp av ostdukar och utan hjälp av ystningsapparat. Ostmassan värms upp till 51,5–52,5 °C, pressas och behandlas med saltlake för god skorpbildning. Ystning sker uteslutande under den period då boskapen går på sommarbete (då deras enda föda är betet på alpfäboden). Med tanke på den korta sommarbetesperioden (3–4 månader) finns produkten tillgänglig endast under säsong och i begränsad kvantitet.

Att på något sätt tillsätta mjölk från gårdar nere i dalen är förbjudet.

Nationella regler finns för djurhållning, djurhälsa, gårdshygien och personalhygien. Kvalitetssäkring sker genom inspektioner och hygienutbildning för personalen.”

ändras till

4.5.1   Råvara (mjölk)

”Vorarlberger Alpkäse” framställs uteslutande av obehandlad mjölk från alpkor som går på sommarbete på alpfäbodar. Förutom i undantagsfall (t.ex. vid sjukdom, snöfall eller brunst) ska boskapen vara på bete dagligen under sommarmånaderna. Djuren får inte gå på bete utanför fäbodområdet (Sennalpe-området). Det är endast tillåtet med komjölk från officiellt erkända anläggningar på alpfäbodar belägna inom det avgränsade geografiska området. Termiserad eller pastöriserad mjölk eller mjölk som steriliserats genom centrifugering får inte användas för framställning av ”Vorarlberger Alpkäse”. Att på något sätt tillsätta mjölk från gårdar nere i dalen är förbjudet. Den mjölk som används för ”Vorarlberger Alpkäse” får sina egenskaper från betesmarkerna inom det avgränsade geografiska området med fina gräs och örter. Korna äter gräs och örter antingen färska som grönfoder eller torkade som hö. Utfodring med fermenterat foder eller ensilage är uttryckligen förbjudet.

Sennalpe

Det är tillåtet att använda sig av krossad spannmål som ersättnings- eller kraftfoder från andra områden om det inte överstiger 20 % av torrsubstansen per år.

Krossad spannmål får köpas in från andra områden eftersom det geografiska området, som är ett typiskt bergsområde som kännetecknas av gräsmarker och ett tunt humuslager, inte är särskilt väl lämpat för spannmålsodling. Detta innebär att nästan ingen spannmål eller liknande grödor odlas eller produceras i området, utan måste köpas in från andra områden.

Andelen foder från det geografiska området får således inte understiga 80 % av den totala torrsubstansen som årligen ges till kor som mjölkas. Det är tillåtet att tillsätta krossad spannmål med ursprung från annat håll upp till 20 % av torrsubstansen i varje giva.

4.5.2   Produktion

Endast ensilagefri, otermiserad, opastöriserad obehandlad mjölk som inte har steriliserats genom centrifugering får användas. Det är inte tillåtet att tillsätta konserveringsmedel, stabiliseringsmedel, kemiskt framställda tillsatser eller genetiskt modifierat löpe.

Först skummas den obehandlade mjölken delvis och mognadsprocessen sätts igång med hjälp av en vassle- och/eller mjölksyrabakteriekultur. Traditionella mjölksyrabakterier som ursprungligen isolerats och förökats från naturliga kulturer utgör nu grunden till de stamkulturer som de kulturer som används på gårdarna kommer från. Denna mogna och skummade mjölk blandas sedan med obehandlad mjölk från morgonmjölkningen, mjölksyrabakteriekulturer och alpint ostlöpe i koppargrytor. Ostmassan avlägsnas med hjälp av ostdukar eller genom att ostmassan och vasslen läggs över i ostformar. Den tjocknade (koagulerade) mjölken skärs sedan till önskad storlek med hjälp av en ostskärare. Därefter äger nästa steg i formningen av osten rum: ostmassan mognar ytterligare och syneres uppstår (då vasslen skiljs från ostmassan). Ostmassan värms upp till mellan 51 och 54 °C och läggs sedan i formar och pressas.

Ostarnas maximivikt är 40 kg och beror på den enskilda ostens storlek. Ostarna placeras sedan i saltlake med en salthalt på minst 20 Bé° så att osten absorberar salt, skorpan bildas och ostens struktur utvecklas, vilket leder till att osten förseglas på utsidan samtidigt som den mognar jämnt och ordentligt på insidan. Härigenom får ”Vorarlberger Alpkäse” sin mogna och kompakta konsistens. Ostarna lagras sedan i minst tre månader, beroende på skorpans beskaffenhet och ystarens erfarenhet, vid en temperatur på mellan 10 och 17 °C och en luftfuktighet på över 80 %. Under mognadslagringen behandlas ostarna regelbundet (borstas eller gnuggas) med saltlake (salthalt upp till 20 Bé°) upp till tre gånger i veckan för att den typiska skorpan och smaken ska uppnås. Efter den kortaste mognadsperioden är osten ”Vorarlberger Alpkäse” färdig för konsumtion.

4.5.3   Know-how – produktionskunskaper

Kvaliteten på ”Vorarlberger Alpkäse” beror framför allt på de lokala ysteriernas erfarenhet av att hantera ostproduktionen och ostens mognadsprocess. Konsten att ysta ost bygger på kunnandet hos de mejerier som är involverade i produktionen på olika sätt beroende på vilken roll de har i den process som ger ”Vorarlberger Alpkäse” dess typiska kvalitet. Processen inleds med tillsats av mjölksyrabakteriekultur. Mejeriets erfarenhet är exempelvis avgörande för bestämning av mjölksyrabakteriernas sammansättning, temperatur, viloperiod, tillsatsernas kvantitet och proportioner samt lagringsförhållandena. En särskild aspekt när det gäller mejeriets erfarenhet är att den obehandlade mjölken kräver en lagrings- och mognadsprocess som främjar bildandet av mjölksyrabakterier eftersom detta ger osten bättre egenskaper i fråga om hållbarhet, lukt och smak. Faktorer som användningen av kalvlöpe, tidpunkten för brytning av ostmassan (koagulerad mjölk) och hur brytningen görs och ostmassans storlek, ostens utvecklingsprocess och upphettningen av ostmassan/vassleblandningen beror av varje ystares specifika erfarenhet och är av särskild vikt för kvaliteten hos ”Vorarlberger Alpkäse”.

Ystaren måste mycket noggrant övervaka varje steg i ostframställningen och bestämma rätt tidpunkt för varje bearbetningssteg. En noggrann uppvärmning av ”Vorarlberger Alpkäse” till 51–54 °C efter att den koagulerade mjölken brutits utgör exempelvis en viktig förutsättning för ostens långa hållbarhet. Mjölken måste samtidigt hanteras varsamt för att man ska kunna säkerställa att så många som möjligt av de aromatiska och mikrobiologiska egenskaperna och komponenterna bevaras, och därmed även de särskilda egenskaperna hos mjölken. Naturliga fluktueringar när det gäller fodret på alpfäbodarna innebär också att mjölken inte har några standardegenskaper, utan att kvaliteten snarare varierar (t.ex. vad gäller proteinhalt eller annan mjölksammansättning). Tack vare sina breda erfarenheter kan de som framställer ”Vorarlberger Alpkäse” på många olika sätt kompensera för sådana naturliga fluktueringar. Deras noggranna hantering av alla steg i processen är avgörande för resten av mognadsprocessen och därmed för slutproduktens kvalitet. Under mognadsprocessen måste man vara särskilt noga med hur osten hanteras. Tack vare sin erfarenhet vet ystaren instinktivt när osten ska vändas, borstas och gnuggas och har på så sätt en avgörande betydelse för ostens kvalitet.

Regelbundna möten mellan boskapsskötare och ystare då de delar med sig av nyvunna kunskaper skapar en fortgående utbildningsprocess som bidrar till att bevara kvaliteten och traditionen när det gäller ”Vorarlberger Alpkäse”.

Skäl

Framställningsprocessen har ändrats i syfte att säkerställa den omisskännliga kvaliteten på ”Vorarlberger Alpkäse”, som framför allt grundar sig på producenternas kunskaper om den traditionella framställningsmetoden. Förutom att formuleringen i den ursprungliga produktspecifikationen nu har ändrats beskrivs denna traditionella produktionsmetod även mer detaljerat, bl.a. genom att bearbetningsmetoden definieras mer ingående.

De enskilda ändringarna avser följande punkter:

| — | Råvara – mjölk

  Att utfodra boskapen endast med gräsbete är inte alltid tillräckligt för att upprätthålla djurhälsan eftersom ett allt extremare väder (torka, långa perioder med regn etc.) och de klimatförändringar som hänger samman med detta gör att djur i alpin terräng drabbas av metabolisk stress och att tillgången på gräsbete minskar. De olika nötraser som går på bete på alpfäbodarna har dessutom olika energibehov och därför behövs kraftfoder för att djuren ska må bra.
  För att säkerställa en balanserad tillförsel av de näringsämnen som krävs för djurens välbefinnande, oberoende av sådana exceptionella klimatförhållanden som torka, har det blivit tillåtet att köpa in krossat spannmål som ersättnings- eller kraftfoder om det inte överstiger 20 % av torrsubstansen per år.
  Ovannämnda undantag vad gäller fodertillskott påverkar inte mjölkens höga och jämna kvalitet eftersom merparten av grovfodret måste komma från det avgränsade området.
  Kravet i punkt 5 c i produktspecifikationen som rör officiellt erkända alpfäbodar belägna på mellan 1 000 och 1 800 meters höjd har flyttats till punkt 4.5.1 (Råvara – mjölk) där det beskrivs mer detaljerat. Mjölken får endast komma från kor från anläggningar på alpfäbodar som av behörig myndighet (den österrikiska myndigheten för livsmedelssäkerhet) har tilldelats ett godkännandenummer. Detta ligger i linje med de specifika hygienkrav som anges i förordning (EG) nr 853/2004 (om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung) och som jordbruksföretag med osttillverkning måste följa. De godkända jordbruksföretagen finns förtecknade i denna förordning.
  Vidaretransport från ett godkänt alpmejeri till ett annat inom det avgränsade området kommer att bli tillåtet i framtiden eftersom dagens teknik gör att det inte längre påverkar kvaliteten. Den kvantitet mjölk som transporteras måste dokumenteras av båda alpmejerierna i form av en följesedel. |
| --- | --- |

—

Råvara – mjölk

Råvara – mjölk

Att utfodra boskapen endast med gräsbete är inte alltid tillräckligt för att upprätthålla djurhälsan eftersom ett allt extremare väder (torka, långa perioder med regn etc.) och de klimatförändringar som hänger samman med detta gör att djur i alpin terräng drabbas av metabolisk stress och att tillgången på gräsbete minskar. De olika nötraser som går på bete på alpfäbodarna har dessutom olika energibehov och därför behövs kraftfoder för att djuren ska må bra.

För att säkerställa en balanserad tillförsel av de näringsämnen som krävs för djurens välbefinnande, oberoende av sådana exceptionella klimatförhållanden som torka, har det blivit tillåtet att köpa in krossat spannmål som ersättnings- eller kraftfoder om det inte överstiger 20 % av torrsubstansen per år.

Ovannämnda undantag vad gäller fodertillskott påverkar inte mjölkens höga och jämna kvalitet eftersom merparten av grovfodret måste komma från det avgränsade området.

Kravet i punkt 5 c i produktspecifikationen som rör officiellt erkända alpfäbodar belägna på mellan 1 000 och 1 800 meters höjd har flyttats till punkt 4.5.1 (Råvara – mjölk) där det beskrivs mer detaljerat. Mjölken får endast komma från kor från anläggningar på alpfäbodar som av behörig myndighet (den österrikiska myndigheten för livsmedelssäkerhet) har tilldelats ett godkännandenummer. Detta ligger i linje med de specifika hygienkrav som anges i förordning (EG) nr 853/2004 (om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung) och som jordbruksföretag med osttillverkning måste följa. De godkända jordbruksföretagen finns förtecknade i denna förordning.

Vidaretransport från ett godkänt alpmejeri till ett annat inom det avgränsade området kommer att bli tillåtet i framtiden eftersom dagens teknik gör att det inte längre påverkar kvaliteten. Den kvantitet mjölk som transporteras måste dokumenteras av båda alpmejerierna i form av en följesedel.

| — | Produktion

  Varje steg i produktionen av ”Vorarlberger Alpkäse” beskrivs detaljerat, alltifrån bearbetningen av den obehandlade mjölken till ostens mognad under lagringstiden, tillsammans med de tekniska parametrar som gäller för att kvaliteten ska kunna säkerställas.
  Det är nu tillåtet att värma upp ostmassan till mellan 51 och 54 °C (i stället för som tidigare mellan 51,5 och 52,5 °C). Ett bredare temperaturintervall för uppvärmningen tillåts eftersom det vid manuell uppvärmning inte är möjligt att fastställa en exakt temperatur, och en större tolerans krävs därför. Det nya toleransintervallet för uppvärmningstemperaturen påverkar inte produktens kvalitet negativt. Det är fortfarande inte tillåtet att tillsätta konserveringsmedel, stabiliseringsmedel eller kemiskt framställda tillsatser. Detta har blivit ännu tydligare genom en mer exakt formulering.
  Vad gäller gårdens egna vassle- eller mjölksyrakulturer har det klargjorts att den historiska moderkulturen i dag framställs centralt för att sedan användas internt vid framställningen av ”Vorarlberger Alpkäse”. Mejeriernas erfarenhet spelar en avgörande roll i detta avseende.
  Salthalten har förtydligats och anpassats till praktiskt genomförbara kriterier genom användning av bauméskalan (Bé). Salthalten har specificerats och får inte överstiga 20 °Bé. Ytterligare förtydliganden har gjorts när det gäller den skorpa som är typisk för ”Vorarlberger Alpkäse” och den kvalitet som detta ger osten. Dessutom hänvisas det till ystarens handhavande och mognadsklimatet. |
| --- | --- |

—

Produktion

Produktion

Varje steg i produktionen av ”Vorarlberger Alpkäse” beskrivs detaljerat, alltifrån bearbetningen av den obehandlade mjölken till ostens mognad under lagringstiden, tillsammans med de tekniska parametrar som gäller för att kvaliteten ska kunna säkerställas.

Det är nu tillåtet att värma upp ostmassan till mellan 51 och 54 °C (i stället för som tidigare mellan 51,5 och 52,5 °C). Ett bredare temperaturintervall för uppvärmningen tillåts eftersom det vid manuell uppvärmning inte är möjligt att fastställa en exakt temperatur, och en större tolerans krävs därför. Det nya toleransintervallet för uppvärmningstemperaturen påverkar inte produktens kvalitet negativt. Det är fortfarande inte tillåtet att tillsätta konserveringsmedel, stabiliseringsmedel eller kemiskt framställda tillsatser. Detta har blivit ännu tydligare genom en mer exakt formulering.

Vad gäller gårdens egna vassle- eller mjölksyrakulturer har det klargjorts att den historiska moderkulturen i dag framställs centralt för att sedan användas internt vid framställningen av ”Vorarlberger Alpkäse”. Mejeriernas erfarenhet spelar en avgörande roll i detta avseende.

Salthalten har förtydligats och anpassats till praktiskt genomförbara kriterier genom användning av bauméskalan (Bé). Salthalten har specificerats och får inte överstiga 20 °Bé. Ytterligare förtydliganden har gjorts när det gäller den skorpa som är typisk för ”Vorarlberger Alpkäse” och den kvalitet som detta ger osten. Dessutom hänvisas det till ystarens handhavande och mognadsklimatet.

| — | Expertis– produktionskunskaper

  Eftersom den befintliga produktspecifikationen inte innehöll några avgörande påpekanden om producenternas kunskaper om traditionen på detta område har den gjorts mer specifik i detta avseende och producenternas specialistkompetens specificeras nu. Det finns även en beskrivning av de insatser som görs för att sprida traditionen så att kvaliteten kan säkerställas och som gör att man på ett effektivt sätt kan se till att expertisen inte går förlorad eller urvattnas och att kunskaperna om traditionen kring produkten bevaras. |
| --- | --- |

—

Expertis– produktionskunskaper

Expertis– produktionskunskaper

Eftersom den befintliga produktspecifikationen inte innehöll några avgörande påpekanden om producenternas kunskaper om traditionen på detta område har den gjorts mer specifik i detta avseende och producenternas specialistkompetens specificeras nu. Det finns även en beskrivning av de insatser som görs för att sprida traditionen så att kvaliteten kan säkerställas och som gör att man på ett effektivt sätt kan se till att expertisen inte går förlorad eller urvattnas och att kunskaperna om traditionen kring produkten bevaras.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

De uppgifter som tidigare angetts i punkt 5 d (Bevis på ursprung) har flyttats till punkt 4.6 (Samband med det geografiska området).

De uppgifter som tidigare angetts i punkt 5 f (Samband) ingår nu i punkt 4.6 (Samband med det geografiska området). Effekterna av klimatfaktorer och mänskliga faktorer i det geografiska området beskrivs utförligt, och en detaljerad beskrivning har lämnats av de regionala producenternas särskilda expertis, något som tidigare endast nämndes kort i produktspecifikationen, t.ex. kunskaper om särskilda traditionella lagringsmetoder och den höga kunskapsnivå som krävs när det gäller produktionsteknik och mognadshantering och som är så avgörande för att ostens organoleptiska egenskaper ska fås fram.

Skäl

Produktspecifikationen har anpassats till kraven i förordning (EU) nr 1151/2012 genom att sådana historiska uppgifter som skriftliga belägg och gamla traditioner avseende ”Vorarlberger Alpkäse” som ursprungligen beskrevs i avsnittet om ursprungsintyg har flyttats till punkt 4.6 (Samband med det geografiska området).

6.   Märkning

Märkning

Den ursprungliga texten i punkt 5 h (Märkning) i produktspecifikationen har nu flyttats till punkt 4.4 (Bevis på ursprung) och anpassats till nu gällande dokumentationskrav.

Som exempel kan nämnas att kraven i den ursprungliga produktspecifikationen (om att produkten ska förses med produktionsdatum och alpfäbodens namn) har blivit överflödiga till följd av den dokumentation som nu måste tillhandahållas för att ursprunget ska kunna intygas. Det kaseinmärke som ska användas har förtydligats. Detta märke behöver inte längre anbringas på ostförpackningen eftersom partiernas spårbarhet garanteras när det gäller enskilda ostar.

Reglerna om privata märkningar i punkt 5 h (Märkning) i den ursprungliga produktspecifikationen har flyttats till punkt 4.8 (Märkning).

”Privata märkningar får användas. Den privata märkningen får dock inte vara sådan att den vilseleder konsumenten eller skadar den skyddade ursprungsbeteckningens goda anseende.”

Skäl

Kraven på hantering av egna varumärken har förtydligats och utökats. Privata märkningar kommer även fortsättningsvis att få användas.

7.   Redaktionella ändringar

Redaktionella ändringar

7.1   Namnet på och andra uppgifter om medlemsstatens behöriga myndighet har uppdaterats.

7.2   Den ansökande gruppens adress har korrigerats.

Skäl

Den ansökande gruppens adress har ändrats sedan ursprungsskyddet tillkom och har uppdaterats tillsammans med uppgifterna om behörig myndighet.

7.3   Kontrollorgan

Kontrollorgan

Avsnittet med kontaktuppgifter för kontrollorganet har ändrats eftersom detta organ numera är ett privat företag: Lacon GmbH.

7.4   Ändringar av produktspecifikationens layout/presentation

Ändringar av produktspecifikationens layout/presentation

Vissa avsnitt har numrerats om och ändrats för att informationen ska bli tydligare och mer exakt.

7.5   Nationella krav

Nationella krav

Rubriken ”Nationella krav” har strukits utan att ersättas eftersom detta avsnitt inte längre behövs med hänvisning till de lagstadgade kraven.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Vorarlberger Alpkäse”

”Vorarlberger Alpkäse”

EU-nr: PDO-AT-1413-AM01 – 5.4.2022

EU-nr: PDO-AT-1413-AM01 – 5.4.2022

SUB (X) SGB ()

SUB (X) SGB ()

1.   Namn [på SUB eller SGB]

Namn [på SUB eller SGB]

”Vorarlberger Alpkäse”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Österrike

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp [se bilaga XI]

Produkttyp [se bilaga XI]

Klass 1.3 Ost

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Vorarlberger Alpkäse” är en hårdost som framställs på alpfäbodar i det avgränsade området från obehandlad silofri mjölk från alpkor och som är lämpad för produktion av hårdost. Varje ost väger högst 40 kg och lagras i minst tre månader.

Osten har en torr, brungul till brun, kornig skorpa, fast till mjuk konsistens och är elfenbensvit till färgen. När osten skivas syns jämnt men glest fördelade, ärtstora, matta till glänsande runda hål. Hålen är i allmänhet runda och stora som ärtor. Smaken är mild och blir skarpare med ökad lagring.

Beroende på mognadsgrad kan de beskrivna egenskaperna vara mer eller mindre uttalade, utan att den övergripande karaktären hos den skyddade ursprungsbeteckningen ”Vorarlberger Alpkäse” påverkas eller ändras.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Endast mjölk från kor från officiellt erkända anläggningar på alpfäbodar med gräsbete får användas för framställning av ”Vorarlberger Alpkäse”. Det är inte tillåtet med produktion av eller utfodring med ensilage.

Tilläggsfoder i form av krossad spannmål får användas men får inte överstiga 20 % av den årliga torrsubstansen. Krossad spannmål får även köpas in från andra områden eftersom det geografiska området, som är en typisk bergsregion, inte är så lämpad för jordbruksproduktion. Detta innebär att nästan ingen spannmål eller liknande grödor odlas eller produceras i området, utan måste köpas in från andra områden.

Andelen foder från det geografiska området får således inte understiga 80 % av den totala torrsubstansen som årligen ges till kor som mjölkas. Tilläggsfoder i form av krossad spannmål med ursprung från annat håll får användas men får inte överstiga 20 % av torrsubstansen i varje giva.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Råvaran ska produceras, bearbetas och mognadslagras i det avgränsade området.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

–

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Ostarna ska märkas med ett kaseinmärke med ett serienummer. Den ansökande sammanslutningen ansvarar för att administrera och tilldela serienumret.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

”Vorarlberger Alpkäse” produceras i provinsen Vorarlberg på mellan 1 000 och 1 800 meters höjd över havet. De officiellt erkända alpfäbodarna drivs endast under sommarmånaderna inom ramen för alpin alternerande beteshållning (transhumans).

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

De karakteristiska egenskaperna hos ”Vorarlberger Alpkäse” beror av den mjölk som används vid produktionen, mjölkens innehållsämnen, smak och konsistens, som påverkas av den alpina floran i Vorarlberg, samt på de klimatmässiga och mänskliga förhållandena (traditionell hantverksproduktion) som inverkar på produktionsprocessen. Den småskaliga verksamheten på alpfäbodarna innebär att den hantverksmässiga produktionen och omsorgsfulla hanteringen och mognadslagringen av ostarna lever kvar än i dag. Detta ger också ”Vorarlberger Alpkäse” dess särskilda kvalitet och långa hållbarhet.

Den mjölk som används för att framställa ”Vorarlberger Alpkäse” har en särskild smak dels på grund av den alpina växtligheten i produktionsområdet, dels på grund av att djuren till övervägande del utfodras med grönbete, och det är detta, i kombination med de hantverksmässiga produktionsmetoderna, som ger osten dess karakteristiska egenskaper. Ostproduktionen utgör en viktig faktor för att fäboddriften i Vorarlberg ska kunna fortgå och har avgörande betydelse för det alpina kulturlandskapets biologiska mångfald och stabilitet i Vorarlberg.

Jordbruket i Vorarlberg är uteslutande inriktat på gräsbetesdrift. För alpfäbodarna gäller ett strängt förbud mot ensilagefoder (dvs. inget fermenterat foder). Det är endast genom ett förbud mot ensilage som det är möjligt att framställa ”Vorarlberger Alpkäse” av hög kvalitet.

”Vorarlberger Alpkäse” är en produkt som under hundratals år har framställts och konsumerats i det avgränsade geografiska området. Under hela denna tid har man i det som i dag är provinsen Vorarlberg framställt ost. I början, och under flera århundraden framåt, framställdes ost främst för egen konsumtion och för regional avsalu. Den alpina ostproduktionen utgör en viktig faktor för att fäboddriften i Vorarlberg ska kunna fortgå och har avgörande betydelse för det alpina kulturlandskapets biologiska mångfald och stabilitet i Vorarlberg. Inom ramen för alpin alternerande beteshållning (transhumans) mellan hemgårdarna i dalen och fäbodarna uppe i bergen utgör bearbetningen av obehandlad mjölk på fäbodarna en viktig ekonomisk faktor för den fortsatta driften av jordbruks- och mjölkgårdar i Vorarlberg.

Det finns dokumenterat att de traditionella ystningsmetoderna var i bruk i regionen redan under trettioåriga kriget. Samma metoder utgör grunden för den produktionsprocess som gäller för ”Vorarlberger Alpkäse” i dag. Redan under 1700-talet användes en stor del av den mjölk som producerades under sommarmånaderna uppe på alpfäbodarna för att framställa alpost. Allt sedan dess har beteckningen ”Vorarlberger Alpkäse” använts.

Sådana regionala förhållanden som höjd över havet, klimatet, floran och faunan samt jordbruksföretagens småskaliga struktur gjorde att produktionen av fet ost utvecklades i mitten av 1700-talet med hjälp av särskilda ystningsmetoder. Detta ledde till ökad hållbarhet och ett ökat mervärde.

De tekniska kunskaper och färdigheter som ostproducenterna i det avgränsade geografiska området samlade på sig överfördes från generation till generation (djurens foder, mjölkbearbetningen, produktionsmetoderna och mognadslagringen). Dessa kunskaper och färdigheter har fortsatt att utvecklas och utgör än i dag grunden för framställningen av ”Vorarlberger Alpkäse”.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/vorarlbergeralpkaese/

Dokumentet finns också tillgängligt direkt via den österrikiska patentmyndighetens webbplats (www.patentamt.at) via följande sökväg: ”Trademarks / Geographical indications / List of Austrian geographical indications”. Texten finns under namnet på kvalitetsbeteckningen.

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 3.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 156/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 156/45

---

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2023/C 156/08)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”VORARLBERGER BERGKÄSE”

EU-nr: PDO-AT-1419-AM01 – 5.4.2022

SUB (X) SGB ( )

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

ARGE Milch Vorarlberg, Montfortstr. 9, 6900 Bregenz, Österrike

Tfn +43 5574400350

Fax +43 5574400600

E-post: fritz.metzler@lk-vbg.at

Sökanden är rättslig efterträdare till den ursprungliga ansökande gruppen med avseende på alla rättigheter och skyldigheter som följer av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Vorarlberger Bergkäse”. Den företräder intressena hos producenterna av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Vorarlberger Bergkäse” och har därför ett berättigat intresse av att begära ändringar av produktspecifikationen.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Österrike

3.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen (ändringarna)

| ☐ | Produktens namn |
| --- | --- |

☐

Produktens namn

| ☒ | Produktbeskrivning |
| --- | --- |

☒

Produktbeskrivning

| ☒ | Geografiskt område |
| --- | --- |

☒

Geografiskt område

| ☒ | Bevis på ursprung |
| --- | --- |

☒

Bevis på ursprung

| ☒ | Produktionsmetod |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetod

| ☒ | Samband med det geografiska området |
| --- | --- |

☒

Samband med det geografiska området

| ☒ | Märkning |
| --- | --- |

☒

Märkning

| ☒ | Annan (ändring av uppgifter om behörig myndighet, namn på den ursprungliga ansökande gruppen, kontrollorgan, nationella krav, utarbetande av ändringar) |
| --- | --- |

☒

Annan (ändring av uppgifter om behörig myndighet, namn på den ursprungliga ansökande gruppen, kontrollorgan, nationella krav, utarbetande av ändringar)

4.   Typ av ändring(ar)

| ☐ | Ändringar av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Ändringar av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

| ☒ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändring(ar)

Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts när det gäller de praktiska aspekterna av den skyddade ursprungsbeteckningen sedan den inrättades är de begärda ändringarna av produktspecifikationen nödvändiga för att ge en mer detaljerad beskrivning av alla viktiga produktions- och saluföringsvillkor, inklusive de olika produktionsleden, och för att säkerställa kvaliteten på den skyddade ursprungsbeteckningen ”Vorarlberger Bergkäse”.

Den tidigare produktspecifikationen, som består av flera separata dokument och bilagor, har slagits samman till ett enda dokument, omarbetats och uppdaterats för att ge en tydligare beskrivning av kraven, särskilt när det gäller produktionsmetod och bevis på ursprung, vilket bidrar till att bevara kvaliteten på den skyddade ursprungsbeteckningen ”Vorarlberger Bergkäse”.

Dessa ändringar gäller närmare bestämt följande:

1.   Produktbeskrivning

Texten i punkt 5 b (Beskrivning) och de tillägg som gjorts till den punkten i den ursprungliga produktspecifikationen har tagits med i punkt 4.2 (Beskrivning). Denna punkt har i sin tur delats upp i punkterna 4.2.1 (Allmänt) och 4.2.2 (Egenskaper). Den ursprungliga texten har gjorts mer specifik och strukturerad. Torrsubstansens fetthalt har strukits. De enskilda ostarnas vikt har höjts till 7–40 kg (i stället för 8–35 kg) och formens höjd har utökats till 8–12 cm (tidigare 10–12 cm). Den kortaste mognadstiden har angetts till tre månader.

Punkt 5b i produktspecifikationen

”’Vorarlberger Bergkäse’ framställs av naturlig obehandlad komjölk med cirka 50 % fetthalt i torrsubstansen och har en kittlagrad till torr, brungul till brun, kornig skorpa. Ostarna väger mellan 8 kg och 35 kg och är 10–12 cm höga. De ärtstora runda hålen är matta till glänsande och jämnt fördelade. Osten är fast till formbar och elfenbensfärgad till ljusgul. Smaken är kryddig till skarp. Råvaran är mjölk från kor som betar på alpängar och i dalarna som lämpar sig för framställning av hårdost, där ingen silo används för utfodring. Endast naturligt löpe används.”

och tilläggen till punkt 5 b

”Strikt efterlevnad av utfodringsreglerna (se bilaga), småskaliga alpina mejerier, noggrann manuell mognad och uppmärksamhet på ’Vorarlberger Bergkäse’, den traditionella bearbetningen av silofri och naturlig obehandlad mjölk och ostmakarnas kompetens är utan tvekan de viktigaste särdragen.

Endast jordbruksföretag med rent extensiv skötsel av gräsmark – utan produktion av eller utfodring med ensilage – får leverera mjölk. Blandjordbruk (jordbruksföretag som utfodrar unga nötkreatur med ensilage) får inte leverera mjölk. Mjölken levereras minst en gång om dagen och bearbetas direkt på mejeriet.

Det faktum att osten tillverkas i små jordbruksföretag säkerställer att den hantverksmässiga produktionen upprätthålls och att osten hanteras varsamt. Det leder också till den särskilda kvaliteten och den långa hållbarhetstiden för ’Vorarlberger Bergkäse’.”

omformuleras enligt nedan:

4.2.   Beskrivning

4.2.1.   Allmänt

”Vorarlberger Bergkäse” är en hårdost gjord av silofri, naturlig, obehandlad alp- eller dalkomjölk. Gårdar som utfodrar unga nötkreatur med ensilage (blandjordbruk) får inte leverera mjölk.

Ostarna väger mellan 7 kg och 40 kg, är 8–12 cm höga och lagras i minst tre månader.

4.2.2.   Egenskaper

Osten har en kittlagrad till torr, brungul till brun, kornig skorpa och en fast till mjuk konsistens. Färgen är elfenbensfärgad till blekgul. När osten skivas syns jämnt men glest fördelade, ärtstora matta till glänsande runda hål. Små sprickor (med en längd på 0,5–1 cm) kan bildas i osten. Smaken är kryddig och blir skarp med stigande ålder. Beroende på mognadsgraden kan de beskrivna egenskaperna vara mer eller mindre uttalade, utan att den övergripande bilden av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Vorarlberger Bergkäse” påverkas eller ändras.

”Vorarlberger Bergkäse” kan saluföras i portioner av olika storlek.

Motivering

Kommentarer som inte rör beskrivningen av produkten har beskrivits närmare i punkterna ”Samband med det geografiska området” och ”Produktionsmetod”, som nu anges för detta ändamål.

Toleransintervallen för ostens vikt och höjd har höjts till följd av minskad mognad till följd av den längre lagringen av osten och på grund av de små jordbruksföretagens ekonomiska livskraft. Av logistiska skäl kräver små jordbruksföretag tyngre ostar. Orden ”cirka 50 % fetthalt i torrsubstansen” har strukits utan att ersättas eftersom de är överflödiga mot bakgrund av gällande rättsliga krav. Formuleringen, som delvis kommer från produktspecifikationen och som delvis har lagts till, har förtydligats (t.ex. när det gäller kortaste lagringstid) för att förtydliga och förbättra produktbeskrivningens fullständighet och därigenom ge kontrollorganet mer exakta och tillförlitliga produktparametrar som kan garantera produktens kvalitet.

2.   Bevis på ursprung

Bevis på ursprung

De tidigare kommentarerna i produktspecifikationen om produktens historik under punkt 5 d (Bevis på ursprung), som skulle presenteras vid denna tidpunkt vid tidpunkten för erkännandet av beteckningen i fråga, och de tillägg som gjorts till denna punkt har nu flyttats till punkt 4.6. (Samband med det geografiska området) (se texten i den punkten). I stället för den texten har följande sektorspecifika bestämmelser om att säkerställa spårbarhet tagits med i punkt 4.4 (Bevis på ursprung) i den nya produktspecifikationen:

”Den ansökande sammanslutningen för ett register över producenter i vilket varje mjölkbearbetningsföretag som framställer ’Vorarlberger Bergkäse’ i det geografiska området förtecknas, tillsammans med företagets namn och kontaktadress, oberoende av om de är medlemmar i sammanslutningen. Mjölkbearbetningsföretaget måste lämna in en särskild ansökan till den ansökande sammanslutningen för att kunna föras in i detta register.

Ett avtal om leverans av mjölk och en order om leverans av mjölk ingås mellan mjölkproducenten och mjölkbearbetningsföretaget. Dessa avtal reglerar kvaliteten på råvaran (silofri mjölk), upptagningsområdet och dokumentationen om leveranser av mjölk till mjölkbearbetningsföretaget.

Mjölkproducenter och mjölkbearbetningsföretag ska se till att obehandlad mjölk för vidare bearbetning till ’Vorarlberger Bergkäse’ och själva slutprodukten samlas in, lagras och bearbetas åtskilt från andra mjölklager eller konventionella ostsorter.

Mjölkproducenterna är skyldiga att registrera de kvantiteter mjölk de producerar, med en uppdelning av den kvantitet mjölk som används för produktion av ’Vorarlberger Bergkäse’. Mjölkbearbetningsföretagen ska föra tydliga register över de kvantiteter mjölk som köps in och deras ursprung. Vidare transport från ett mjölkbearbetningsföretag till ett annat inom det avgränsade geografiska området är tillåten, och den berörda kvantiteten registreras.

För att ’Vorarlberger Bergkäse’ ska kunna spåras genom försörjningskedjorna utfärdas ett kaseinmärke med ett serienummer av den ansökande sammanslutningen på begäran av mjölkbearbetningsföretagen. Det kaseinmärke som ska användas består av följande text:

G.U.-VBG

BERGKAESE

XXXXXX

med ett serienummer. Den ansökande sammanslutningen ansvarar för att administrera och tilldela serienumret.

Före pressningen identifieras osten med ett kaseinmärke med ett unikt serienummer som inte får avlägsnas från osten. För den interna spårbarheten anges också produktionsdatum eller partinummer.

I den dagliga produktionsrapporten anges produktionsdatum, mängden behandlad mjölk, kaseinmärkets serienummer, uppvärmningstemperaturen och antalet ostar. Efterlevnaden av lagringsperioden kan spåras med hjälp av uppgifterna hos mjölkbearbetningsanläggningen. Osten får också mogna och lagras utanför mjölkbearbetningsanläggningen i lagringsanläggningar i det avgränsade området.

Vid försäljning av ’Vorarlberger Bergkäse’ ska mjölkbearbetningsföretaget föra register som gör det möjligt att spåra produkten (t.ex. följesedlar).”

Motivering

Eftersom produktspecifikationen hittills inte innehåller några regler om bevis på ursprung, anses det lämpligt att inkludera information om produktens spårbarhet i punkt 4.4 (Bevis på ursprung) i produktspecifikationen. Den innehåller nu bestämmelser för att säkerställa spårbarhet. Dessutom har en del text flyttats från den ursprungliga punkten 5 h (Märkning) till punkt 4.4 (Bevis på ursprung).

3.   Geografiskt område

Geografiskt område

Punkt 5 c (Geografiskt område) i den ursprungliga produktspecifikationen

Regionen Walgau har lagts till. Den återstående texten har begränsats till den information som är nödvändig för det geografiska området. Stavningen ”Laiblachtal” har ändrats till ”Leiblachtal”.

Dessutom har kartorna över Vorarlberg och Österrike i punkt 5 c (Geografiskt område) i den ursprungliga produktspecifikationen ersatts av en ny karta.

Punkt 5 c i produktspecifikationen

”’Vorarlberger Bergkäse’ produceras uteslutande av producenter eller bearbetningsföretag och jordbrukare i regionerna Bregenzerwald, Kleinwalsertal, Großwalsertal, Laiblachtal (Pfanderstock) och Rheintal av obehandlad mjölk som producerats i Vorarlberg.”

samt kartorna över Vorarlberg och Österrike som komplement till punkt 5c

Image 1

har omformulerats enligt följande:

4.3.   Geografiskt område

”Vorarlberger Bergkäse” framställs av obehandlad mjölk producerad i Vorarlberg i följande regioner i provinsen Vorarlberg: Bregenzerwald, Kleinwalsertal, Großwalsertal, Leiblachtal (Pfänderstock), Walgau och Rheintal.

Karta över det avgränsade geografiska området (skuggat område):

Image 2

Motivering

Regionen Walgau har lagts till eftersom den gränsar till det avgränsade område som hittills beskrivits och omfattas av samma geologiska, biologiska och kulturella förhållanden som uppfyller kriterierna i produktspecifikationen. Den återstående texten har begränsats till den information som är nödvändig för det geografiska området. Skrivfelet ”Laiblachtal” har korrigerats. Det korrekta namnet på regionen är ”Leiblachtal”. Dessutom har kartan över ”Tyrol/Vorarlberg” i produktspecifikationen ersatts med en ny karta över det avgränsade geografiska området. Den nya kartan är tydligare och ger en mer detaljerad presentation av området på grundval av den tillagda skuggningen.

4.   Produktionsmetod

Produktionsmetod

Den ursprungliga texten i punkt 5e (Produktionsmetod) i produktspecifikationen har formulerats mer exakt och delats upp i punkterna 4.5.1 (Råvara – mjölk), 4.5.2 (Produktion) och 4.5.3 (Expertkunskap – kunskap om produktionen).

Bearbetningsmetoden har också definierats mer exakt. Dessutom beskrivs den traditionella produktionsmetoden mer ingående i punkt 4.5.3 (Expertkunskap – kunskap om produktionen).

Punkt 5 e i produktspecifikationen har följande lydelse:

”’Vorarlberger Bergkäse’ är en typisk traditionell produkt.

En viktig del av produktionsprocessen är att följa stränga kriterier för mjölkproduktion (kvalitetsriktlinjer för mjölkproducenter).

I synnerhet gäller följande:

| — | Endast jordbruksföretag med rent extensiv skötsel av gräsmark – utan produktion av eller utfodring med ensilage – får leverera mjölk, och endast mjölk från sådana gårdar får användas för produktion av ’Vorarlberger Bergkäse’. |
| --- | --- |

—

Endast jordbruksföretag med rent extensiv skötsel av gräsmark – utan produktion av eller utfodring med ensilage – får leverera mjölk, och endast mjölk från sådana gårdar får användas för produktion av ’Vorarlberger Bergkäse’.

| — | Mjölken levereras till ostmejeriet minst en gång om dagen och bearbetas direkt där (ingen ytterligare transport från ett mejeri till ett annat). |
| --- | --- |

—

Mjölken levereras till ostmejeriet minst en gång om dagen och bearbetas direkt där (ingen ytterligare transport från ett mejeri till ett annat).

Faktisk produktion:

| — | Den obehandlade mjölk som levereras (inte termiserad, pastöriserad eller steriliserad genom centrifugering) skummas delvis (med en fetthalt på ca 3,3 %). |
| --- | --- |

—

Den obehandlade mjölk som levereras (inte termiserad, pastöriserad eller steriliserad genom centrifugering) skummas delvis (med en fetthalt på ca 3,3 %).

| — | Ostmassan består av kalvlöpe och gårdens egen vassle- och mjölksyrakultur (för vilken ostmakarens erfarenhet är avgörande för bedömningen och odlingen av denna kultur). Användningen av vasslekulturer gör att ’Vorarlberger Bergkäse’ skiljer sig mycket från andra liknande produkter. |
| --- | --- |

—

Ostmassan består av kalvlöpe och gårdens egen vassle- och mjölksyrakultur (för vilken ostmakarens erfarenhet är avgörande för bedömningen och odlingen av denna kultur). Användningen av vasslekulturer gör att ’Vorarlberger Bergkäse’ skiljer sig mycket från andra liknande produkter.

| — | Ostmassan upphettas sedan till cirka 51–52,5 °C och pressas. |
| --- | --- |

—

Ostmassan upphettas sedan till cirka 51–52,5 °C och pressas.

| — | Osten placeras sedan i saltlake i 2–3 dagar (saltinnehåll ca 20 %) och lagras sedan i källare vid en temperatur på mellan 12 °C och 15 °C och en relativ luftfuktighet på mellan 90 % och 95 %. På så sätt behandlas ostarna regelbundet med saltlake för att säkerställa den typiska skorpan och utveckla smaken (dvs. de borstas eller gnuggas med saltvatten (salthalt ca 20 %, pH 5,25) två gånger i veckan). |
| --- | --- |

—

Osten placeras sedan i saltlake i 2–3 dagar (saltinnehåll ca 20 %) och lagras sedan i källare vid en temperatur på mellan 12 °C och 15 °C och en relativ luftfuktighet på mellan 90 % och 95 %. På så sätt behandlas ostarna regelbundet med saltlake för att säkerställa den typiska skorpan och utveckla smaken (dvs. de borstas eller gnuggas med saltvatten (salthalt ca 20 %, pH 5,25) två gånger i veckan).

| — | ’Vorarlberger Bergkäse’ är färdig för konsumtion först vid 3–6 månaders ålder (beroende på mognadsgrad kan dess egenskaper variera något: små sprickor i osten (0,5–1 cm långa), färre hål, utpräglad smak). |
| --- | --- |

—

’Vorarlberger Bergkäse’ är färdig för konsumtion först vid 3–6 månaders ålder (beroende på mognadsgrad kan dess egenskaper variera något: små sprickor i osten (0,5–1 cm långa), färre hål, utpräglad smak).

Den ständiga egenkontrollen och kvalitetssäkringen av gårdarna säkerställer en hög kvalitet på obehandlad mjölk och produktionen av ’Vorarlberger Bergkäse’. Efterlevnaden av kvalitetssäkringen kontrolleras av ’Qualitätsmanagementverein für Lebensmittel aus Vorarlberg’ (kvalitetsorganisation för livsmedel från Vorarlberg). Kontroller av jordbrukshygien och personalens hygien och djurhälsa krävs enligt lag.”

Punkten omformuleras enligt följande:

4.5.1.   Råvara (mjölk)

Obehandlad komjölk används vid framställningen av ”Vorarlberger Bergkäse”. Endast mjölk från Vorarlberg är tillåten. Termiserad eller pastöriserad mjölk eller mjölk som steriliserats genom centrifugering får inte användas för framställning av ”Vorarlberger Bergkäse”.

Den mjölk som används för ”Vorarlberger Bergkäse” kännetecknas av betesmarker i provinsen Vorarlberg med fina gräs och örter. Kor äter gräs och örter antingen färska som grönfoder eller torkade som hö. Utfodring med fermenterat foder eller ensilage är uttryckligen förbjudet.

Användning av krossad spannmål som kompensationsfoder och kompletteringsfoder från andra områden är tillåten upp till 30 % av torrsubstansen per år.

Krossad spannmål kan köpas från andra områden eftersom det geografiska området, ett typiskt bergsområde som kännetecknas av gräsmark och ett tunt humuslager, inte är särskilt väl lämpat för att odla grödor. Detta innebär att nästan ingen spannmål eller liknande grödor odlas eller produceras i området, så de måste köpas in från andra områden. Andelen foder från det geografiska området måste därför inte vara mindre än 70 % av den totala torrsubstansen som årligen ges till lakterande kor. Det är tillåtet att tillsätta krossad spannmål med ursprung från annat håll upp till 30 % av torrsubstansen i respektive ranson.

4.5.2.   Framställning

Den obehandlade mjölken är först delvis skummad och ympad med kalvlöpe och en odling av vassle- och/eller mjölksyrabakterier. Traditionella mjölksyrabakterier från vilda kulturer utgör nu grunden för stamkulturen för odlingskulturer, som fortsätter att odlas på gården. Det är inte tillåtet att tillsätta konserveringsmedel, stabiliseringsmedel och kemiskt framställda tillsatser. Den förtjockade (koagulerade) mjölken skärs sedan till önskad storlek med hjälp av en ostskärare. Nästa steg i ostbildningen äger sedan rum: ostmassan utvecklas ytterligare och syneresen uppstår (där vasslen skiljs från ostmassan). Ostmassan värms upp till mellan 51 °C och 54 °C och överförs sedan till formar och pressas. Beroende på önskad oststorlek väger ostarna mellan 7 kg och 40 kg och är 8–12 cm höga innan de blötläggs i saltlake. Ostarna placeras sedan i saltlake med en salthalt på minst 20 °Bé i 2–3 dagar, så att osten absorberar salt, skorpan bildas och ostens struktur utvecklas, vilket leder till att osten förseglas på utsidan samtidigt som den mognar grundligt och jämnt på insidan. Detta leder till en homogen och kompakt konsistens hos ”Vorarlberger Bergkäse”. Ostarna lagras sedan i minst tre månader, beroende på skorpans beskaffenhet och mjölkbearbetningsföretagets erfarenhet, vid en temperatur mellan 10 °C och 15 °C och en luftfuktighet på över 80 %. Under mognaden behandlas ostarna regelbundet (borstas eller gnuggas) med saltvatten (salthalt upp till 20 °Bé) minst två gånger i veckan för att säkerställa den typiska skorpan och utveckla smaken. Efter den kortast tillämpliga lagringsperioden är osten ”Vorarlberger Bergkäse” färdig för konsumtion.

4.5.3.   Know-how – kunskap om produktionen

Kvaliteten på ”Vorarlberger Bergkäse” beror framför allt på de lokala mjölkbearbetningsföretagens erfarenhet av att sköta produktionen av osten och dess mognad.

Konsten med ostframställning bygger på kunnandet hos de mjölkbearbetningsföretag som är involverade i produktionen på olika sätt beroende på deras individuella roll i processen, varigenom den typiska kvaliteten på ”Vorarlberger Bergkäse” uppnås.

Detta inleds med användning och odling av mjölksyrabakterier. Fastställandet av mjölksyrabakteriernas sammansättning, temperatur, viloperioder, tillsatta mängder och förhållande samt lagringsförhållanden beror t.ex. på mjölkbearbetningsföretagets erfarenhet.

En särskild potentiell effekt av deras erfarenhet är den särskilda lagringen och mognaden av mjölken på ett sätt som är gynnsamt för bildandet av mjölksyrabakterier, vilket avsevärt förbättrar ostens egenskaper i fråga om hållbarhet, lukt och smak. Mängden kalvlöpe, tidpunkten och sättet för styckning av ostmassan (koagulerad mjölk) och ostmassans storlek, den efterföljande utvecklingen av osten och upphettningen av ostmassan/vassleblandningen beror på ostmakarens särskilda erfarenhet och tar hänsyn till kvaliteten på ”Vorarlberger Bergkäse”.

Ostmakaren måste övervaka varje steg i ostframställningen mycket noggrant och bestämma rätt tidpunkt för varje bearbetningssteg. Till exempel är en noggrann uppvärmning av ”Vorarlberger Bergkäse” till 51–54 °C efter att den koagulerade mjölken skurits upp en viktig förutsättning för ostens långa hållbarhet. Mjölken måste samtidigt hanteras varsamt för att säkerställa de aromatiska och mikrobiologiska egenskaperna och komponenterna, och följaktligen de särskilda egenskaperna hos mjölken, bibehålls. Naturliga förändringar i näringsförhållandena på bergsbetesmarkerna innebär också att mjölken inte har några standardegenskaper, utan att kvaliteten snarare varierar (t.ex. vad gäller proteinhalt eller annan mjölksammansättning). Framställarna av ”Vorarlberger Bergkäse” kan tack vare sin breda erfarenhet kompensera för sådana naturliga variationer.

Ostmakarens noggranna hantering av alla steg i processen är avgörande för resten av mognadsprocessen och därmed för slutproduktens kvalitet. Under mognaden måste särskild uppmärksamhet ägnas åt noggrann hantering av osten. Tack vare sina erfarenheter vet ostmakaren instinktivt när osten ska vändas, borstas och gnuggas, och har därför en betydande inverkan på ostens kvalitet.

Regelbundna möten mellan chefer för mjölkbearbetningsföretag och/eller ostmakare, där de delar med sig av den kunskap de fått, ger upphov till en kontinuerlig utbildningsprocess som bidrar till att bevara kvaliteten och traditionen hos ”Vorarlberger Bergkäse”.

Motivering

Framställningsprocessen har ändrats i syfte att säkerställa den obestridliga kvaliteten på ”Vorarlberger Bergkäse”, som bl.a. grundar sig på producenternas kunskap om den traditionella framställningsmetoden. Tillsammans med den nu ändrade ordalydelsen i den ursprungliga produktspecifikationen beskrivs denna traditionella produktionsmetod mer i detalj, särskilt genom att bearbetningsmetoden definieras mer exakt. Orden ”vid 3,3 % fetthalt” har strukits utan att ersättas eftersom de är onödiga mot bakgrund av gällande rättsliga krav.

De enskilda ändringarna avser följande punkter:

| — | Råvara – mjölk |
| --- | --- |

—

Råvara – mjölk

Råvara – mjölk

För att säkerställa en balanserad tillförsel av de näringsämnen som är nödvändiga för djurens välbefinnande, oberoende av exceptionella klimatförhållanden, såsom torka, har det blivit möjligt att köpa krossad spannmål och använda det som kompensationsfoder och kompletteringsfoder på upp till 30 % av torrsubstansen per år. Kompletterande foder i form av krossad spannmål på upp till 30 % är också nödvändigt för djurens välbefinnande för att säkerställa tillräcklig utfodring under perioder med hög mjölkavkastning. Ovannämnda undantag vad gäller fodertillskott påverkar inte mjölkens höga och jämna kvalitet eftersom merparten av grovfodret måste komma från det avgränsade området.

Ytterligare transporter från ett mejeri till ett annat inom det avgränsade området kommer att tillåtas i framtiden eftersom detta, med tanke på den aktuella tekniken, inte längre påverkar kvaliteten. Dessutom är daglig leverans av mjölk inte en avgörande kvalitetsparameter med tanke på den aktuella tekniken, och därför har denna text strukits från den ursprungliga produktspecifikationen. Transport av mjölk till en annan avtalspart ska också dokumenteras. De kvalitetsriktlinjer för mjölkproducenter som ingår i en bilaga till produktspecifikationen har strukits, eftersom produktionsmetoden presenteras på ett mer detaljerat och heltäckande sätt och kvalitetsbedömningen nu beskrivs i punkt 4.7 (Kontroll). Dessutom har kvalitetsorganisationen för livsmedel från Vorarlberg avvecklats.

kvalitetsriktlinjer för mjölkproducenter

| — | Produktion |
| --- | --- |

—

Produktion

Produktion

Produktionen av ”Vorarlberger Bergkäse” beskrivs i detalj, från bearbetning av obehandlad mjölk till mognad under lufttorkning. De tekniska parametrar som ska iakttas för att säkerställa kvaliteten anges.

Ostmassan kan nu värmas upp till mellan 51 °C och 54 °C (i stället för mellan 51,5 °C och 52,5 °C som tidigare). Ett bredare intervall av uppvärmningstemperaturer har tillåtits eftersom det vid manuell uppvärmning inte är möjligt att fastställa en exakt temperatur, vilket innebär att det krävs en större tolerans. Det nya toleransintervallet för uppvärmningstemperaturen påverkar inte produktens kvalitet negativt. Det är fortfarande inte tillåtet att tillsätta konserveringsmedel, stabiliseringsmedel och kemiskt framställda tillsatser. Detta har blivit ännu tydligare genom en mer exakt formulering.

Vad gäller gårdens egna vassle- eller mjölksyrakulturer har det klargjorts att den historiska baskulturen i dag framställs centralt och sedan odlas internt för vidare användning i framställningen av ”Vorarlberger Bergkäse”. Mjölkbearbetningsföretagens erfarenheter spelar en avgörande roll i detta avseende.

Salthalten har förtydligats och anpassats till praktiskt genomförbara kriterier med grader Baumé (°Bé) som måttenhet. PH-värdet i det saltbad som ursprungligen ingick i produktspecifikationen är inte relevant i praktiken på grund av den tekniska svårigheten att kontrollera, och har därför ersatts med grader Baumé (°Bé) som måttenhet.

Till följd av den tekniska utvecklingen behöver mognaden inte längre äga rum i ostmakarnas egna mognadskällare, utan kan även utföras i externa källare i det avgränsade geografiska området, där villkoren för reglering av de parametrar som är relevanta för kontrollen också är optimala.

Med tanke på mognadskällarnas olika egenskaper och tendensen i fråga om marknadens kvalitetskrav mot längre mognadstider, har det varit nödvändigt att justera temperaturintervallet från 12–15 °C till 10–15 °C och luftfuktigheten till över 80 %. Expertkunskapen som den ansvarige för ostkällaren innehar säkerställer att den ursprungliga kvaliteten hos ”Vorarlberger Bergkäse” bevaras.

Bildandet av skorpan som är typisk för ”Vorarlberger Bergkäse” och den tillhörande kvaliteten på osten har förtydligats ytterligare, och det har hänvisats till ostmakarens förvaltning och mognadsklimatet.

| — | Expertkunskap – kunskap om produktionen |
| --- | --- |

—

Expertkunskap – kunskap om produktionen

Expertkunskap – kunskap om produktionen

Eftersom den befintliga produktspecifikationen inte innehöll några viktiga iakttagelser om producenternas traditionella kunskaper, har den gjorts mer specifik i detta avseende och beskrivningar av specialistkompetensen har tillhandahållits. Det finns också en beskrivning av de pågående aktiviteter som syftar till att sprida traditionen för att säkerställa kvalitet, vilket innebär att förlusten eller urvattningen av expertkunskapen effektivt kan stoppas och den traditionella kunskapen om produkten bevaras. Kvalitetsorganisationen för livsmedel från Vorarlberg har avvecklats. Den ansökande gruppen ansvarar nu för fortbildning och allt informationsutbyte. Råvarukvalitet och kvalitetsstyrning vid bearbetningsanläggningen regleras genom lagstiftning på nationell nivå och EU-nivå och övervakas i enlighet med detta.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

De uppgifter som tidigare ingick i punkterna 5 d (Bevis på ursprung) och 5 f (Samband) i den ursprungliga produktspecifikationen och de tillägg som gjorts till båda punkterna har sammanfattats i punkt 4.6 (Samband med det geografiska området).

Både produktionsvolymen och bibliografin om ostens historiska utveckling har strukits.

Motivering

Produktspecifikationen har anpassats till kraven i förordning (EU) nr 1151/2012 genom att historiska observationer, såsom dokumentation och gamla traditioner avseende ”Vorarlberger Bergkäse”, som ursprungligen beskrevs i avsnittet om bevis på ursprung, har flyttats till punkt 4.6 (Samband med det geografiska området).

Effekterna av klimatfaktorer och mänskliga faktorer i det geografiska området beskrivs utförligt, och en detaljerad beskrivning har lämnats av de regionala producenternas särskilda expertkunskap, som tidigare endast berördes i produktspecifikationen, såsom traditionell kunskap om särskilda lagringstekniker och den höga expertkunskapen när det gäller produktionsteknik och mognadshantering, vilket är avgörande för att ostens organoleptiska egenskaper ska kunna tas fram.

Förlusten av produktionsvolym beror på den pågående förändringen av de producerade kvantiteterna.

Ostens historiska utveckling beskrivs nu i detalj i punkt 4.6 (Samband med det geografiska området). Bibliografin om ostens historiska utveckling blev därmed överflödig och har därför strukits, särskilt för att förbättra läsbarheten.

6.   Märkning

Märkning

Den ursprungliga texten i punkt 5 h (Märkning) i produktspecifikationen och de tillägg som gjorts till den har nu flyttats till punkt 4.4 (Bevis på ursprung) och anpassats till de nuvarande dokumentationskraven.

Till exempel har kraven i den ursprungliga produktspecifikationen (att produkten ska förses med produktionsdatum och anläggningsnummer) blivit onödiga till följd av den dokumentation som måste tillhandahållas för bevis på ursprung. Det kaseinmärke som ska användas har förtydligats. Det har blivit onödigt att anbringa detta märke på ostportionernas förpackning, eftersom partiernas spårbarhet garanteras när det gäller portioner.

Reglerna om privata märkningar i punkt 5 h (Märkning) i den ursprungliga produktspecifikationen har flyttats till punkt 4.8 (Märkning).

”Användning av privata märkningar är tillåten. Den privata märkningen får inte vara sådan att det vilseleder konsumenten eller skadar den skyddade ursprungsbeteckningens anseende.”

Motivering

Kraven på hantering av egna varumärken har förtydligats och utökats. Uppgifterna kommer att fortsätta att gälla.

7.   Redaktionella ändringar

Redaktionella ändringar

7.1.   Namnet på och uppgifterna om medlemsstatens behöriga myndighet har uppdaterats.

7.2.   Den ansökande gruppens namn och adress har uppdaterats.

Motivering

ARGE Milch Vorarlberg är rättslig efterträdare till den ursprungliga ansökande gruppen med avseende på alla rättigheter och skyldigheter som följer av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Vorarlberger Bergkäse”. Uppgifterna om den behöriga myndigheten har uppdaterats.

ARGE Milch Vorarlberg

7.3.   Kontrollorgan

Kontrollorgan

Avsnittet med kontaktuppgifter till kontrollorganet har ändrats eftersom detta organ numera är ett privat företag, dvs. Lacon GmbH.

Lacon GmbH

7.4.   Ändringar av produktspecifikationens layout/presentation

Ändringar av produktspecifikationens layout/presentation

Omnumrering och ändring av vissa avdelningar för att göra informationen tydligare och mer exakt.

7.5.   Nationella krav

Nationella krav

Rubriken ”Nationella krav” har strukits utan att ersättas eftersom de är onödiga med tanke på de lagstadgade kraven.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Vorarlberger Bergkäse”

”Vorarlberger Bergkäse”

EU-nr: PDO-AT-1419-AM01 – 5.4.2022

EU-nr: PDO-AT-1419-AM01 – 5.4.2022

SUB (X) SGB ( )

SUB (X) SGB ( )

1.   Namn [på SUB eller SGB]

Namn [på SUB eller SGB]

”Vorarlberger Bergkäse”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Österrike

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp [se bilaga XI]

Produkttyp [se bilaga XI]

Klass 1.3 Ost

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Vorarlberger Bergkäse” är en hårdost gjord av silofri, naturlig, obehandlad alp- eller dalkomjölk. Gårdar som utfodrar unga nötkreatur med ensilage (blandjordbruk) får inte leverera den mjölk som används. Ostarna väger mellan 7 kg och 40 kg, har en höjd på 8–12 cm och lagras i minst tre månader.

Osten har en kittlagrad till torr, brungul till brun, kornig skorpa och en fast till mjuk konsistens. Färgen är elfenbensfärgad till blekgul. När osten skivas syns jämnt men glest fördelade, ärtstora matta till glänsande runda hål. Små sprickor (med en längd på 0,5–1 cm) kan bildas i osten. Smaken är kryddig och blir skarp med stigande ålder.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Endast mjölk från gårdar med vall och bete – utan produktion av eller utfodring med ensilage – får användas för att framställa ”Vorarlberger Bergkäse”.

Användning av krossad spannmål som kompensationsfoder och kompletteringsfoder från andra områden är tillåten upp till 30 % av torrsubstansen per år.

Krossad spannmål kan köpas från andra områden eftersom det geografiska området, ett typiskt bergsområde som kännetecknas av gräsmark och ett tunt humuslager, inte är särskilt väl lämpat för att odla grödor. Detta innebär att nästan ingen spannmål eller liknande grödor odlas eller produceras i området, så de måste köpas in från andra områden.

Andelen foder från det geografiska området måste därför inte vara mindre än 70 % av den totala torrsubstansen som årligen ges till lakterande kor. Det är tillåtet att tillsätta krossad spannmål med ursprung från annat håll upp till 30 % av torrsubstansen i respektive ranson.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Råvaran ska produceras, bearbetas och mogna i det avgränsade området.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Ostarna ska märkas med ett kaseinmärke med ett serienummer. Den ansökande sammanslutningen ansvarar för att administrera och tilldela serienumret.

4   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

”Vorarlberger Bergkäse” framställs av obehandlad mjölk producerad i Vorarlberg i följande regioner i provinsen: Bregenzerwald, Kleinwalsertal, Großwalsertal, Leiblachtal (Pfänderstock), Walgau och Rheintal.

5   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

”Vorarlberger Bergkäse” är en produkt som har framställts och konsumerats i vad som nu är provinsen Vorarlberg i hundratals år. Från början, och i århundraden, framställdes ost främst för egen konsumtion och för regional saluföring.

De regionala förhållandena, såsom höjden över havet, klimatet, floran och faunan samt jordbruksföretagens småskaliga struktur, ledde i mitten av 1700-talet till att produktionen av fet ost utvecklades med hjälp av särskilda ostframställningstekniker. Detta ledde till en längre hållbarhetstid och ett bättre mervärde.

Ostproduktionens tekniska kunskaper och färdigheter i det avgränsade geografiska området (produktionsteknik, mognad, utfodring av djur och mjölkbearbetning) överfördes från generation till generation. Omkring 1890 ledde etableringen av sammanslutningar till ökad kunskapssammanslagning och kunskapsspridning. Dessa sammanslutningar ersattes senare av kooperativ som fortfarande existerar.

Riktad lagring och mognad av mjölken gynnade mjölksyrabakterier, vilket avsevärt förbättrade ostens egenskaper i fråga om hållbarhet, doft och smak. Traditionella mjölksyrabakterier från vilda kulturer utgör nu grunden för stamkulturen för odlingskulturer, som fortsätter att odlas på gården. Användningen av kalvlöpe, tidpunkten och sättet för styckning av den koagulerade mjölken och ostmassans storlek, ostens utveckling och upphettning av ostmassan/vassleblandningen är ett resultat av ostmakarens särskilda erfarenhet och bidrar till produktens kvalitet. Denna kunskap och dessa färdigheter har vidareutvecklats och ligger än i dag till grund för framställningen av ”Vorarlberger Bergkäse”.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/vorarlbergerbergkaese/

Dokumentet finns också tillgängligt direkt via den österrikiska patentmyndighetens webbplats (www.patentamt.at) via följande sökväg: ”Trademarks/Geographical indications/List of Austrian geographical indications”. Texten finns under namnet på kvalitetsbeteckningen.

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---