# Europos Sąjungos C 149/2023

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 149 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 66 metai2023m. balandžio 28d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 149

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

66 metai2023m. balandžio 28d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2022–2023 M. SESIJA2022 m. spalio 17–20 d. posėdžiai
  2022 m. spalio 18 d. priimti tekstai dėl 2020 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo buvo paskelbti
  OL L 45, 2023 2 14 .PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2022–2023 M. SESIJA2022 m. spalio 17–20 d. posėdžiai
  2022 m. spalio 18 d. priimti tekstai dėl 2020 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo buvo paskelbti
  OL L 45, 2023 2 14 .PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

2022 m. spalio 18 d. priimti tekstai dėl 2020 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo buvo paskelbti

OL L 45, 2023 2 14

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2022 m. spalio 18 d., antradienis |
| 2023/C 149/01 | 2022 m. spalio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2022 m. rugsėjo 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/1480, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų 2-fenilfenolio (įskaitant jo druskas, kaip antai natrio druską), 8-hidroksichinolino, amidosulfurono, bensulfurono, bifenokso, chlormekvato, chlortolurono, klofentezino, klomazono, daminozido, deltametrino, dikambos, difenokonazolo, diflufenikano, dimetachloro, esfenvalerato, etofenprokso, fenoksapropo-P, fenpropidino, fenpirazamino, fludioksonilo, flufenaceto, flumetralino, fostiazato, lenacilo, MCPA, MCPB, nikosulfurono, parafininių alyvų, parafininės alyvos, penkonazolio, pikloramo, proheksadiono, propakvizafopo, prosulfokarbo, kvizalofop-P-etilo, kvizalofop-P-tefurilo, natrio 5-nitroguakolato, natrio o-nitrofenolato, natrio p-nitrofenolato, sieros, tebufenpirado, tetrakonazolio, trialato, triflusulfurono ir tritosulfurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (2022/2785(RSP)) | 2 |
| 2023/C 149/02 | 2022 m. spalio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Rumunijos ir Bulgarijos prisijungimo prie Šengeno erdvės dabartinės padėties (2022/2852(RSP)) | 11 |
| | 2022 m. spalio 20 d., ketvirtadienis |
| 2023/C 149/03 | 2022 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės padėties Maltoje praėjus penkeriems metams po Daphnės Caruanos Galizios nužudymo (2022/2866(RSP)) | 15 |
| 2023/C 149/04 | 2022 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl augančių neapykantos nusikaltimų prieš LGBTIQ asmenis visoje Europoje skaičiaus, atsižvelgiant į neseniai Slovakijoje įvykusias homofobines žmogžudystes (2022/2894(RSP)) | 22 |
| 2023/C 149/05 | 2022 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2022 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Šarm aš Šeiche (Egiptas) (COP 27) (2022/2673(RSP)) | 28 |
| 2023/C 149/06 | 2022 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kultūrinio solidarumo su Ukraina ir bendro reagavimo į ekstremaliąją situaciją mechanizmo siekiant kultūros atsigavimo Europoje (2022/2759(RSP)) | 52 |
| 2023/C 149/07 | 2022 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Burkina Fase po valstybės perversmo (2022/2865(RSP)) | 55 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2022 m. spalio 18 d., antradienis

2023/C 149/01

2022 m. spalio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2022 m. rugsėjo 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/1480, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų 2-fenilfenolio (įskaitant jo druskas, kaip antai natrio druską), 8-hidroksichinolino, amidosulfurono, bensulfurono, bifenokso, chlormekvato, chlortolurono, klofentezino, klomazono, daminozido, deltametrino, dikambos, difenokonazolo, diflufenikano, dimetachloro, esfenvalerato, etofenprokso, fenoksapropo-P, fenpropidino, fenpirazamino, fludioksonilo, flufenaceto, flumetralino, fostiazato, lenacilo, MCPA, MCPB, nikosulfurono, parafininių alyvų, parafininės alyvos, penkonazolio, pikloramo, proheksadiono, propakvizafopo, prosulfokarbo, kvizalofop-P-etilo, kvizalofop-P-tefurilo, natrio 5-nitroguakolato, natrio o-nitrofenolato, natrio p-nitrofenolato, sieros, tebufenpirado, tetrakonazolio, trialato, triflusulfurono ir tritosulfurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (2022/2785(RSP))

2

2023/C 149/02

2022 m. spalio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Rumunijos ir Bulgarijos prisijungimo prie Šengeno erdvės dabartinės padėties (2022/2852(RSP))

11

2022 m. spalio 20 d., ketvirtadienis

2023/C 149/03

2022 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės padėties Maltoje praėjus penkeriems metams po Daphnės Caruanos Galizios nužudymo (2022/2866(RSP))

15

2023/C 149/04

2022 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl augančių neapykantos nusikaltimų prieš LGBTIQ asmenis visoje Europoje skaičiaus, atsižvelgiant į neseniai Slovakijoje įvykusias homofobines žmogžudystes (2022/2894(RSP))

22

2023/C 149/05

2022 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2022 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Šarm aš Šeiche (Egiptas) (COP 27) (2022/2673(RSP))

28

2023/C 149/06

2022 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kultūrinio solidarumo su Ukraina ir bendro reagavimo į ekstremaliąją situaciją mechanizmo siekiant kultūros atsigavimo Europoje (2022/2759(RSP))

52

2023/C 149/07

2022 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Burkina Fase po valstybės perversmo (2022/2865(RSP))

55

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2022 m. spalio 18 d., antradienis |
| 2023/C 149/08 | 2022 m. spalio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Laimą Liuciją Andrikienę Audito Rūmų nare (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE)) | 60 |
| 2023/C 149/09 | 2022 m. spalio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 805/2004, kiek tai susiję su reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimu, siekiant jį pritaikyti prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD)) | 61 |
| 2023/C 149/10 | 2022 m. spalio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE)) | 62 |
| | 2022 m. spalio 19 d., trečiadienis |
| 2023/C 149/11 | 2022 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2022 finansinių metų Taisomojo biudžeto Nr. 4/2022 projekto: pajamų (nuosavų išteklių) atnaujinimas ir kiti techniniai patikslinimai (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD)) | 107 |
| 2023/C 149/12 | 2022 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2023 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD)) | 109 |
| 2023/C 149/13 | 2022 m. spalio 19 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro naudojimo jūrų transporto sektoriuje, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD)) | 125 |
| 2023/C 149/14 | 2022 m. spalio 19 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD)) | 199 |
| | 2022 m. spalio 20 d., ketvirtadienis |
| 2023/C 149/15 | P9_TA(2022)03692014–2020 m. bendradarbiavimo programų konkrečios nuostatos dėl programų įgyvendinimo sutrikdymo ***I2022 m. spalio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos (COM(2022)0362 – C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos | 299 |
| 2023/C 149/16 | 2022 m. spalio 20 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Rusijos kelionės dokumentų, išduotų okupuotuose užsienio regionuose, nepripažinimo (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))Pakeitimas 1 | 300 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2022 m. spalio 18 d., antradienis

2023/C 149/08

2022 m. spalio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Laimą Liuciją Andrikienę Audito Rūmų nare (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE))

60

2023/C 149/09

2022 m. spalio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 805/2004, kiek tai susiję su reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimu, siekiant jį pritaikyti prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD))

61

2023/C 149/10

2022 m. spalio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE))

62

2022 m. spalio 19 d., trečiadienis

2023/C 149/11

2022 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2022 finansinių metų Taisomojo biudžeto Nr. 4/2022 projekto: pajamų (nuosavų išteklių) atnaujinimas ir kiti techniniai patikslinimai (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD))

107

2023/C 149/12

2022 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2023 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD))

109

2023/C 149/13

2022 m. spalio 19 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro naudojimo jūrų transporto sektoriuje, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD))

125

2023/C 149/14

2022 m. spalio 19 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD))

199

2022 m. spalio 20 d., ketvirtadienis

2023/C 149/15

P9_TA(2022)03692014–2020 m. bendradarbiavimo programų konkrečios nuostatos dėl programų įgyvendinimo sutrikdymo ***I2022 m. spalio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos (COM(2022)0362 – C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos

299

2023/C 149/16

2022 m. spalio 20 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Rusijos kelionės dokumentų, išduotų okupuotuose užsienio regionuose, nepripažinimo (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))Pakeitimas 1

300

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

2023 4 28

| 2023 4 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 149/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2022–2023 M. SESIJA

2022 m. spalio 17–20 d. posėdžiai

2022 m. spalio 18 d. priimti tekstai dėl 2020 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo buvo paskelbti

  OL L 45, 2023 2 14
  .

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2022 m. spalio 18 d., antradienis

| 2023 4 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 149/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 149/2

---

P9_TA(2022)0363

Veikliosios medžiagos, įskaitant 8-hidroksichinoliną, chlortoluroną ir difenokonazolą

2022 m. spalio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2022 m. rugsėjo 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/1480, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų 2-fenilfenolio (įskaitant jo druskas, kaip antai natrio druską), 8-hidroksichinolino, amidosulfurono, bensulfurono, bifenokso, chlormekvato, chlortolurono, klofentezino, klomazono, daminozido, deltametrino, dikambos, difenokonazolo, diflufenikano, dimetachloro, esfenvalerato, etofenprokso, fenoksapropo-P, fenpropidino, fenpirazamino, fludioksonilo, flufenaceto, flumetralino, fostiazato, lenacilo, MCPA, MCPB, nikosulfurono, parafininių alyvų, parafininės alyvos, penkonazolio, pikloramo, proheksadiono, propakvizafopo, prosulfokarbo, kvizalofop-P-etilo, kvizalofop-P-tefurilo, natrio 5-nitroguakolato, natrio o-nitrofenolato, natrio p-nitrofenolato, sieros, tebufenpirado, tetrakonazolio, trialato, triflusulfurono ir tritosulfurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (2022/2785(RSP))

(2023/C 149/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2022/1480, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų 2-fenilfenolio (įskaitant jo druskas, kaip antai natrio druską), 8-hidroksichinolino, amidosulfurono, bifenokso, chlormekvato, chlortolurono, klofentezino, klomazono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, dikambos, difenokonazolo, diflufenikano, dimetachloro, etofenprokso, fenoksapropo-P, fenpropidino, fludioksonilo, flufenaceto, fostiazato, indoksakarbo, lenacilo, MCPA, MCPB, nikosulfurono, parafininių alyvų, parafininės alyvos, penkonazolio, pikloramo, propakvizafopo, prosulfokarbo, kvizalofop-P-etilo, kvizalofop-P-tefurilo, sieros, tetrakonazolio, trialato, triflusulfurono ir tritosulfurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2022/1480, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų 2-fenilfenolio (įskaitant jo druskas, kaip antai natrio druską), 8-hidroksichinolino, amidosulfurono, bifenokso, chlormekvato, chlortolurono, klofentezino, klomazono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, dikambos, difenokonazolo, diflufenikano, dimetachloro, etofenprokso, fenoksapropo-P, fenpropidino, fludioksonilo, flufenaceto, fostiazato, indoksakarbo, lenacilo, MCPA, MCPB, nikosulfurono, parafininių alyvų, parafininės alyvos, penkonazolio, pikloramo, propakvizafopo, prosulfokarbo, kvizalofop-P-etilo, kvizalofop-P-tefurilo, sieros, tetrakonazolio, trialato, triflusulfurono ir tritosulfurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (1),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (2), visų pirma į jo 17 straipsnio pirmą pastraipą ir 21 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (2), visų pirma į jo 17 straipsnio pirmą pastraipą ir 21 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2015/408 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką 80 straipsnio 7 dalies įgyvendinimo ir dėl keistinų medžiagų sąrašo sudarymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2015/408 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką 80 straipsnio 7 dalies įgyvendinimo ir dėl keistinų medžiagų sąrašo sudarymo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 ir 13 straipsnius (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 ir 13 straipsnius (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl Augalų apsaugos produktų reglamento (EB) Nr. 1107/2009 įgyvendinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl Augalų apsaugos produktų reglamento (EB) Nr. 1107/2009 įgyvendinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. spalio 10 d., 2020 m. lapkričio 26 d. ir 2021 m. spalio 6 d. rezoliucijas, kuriose prieštaraujama pratęsti ankstesnį veikliųjų medžiagų chlorotolurono ir difenokonazolo patvirtinimo galiojimo laikotarpį (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. spalio 10 d., 2020 m. lapkričio 26 d. ir 2021 m. spalio 6 d. rezoliucijas, kuriose prieštaraujama pratęsti ankstesnį veikliųjų medžiagų chlorotolurono ir difenokonazolo patvirtinimo galiojimo laikotarpį (6),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi veiklioji medžiaga 8-hidroksichinolinas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 patvirtinta Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 993/2011 (7); |
| --- | --- |

A.

kadangi veiklioji medžiaga 8-hidroksichinolinas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 patvirtinta Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 993/2011 (7);

| B. | kadangi 2006 m. kovo 1 d. veiklioji medžiaga chlorotoluronas buvo įtraukta į Tarybos direktyvos 91/414/EEB (8) I priedą pagal Komisijos direktyvą 2005/53/EB (9) ir, vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009, yra laikoma patvirtinta, o procedūra chlorotolurono patvirtinimo galiojimui pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 844/2012 (10) atnaujinti tęsiasi nuo 2013 m.; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2006 m. kovo 1 d. veiklioji medžiaga chlorotoluronas buvo įtraukta į Tarybos direktyvos 91/414/EEB (8) I priedą pagal Komisijos direktyvą 2005/53/EB (9) ir, vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009, yra laikoma patvirtinta, o procedūra chlorotolurono patvirtinimo galiojimui pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 844/2012 (10) atnaujinti tęsiasi nuo 2013 m.;

| C. | kadangi 2009 m. sausio 1 d. difenokonazolas buvo įtrauktas į Direktyvos 91/414/EEB I priedą pagal Komisijos direktyvą 2008/69/EB (11) ir, vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009, yra laikomas patvirtintu; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2009 m. sausio 1 d. difenokonazolas buvo įtrauktas į Direktyvos 91/414/EEB I priedą pagal Komisijos direktyvą 2008/69/EB (11) ir, vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009, yra laikomas patvirtintu;

| D. | kadangi 8-hidroksichinolino patvirtinimo laikotarpis jau buvo pratęstas vieniems metams Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/1449 (12) ir dabar dar kartą pratęsiamas vieniems metams Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/1480 iki 2023 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

D.

kadangi 8-hidroksichinolino patvirtinimo laikotarpis jau buvo pratęstas vieniems metams Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/1449 (12) ir dabar dar kartą pratęsiamas vieniems metams Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/1480 iki 2023 m. gruodžio 31 d.;

| E. | kadangi chlorotolurono patvirtinimo laikotarpis jau buvo pratęstas vieniems metams Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 533/2013 (13), o po to nuo 2017 m. kasmet buvo pratęsiamas vieniems metams Komisijos įgyvendinimo reglamentais (ES) 2017/1511 (14), (ES) 2018/1262 (15), (ES) 2019/1589 (16), (ES) 2020/1511 (17) ir (ES) 2021/1449, o dabar dar kartą pratęstas Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/1480 iki 2023 m. spalio 31 d. ir tai bus jau septintasis pradinio patvirtinimo laikotarpio pratęsimas; |
| --- | --- |

E.

kadangi chlorotolurono patvirtinimo laikotarpis jau buvo pratęstas vieniems metams Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 533/2013 (13), o po to nuo 2017 m. kasmet buvo pratęsiamas vieniems metams Komisijos įgyvendinimo reglamentais (ES) 2017/1511 (14), (ES) 2018/1262 (15), (ES) 2019/1589 (16), (ES) 2020/1511 (17) ir (ES) 2021/1449, o dabar dar kartą pratęstas Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/1480 iki 2023 m. spalio 31 d. ir tai bus jau septintasis pradinio patvirtinimo laikotarpio pratęsimas;

| F. | kadangi difenokonazolo patvirtinimo laikotarpis jau buvo pratęstas tris kartus vieniems metams Komisijos įgyvendinimo reglamentais (ES) 2019/1589, (ES) 2020/1511 ir (ES) 2021/1449, o dabar dar kartą pratęstas vieniems metams Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/1480, pagal kurį patvirtinimo laikotarpis pratęsiamas iki 2023 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

F.

kadangi difenokonazolo patvirtinimo laikotarpis jau buvo pratęstas tris kartus vieniems metams Komisijos įgyvendinimo reglamentais (ES) 2019/1589, (ES) 2020/1511 ir (ES) 2021/1449, o dabar dar kartą pratęstas vieniems metams Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/1480, pagal kurį patvirtinimo laikotarpis pratęsiamas iki 2023 m. gruodžio 31 d.;

| G. | kadangi Komisija pratęsimo priežasčių nepaaiškina niekaip kitaip, išskyrus teigdama, kad „atsižvelgiant į tai, kad šias veikliąsias medžiagas įvertinti pavėluota dėl nuo pareiškėjų nepriklausančių priežasčių, šių veikliųjų medžiagų patvirtinimas veikiausiai baigs galioti prieš priimant sprendimą dėl jo pratęsimo“; |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisija pratęsimo priežasčių nepaaiškina niekaip kitaip, išskyrus teigdama, kad „atsižvelgiant į tai, kad šias veikliąsias medžiagas įvertinti pavėluota dėl nuo pareiškėjų nepriklausančių priežasčių, šių veikliųjų medžiagų patvirtinimas veikiausiai baigs galioti prieš priimant sprendimą dėl jo pratęsimo“;

8-hidroksichinolinas

| H. | kadangi 2015 m. Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) Rizikos vertinimo komitetas paskelbė nuomonę, kad 8-hidroksichinolinas turėtų būti priskiriamas 1B reprodukcinio toksiškumo kategorijai (18); |
| --- | --- |

H.

kadangi 2015 m. Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) Rizikos vertinimo komitetas paskelbė nuomonę, kad 8-hidroksichinolinas turėtų būti priskiriamas 1B reprodukcinio toksiškumo kategorijai (18);

| I. | kadangi 2016 m. Europos maisto saugos tarnyba (EFSA), atlikdama 8-hidroksichinolino pesticidų rizikos vertinimo tarpusavio peržiūrą, nustatė keletą duomenų spragų ir du probleminius dalykus: viena vertus, 8-hidroksichinolinas turi būti priskiriamas 1B reprodukcinio toksiškumo kategorijai; kita vertus, medžiaga neatitiktų nė vienos iš šių patvirtinimo kriterijų laikinųjų nuostatų (3.6.5. punktas dėl žmonių sveikatos, atsižvelgiant į endokrininę sistemą ardančias savybes), nes atliekant tyrimus buvo pastebėtas neigiamas poveikis endokrininiams organams (19); |
| --- | --- |

I.

kadangi 2016 m. Europos maisto saugos tarnyba (EFSA), atlikdama 8-hidroksichinolino pesticidų rizikos vertinimo tarpusavio peržiūrą, nustatė keletą duomenų spragų ir du probleminius dalykus: viena vertus, 8-hidroksichinolinas turi būti priskiriamas 1B reprodukcinio toksiškumo kategorijai; kita vertus, medžiaga neatitiktų nė vienos iš šių patvirtinimo kriterijų laikinųjų nuostatų (3.6.5. punktas dėl žmonių sveikatos, atsižvelgiant į endokrininę sistemą ardančias savybes), nes atliekant tyrimus buvo pastebėtas neigiamas poveikis endokrininiams organams (19);

| J. | kadangi 2017 m. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/2065 (20) 8-hidroksichinolinas buvo įtrauktas į keistinų medžiagų sąrašą, nes laikomasi nuomonės, kad jis turi endokrininę sistemą ardančių savybių, galinčių daryti neigiamą poveikį žmonėms, ir kadangi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 (21) jis priskiriamas 1B kategorijos toksiškoms reprodukcijai medžiagoms; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2017 m. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/2065 (20) 8-hidroksichinolinas buvo įtrauktas į keistinų medžiagų sąrašą, nes laikomasi nuomonės, kad jis turi endokrininę sistemą ardančių savybių, galinčių daryti neigiamą poveikį žmonėms, ir kadangi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 (21) jis priskiriamas 1B kategorijos toksiškoms reprodukcijai medžiagoms;

Chlorotoluronas

| K. | kadangi pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 chlorotoluronas suderintai klasifikuojamas kaip labai nuodinga vandens augmenijai ir gyvūnijai medžiaga, labai toksišką ilgalaikį poveikį vandens augmenijai ir gyvūnijai daranti medžiaga, galimas vėžio sukėlėjas (kancerogeniškumo pavojaus klasė Carc. 2) ir negimusiems vaikams žalinga medžiaga (toksinio poveikio reprodukcijai pavojaus klasė Repr. 2); |
| --- | --- |

K.

kadangi pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 chlorotoluronas suderintai klasifikuojamas kaip labai nuodinga vandens augmenijai ir gyvūnijai medžiaga, labai toksišką ilgalaikį poveikį vandens augmenijai ir gyvūnijai daranti medžiaga, galimas vėžio sukėlėjas (kancerogeniškumo pavojaus klasė Carc. 2) ir negimusiems vaikams žalinga medžiaga (toksinio poveikio reprodukcijai pavojaus klasė Repr. 2);

| L. | kadangi moksliniuose leidiniuose chlorotoluronas siejamas su endokrininę sistemą ardančiomis medžiagomis (22); |
| --- | --- |

L.

kadangi moksliniuose leidiniuose chlorotoluronas siejamas su endokrininę sistemą ardančiomis medžiagomis (22);

| M. | kadangi 2015 m. chlorotoluronas Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/408 buvo įtrauktas į keistinų medžiagų sąrašą, nes laikomasi nuomonės, kad jis turi endokrininę sistemą ardančių savybių, galinčių daryti neigiamą poveikį žmonėms, be to, jis atitinka kriterijus, pagal kuriuos gali būti laikomas patvaria ir toksiška medžiaga; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2015 m. chlorotoluronas Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/408 buvo įtrauktas į keistinų medžiagų sąrašą, nes laikomasi nuomonės, kad jis turi endokrininę sistemą ardančių savybių, galinčių daryti neigiamą poveikį žmonėms, be to, jis atitinka kriterijus, pagal kuriuos gali būti laikomas patvaria ir toksiška medžiaga;

| N. | kadangi Parlamentas 2019 m. spalio 10 d., 2020 m. lapkričio 26 d. ir 2021 m. spalio 6 d. rezoliucijose jau prieštaravo dėl ankstesnių chlorotolurono patvirtinimo galiojimo pratęsimų; |
| --- | --- |

N.

kadangi Parlamentas 2019 m. spalio 10 d., 2020 m. lapkričio 26 d. ir 2021 m. spalio 6 d. rezoliucijose jau prieštaravo dėl ankstesnių chlorotolurono patvirtinimo galiojimo pratęsimų;

| O. | kadangi Komisija savo atsakymuose (23) į ankstesnius prieštaravimus dėl chlorotolurono patvirtinimo galiojimo laikotarpio pratęsimo mini tik tyrimą, kuriuo grindžiamas prieš priimant Komisijos reglamentą (ES) 2018/605 (24) atliktas poveikio vertinimas ir kuriame nenustatyta, kad chlorotoluronas gali būti endokrininę sistemą ardanti medžiaga, tačiau nepripažįsta, kad to tyrimo nepakako, kad chlorotoluronas būtų išbrauktas iš keistinų medžiagų sąrašo; |
| --- | --- |

O.

kadangi Komisija savo atsakymuose (23) į ankstesnius prieštaravimus dėl chlorotolurono patvirtinimo galiojimo laikotarpio pratęsimo mini tik tyrimą, kuriuo grindžiamas prieš priimant Komisijos reglamentą (ES) 2018/605 (24) atliktas poveikio vertinimas ir kuriame nenustatyta, kad chlorotoluronas gali būti endokrininę sistemą ardanti medžiaga, tačiau nepripažįsta, kad to tyrimo nepakako, kad chlorotoluronas būtų išbrauktas iš keistinų medžiagų sąrašo;

| P. | kadangi priėmus Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2017/2100 (25) ir Reglamentą (ES) 2018/605 Komisija pavedė EFSA ir ECHA parengti suderintas gaires siekiant užtikrinti, kad Sąjungos priimti endokrininę sistemą ardančių medžiagų nustatymo kriterijai būtų nuosekliai taikomi Sąjungoje atliekant biocidų ir pesticidų vertinimą; kadangi šios gairės, į kurias įtraukti nauji EBPO bandymai, buvo paskelbtos 2018 m. (26) birželio mėn., bet jomis nebuvo naudojamasi vertinant chlorotoluronui būdingas endokrininę sistemą ardančiąsias savybes; |
| --- | --- |

P.

kadangi priėmus Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2017/2100 (25) ir Reglamentą (ES) 2018/605 Komisija pavedė EFSA ir ECHA parengti suderintas gaires siekiant užtikrinti, kad Sąjungos priimti endokrininę sistemą ardančių medžiagų nustatymo kriterijai būtų nuosekliai taikomi Sąjungoje atliekant biocidų ir pesticidų vertinimą; kadangi šios gairės, į kurias įtraukti nauji EBPO bandymai, buvo paskelbtos 2018 m. (26) birželio mėn., bet jomis nebuvo naudojamasi vertinant chlorotoluronui būdingas endokrininę sistemą ardančiąsias savybes;

| Q. | kadangi, vadinasi, chlorotoluronas nebuvo tinkamai įvertintas, kad būtų galima manyti, kad jis nėra endokrininę sistemą ardanti medžiaga; |
| --- | --- |

Q.

kadangi, vadinasi, chlorotoluronas nebuvo tinkamai įvertintas, kad būtų galima manyti, kad jis nėra endokrininę sistemą ardanti medžiaga;

| R. | kadangi vertinimo ataskaitos projektas dėl chlorotolurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo turėjo būti pateiktas iki 2016 m., tačiau jis buvo pateiktas tik po trejų metų – 2019 m., o dar po trejų metų EFSA jo vis dar neįvertino; |
| --- | --- |

R.

kadangi vertinimo ataskaitos projektas dėl chlorotolurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo turėjo būti pateiktas iki 2016 m., tačiau jis buvo pateiktas tik po trejų metų – 2019 m., o dar po trejų metų EFSA jo vis dar neįvertino;

Difenokonazolas

| S. | kadangi įtariama, kad difenokonazolas, naudojamas atskirai ar kartu su įvairiais azoliais, pvz., penkonazolu, sukelia grybelio atmainos Aspergillus fumigatus atsparumą triazolui (27); |
| --- | --- |

S.

kadangi įtariama, kad difenokonazolas, naudojamas atskirai ar kartu su įvairiais azoliais, pvz., penkonazolu, sukelia grybelio atmainos Aspergillus fumigatus atsparumą triazolui (27);

| T. | kadangi Aspergillus fumigatus atsparumas triazolui kelia vis didesnį susirūpinimą dėl grėsmės visuomenės sveikatai (28); kadangi iš kelių tyrimų duomenų (29) aiškiai matyti, kad dėl žemės ūkyje naudojamų azolių nepavyksta azolių anksčiau nevartojusių pacientų gydymas klinikinėmis sąlygomis; |
| --- | --- |

T.

kadangi Aspergillus fumigatus atsparumas triazolui kelia vis didesnį susirūpinimą dėl grėsmės visuomenės sveikatai (28); kadangi iš kelių tyrimų duomenų (29) aiškiai matyti, kad dėl žemės ūkyje naudojamų azolių nepavyksta azolių anksčiau nevartojusių pacientų gydymas klinikinėmis sąlygomis;

| U. | kadangi nustatyta, kad vienas iš keturių pacientų, dėl su COVID-19 susijusių sveikatos problemų paguldytų į intensyvios priežiūros skyrių, buvo užsikrėtęs Aspergillus fumigatus ir 15 proc. tokių pacientų diagnozuota atspari Aspergillus fumigatus forma; kadangi šių pacientų beveik neįmanoma išgydyti ir manoma, kad jų tikimybė išgyventi yra vos 20 proc. (30); |
| --- | --- |

U.

kadangi nustatyta, kad vienas iš keturių pacientų, dėl su COVID-19 susijusių sveikatos problemų paguldytų į intensyvios priežiūros skyrių, buvo užsikrėtęs Aspergillus fumigatus ir 15 proc. tokių pacientų diagnozuota atspari Aspergillus fumigatus forma; kadangi šių pacientų beveik neįmanoma išgydyti ir manoma, kad jų tikimybė išgyventi yra vos 20 proc. (30);

| V. | kadangi sveikatos požiūriu medžiagų, kurios didina atsparumą vaistams nuo grybelių, patvirtinimo galiojimo pratęsimas yra nepriimtinas; |
| --- | --- |

V.

kadangi sveikatos požiūriu medžiagų, kurios didina atsparumą vaistams nuo grybelių, patvirtinimo galiojimo pratęsimas yra nepriimtinas;

Bendrosios pastabos dėl patvirtinimo galiojimo pratęsimo

| W. | kadangi Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 siekiama užtikrinti aukšto lygio žmonių ir gyvūnų sveikatos bei aplinkos apsaugą ir sykiu apsaugoti Sąjungos žemės ūkio konkurencingumą; kadangi ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pažeidžiamų gyventojų grupių, įskaitant besilaukiančias moteris, kūdikius ir vaikus, apsaugai; |
| --- | --- |

W.

kadangi Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 siekiama užtikrinti aukšto lygio žmonių ir gyvūnų sveikatos bei aplinkos apsaugą ir sykiu apsaugoti Sąjungos žemės ūkio konkurencingumą; kadangi ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pažeidžiamų gyventojų grupių, įskaitant besilaukiančias moteris, kūdikius ir vaikus, apsaugai;

| X. | kadangi turėtų būti taikomas atsargumo principas ir kadangi Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 pažymima, jog medžiagos augalų apsaugos produktams turėtų būti naudojamos tik įrodžius jų neabejotiną naudą augalų auginimui, o tikimybės, kad jos darytų kenksmingą poveikį žmonių ar gyvūnų sveikatai arba neleistiną poveikį aplinkai, nėra; |
| --- | --- |

X.

kadangi turėtų būti taikomas atsargumo principas ir kadangi Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 pažymima, jog medžiagos augalų apsaugos produktams turėtų būti naudojamos tik įrodžius jų neabejotiną naudą augalų auginimui, o tikimybės, kad jos darytų kenksmingą poveikį žmonių ar gyvūnų sveikatai arba neleistiną poveikį aplinkai, nėra;

| Y. | kadangi Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 pažymima, kad saugumo sumetimais veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimo laikotarpis turėtų būti ribotas; kadangi patvirtinimo laikotarpis turėtų proporcingai atitikti galimą riziką, susijusią su šių medžiagų naudojimu, tačiau akivaizdu, kad proporcingumo nepaisoma; |
| --- | --- |

Y.

kadangi Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 pažymima, kad saugumo sumetimais veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimo laikotarpis turėtų būti ribotas; kadangi patvirtinimo laikotarpis turėtų proporcingai atitikti galimą riziką, susijusią su šių medžiagų naudojimu, tačiau akivaizdu, kad proporcingumo nepaisoma;

| Z. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 17 straipsnis negali būti suprantamas kaip leidžiantis pratęsti veikliosios medžiagos patvirtinimo galiojimą neribotam laikotarpiui, o turėtų būti suprantamas kaip numatantis ribotą ir išimtinį pratęsimą keliems mėnesiams arba daugiausia metams, kad būtų išvengta bet kokių pertrūkių tiekiant ir parduodant fitosanitarinius produktus, tinkamai atsižvelgiant į reikalavimą užtikrinti aukštą žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį, kuris yra pagrindinis Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 tikslas ir fundamentalus Sąjungos pirminėje teisėje, t. y. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 35 ir 37 straipsniuose ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 ir 191 straipsniuose, įtvirtintas principas; |
| --- | --- |

Z.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 17 straipsnis negali būti suprantamas kaip leidžiantis pratęsti veikliosios medžiagos patvirtinimo galiojimą neribotam laikotarpiui, o turėtų būti suprantamas kaip numatantis ribotą ir išimtinį pratęsimą keliems mėnesiams arba daugiausia metams, kad būtų išvengta bet kokių pertrūkių tiekiant ir parduodant fitosanitarinius produktus, tinkamai atsižvelgiant į reikalavimą užtikrinti aukštą žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį, kuris yra pagrindinis Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 tikslas ir fundamentalus Sąjungos pirminėje teisėje, t. y. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 35 ir 37 straipsniuose ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 ir 191 straipsniuose, įtvirtintas principas;

| AA. | kadangi dabartinis Komisijos pateiktas Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 17 straipsnio aiškinimas prieštarauja to reglamento bendriesiems tikslams ir teisėkūros institucijų sumanymui; |
| --- | --- |

AA.

kadangi dabartinis Komisijos pateiktas Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 17 straipsnio aiškinimas prieštarauja to reglamento bendriesiems tikslams ir teisėkūros institucijų sumanymui;

| AB. | kadangi, nustačius žalingo poveikio sveikatai galimybę, tačiau tebesant mokslinių abejonių, Komisija ir valstybės narės turi galimybę ir pareigą veikti vadovaudamosi atsargumo principu bei patvirtinti laikinas rizikos valdymo priemones, kurios yra būtinos aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugai užtikrinti; |
| --- | --- |

AB.

kadangi, nustačius žalingo poveikio sveikatai galimybę, tačiau tebesant mokslinių abejonių, Komisija ir valstybės narės turi galimybę ir pareigą veikti vadovaudamosi atsargumo principu bei patvirtinti laikinas rizikos valdymo priemones, kurios yra būtinos aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugai užtikrinti;

| AC. | kadangi, kalbant konkrečiau, Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 21 straipsniu Komisijai užtikrinama galimybė bet kuriuo metu peržiūrėti veikliosios medžiagos patvirtinimą, ypač jei atsižvelgusi į naujas mokslines ir technines žinias ji laikosi nuomonės, kad esama požymių, jog medžiaga nebeatitinka to reglamento 4 straipsnyje nurodytų patvirtinimo kriterijų, o ši peržiūra gali lemti medžiagos patvirtinimo atšaukimą arba dalinį pakeitimą; |
| --- | --- |

AC.

kadangi, kalbant konkrečiau, Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 21 straipsniu Komisijai užtikrinama galimybė bet kuriuo metu peržiūrėti veikliosios medžiagos patvirtinimą, ypač jei atsižvelgusi į naujas mokslines ir technines žinias ji laikosi nuomonės, kad esama požymių, jog medžiaga nebeatitinka to reglamento 4 straipsnyje nurodytų patvirtinimo kriterijų, o ši peržiūra gali lemti medžiagos patvirtinimo atšaukimą arba dalinį pakeitimą;

| AD. | kadangi trijų veikliųjų medžiagų nustatymas kaip keistinų medžiagų nepadėjo sumažinti rizikos, nes valstybės narės prastai įgyvendino Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 50 straipsnyje nustatytą privalomo keitimo sistemą; |
| --- | --- |

AD.

kadangi trijų veikliųjų medžiagų nustatymas kaip keistinų medžiagų nepadėjo sumažinti rizikos, nes valstybės narės prastai įgyvendino Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 50 straipsnyje nustatytą privalomo keitimo sistemą;

| AE. | kadangi Komisija savo strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategijoje įsipareigojo iki 2030 m. 50 proc. sumažinti bendrą cheminių pesticidų naudojimą ir riziką ir 50 proc. sumažinti pavojingesnių pesticidų naudojimą; |
| --- | --- |

AE.

kadangi Komisija savo strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategijoje įsipareigojo iki 2030 m. 50 proc. sumažinti bendrą cheminių pesticidų naudojimą ir riziką ir 50 proc. sumažinti pavojingesnių pesticidų naudojimą;

| AF. | kadangi pavojingesni pesticidai apibrėžiami kaip pesticidai, kurių sudėtyje yra veikliųjų medžiagų, atitinkančių atmetimo kriterijus, nustatytus Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.6.2.–3.6.5. ir 3.8.2. punktuose, arba kurie pagal to priedo 4 punkte nustatytus kriterijus įvardijami kaip keistinos medžiagos, įskaitant veikliąsias medžiagas 8-hidroksichinoliną, chlortoluroną ir difenokonazolą, taip pat etofenproksą, flufenacetą, lenacilą, nikosulfuroną, nikosulfuroną ir trialatą, kurių patvirtinimo galiojimo laikotarpis Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/1480 pratęsiamas vieniems metams, tinkamai neatlikus pakartotinio rizikos vertinimo; |
| --- | --- |

AF.

kadangi pavojingesni pesticidai apibrėžiami kaip pesticidai, kurių sudėtyje yra veikliųjų medžiagų, atitinkančių atmetimo kriterijus, nustatytus Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.6.2.–3.6.5. ir 3.8.2. punktuose, arba kurie pagal to priedo 4 punkte nustatytus kriterijus įvardijami kaip keistinos medžiagos, įskaitant veikliąsias medžiagas 8-hidroksichinoliną, chlortoluroną ir difenokonazolą, taip pat etofenproksą, flufenacetą, lenacilą, nikosulfuroną, nikosulfuroną ir trialatą, kurių patvirtinimo galiojimo laikotarpis Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/1480 pratęsiamas vieniems metams, tinkamai neatlikus pakartotinio rizikos vertinimo;

| AG. | kadangi nuolatinis šių pavojingiausių cheminių pesticidų patvirtinimo laikotarpio pratęsimas tinkamai, išsamiai ir laiku neatlikus pavojingų savybių pakartotinio įvertinimo, nenaudingas siekiant Europos žaliojo kurso tikslų; |
| --- | --- |

AG.

kadangi nuolatinis šių pavojingiausių cheminių pesticidų patvirtinimo laikotarpio pratęsimas tinkamai, išsamiai ir laiku neatlikus pavojingų savybių pakartotinio įvertinimo, nenaudingas siekiant Europos žaliojo kurso tikslų;

| AH. | kadangi pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 4 straipsnio 7 dalį ir II priedo 3.6.4. punktą veiklioji medžiaga negali būti patvirtinta, jei ji yra 1B kategorijos toksiška reprodukcijai medžiaga, išskyrus atvejus, kai, remiantis paraiškoje pateiktais dokumentais pagrįstais įrodymais, veiklioji medžiaga yra būtina siekiant kontroliuoti didelį pavojų augalų sveikatai, kurio negalima išvengti kitomis priemonėmis, įskaitant necheminius metodus, kai reikia imtis rizikos mažinimo priemonių siekiant užtikrinti, kad veikliosios medžiagos poveikis žmonėms ir aplinkai būtų kuo mažesnis, arba kai tos augalų apsaugos produkte esančios veikliosios medžiagos poveikis žmonėms siūlomomis realiomis naudojimo sąlygomis yra nedidelis, t. y. produktas yra naudojamas uždarose sistemose arba kitomis sąlygomis, kai nėra kontakto su žmonėmis galimybės ir kai atitinkamos veikliosios medžiagos likučiai maiste ir pašaruose neviršija numatytosios vertės pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 18 straipsnio 1 dalies b punktą (31); |
| --- | --- |

AH.

kadangi pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 4 straipsnio 7 dalį ir II priedo 3.6.4. punktą veiklioji medžiaga negali būti patvirtinta, jei ji yra 1B kategorijos toksiška reprodukcijai medžiaga, išskyrus atvejus, kai, remiantis paraiškoje pateiktais dokumentais pagrįstais įrodymais, veiklioji medžiaga yra būtina siekiant kontroliuoti didelį pavojų augalų sveikatai, kurio negalima išvengti kitomis priemonėmis, įskaitant necheminius metodus, kai reikia imtis rizikos mažinimo priemonių siekiant užtikrinti, kad veikliosios medžiagos poveikis žmonėms ir aplinkai būtų kuo mažesnis, arba kai tos augalų apsaugos produkte esančios veikliosios medžiagos poveikis žmonėms siūlomomis realiomis naudojimo sąlygomis yra nedidelis, t. y. produktas yra naudojamas uždarose sistemose arba kitomis sąlygomis, kai nėra kontakto su žmonėmis galimybės ir kai atitinkamos veikliosios medžiagos likučiai maiste ir pašaruose neviršija numatytosios vertės pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 18 straipsnio 1 dalies b punktą (31);

| AI. | kadangi pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 4 straipsnio 7 dalį ir II priedo 3.6.4. punktą veiklioji medžiaga negali būti patvirtinta, kai laikoma, kad ji turi endokrininę sistemą ardančių savybių, kurios gali sukelti nepageidaujamą poveikį žmonėms, išskyrus atvejus, kai, remiantis paraiškoje pateiktais dokumentais pagrįstais įrodymais, veiklioji medžiaga yra būtina siekiant kontroliuoti didelį pavojų augalų sveikatai, kurio negalima išvengti kitomis priemonėmis, įskaitant necheminius metodus, kai reikia imtis rizikos mažinimo priemonių siekiant užtikrinti, kad veikliosios medžiagos poveikis žmonėms ir aplinkai būtų kuo mažesnis, arba kai tos augalų apsaugos produkte esančios veikliosios medžiagos poveikis žmonėms siūlomomis realiomis naudojimo sąlygomis yra nedidelis, t. y. produktas yra naudojamas uždarose sistemose arba kitomis sąlygomis, kai nėra kontakto su žmonėmis galimybės ir kai atitinkamos veikliosios medžiagos likučiai maiste ir pašaruose neviršija numatytosios vertės pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 18 straipsnio 1 dalies b punktą; |
| --- | --- |

AI.

kadangi pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 4 straipsnio 7 dalį ir II priedo 3.6.4. punktą veiklioji medžiaga negali būti patvirtinta, kai laikoma, kad ji turi endokrininę sistemą ardančių savybių, kurios gali sukelti nepageidaujamą poveikį žmonėms, išskyrus atvejus, kai, remiantis paraiškoje pateiktais dokumentais pagrįstais įrodymais, veiklioji medžiaga yra būtina siekiant kontroliuoti didelį pavojų augalų sveikatai, kurio negalima išvengti kitomis priemonėmis, įskaitant necheminius metodus, kai reikia imtis rizikos mažinimo priemonių siekiant užtikrinti, kad veikliosios medžiagos poveikis žmonėms ir aplinkai būtų kuo mažesnis, arba kai tos augalų apsaugos produkte esančios veikliosios medžiagos poveikis žmonėms siūlomomis realiomis naudojimo sąlygomis yra nedidelis, t. y. produktas yra naudojamas uždarose sistemose arba kitomis sąlygomis, kai nėra kontakto su žmonėmis galimybės ir kai atitinkamos veikliosios medžiagos likučiai maiste ir pašaruose neviršija numatytosios vertės pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 18 straipsnio 1 dalies b punktą;

| AJ. | kadangi nepriimtina, kad Sąjungoje toliau būtų leidžiama naudoti medžiagas, kurios, tikėtina, atitinka veikliųjų medžiagų atmetimo kriterijus, ir taip būtų keliamas pavojus visuomenės sveikatai ir aplinkos būklei; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi nepriimtina, kad Sąjungoje toliau būtų leidžiama naudoti medžiagas, kurios, tikėtina, atitinka veikliųjų medžiagų atmetimo kriterijus, ir taip būtų keliamas pavojus visuomenės sveikatai ir aplinkos būklei;

| AK. | kadangi pareiškėjai gali pasinaudoti Komisijos darbo metodams būdinga savaiminio pratęsimo sistema, pagal kurią neužbaigus rizikos vertinimo iškart pratęsiami veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimo laikotarpiai, pvz., tyčia užtęsti pakartotinio vertinimo procesą pateikdami ne visus reikiamus duomenis ir prašydami pritaikyti daugiau nukrypti leidžiančių nuostatų ir specialiųjų sąlygų – tai sukeltų neleistiną pavojų aplinkai ir žmonių sveikatai, nes per tą laiką pavojingosios medžiagos poveikis toliau patiriamas; |
| --- | --- |

AK.

kadangi pareiškėjai gali pasinaudoti Komisijos darbo metodams būdinga savaiminio pratęsimo sistema, pagal kurią neužbaigus rizikos vertinimo iškart pratęsiami veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimo laikotarpiai, pvz., tyčia užtęsti pakartotinio vertinimo procesą pateikdami ne visus reikiamus duomenis ir prašydami pritaikyti daugiau nukrypti leidžiančių nuostatų ir specialiųjų sąlygų – tai sukeltų neleistiną pavojų aplinkai ir žmonių sveikatai, nes per tą laiką pavojingosios medžiagos poveikis toliau patiriamas;

| AL. | kadangi 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliucijoje Parlamentas paragino Komisiją ir valstybes nares „užtikrinti, kad procedūrinis patvirtinimo laikotarpio pratęsimas procedūros metu pagal reglamento 17 straipsnį nebūtų taikomas veikliosioms medžiagoms, kurios yra mutageninės, kancerogeninės, toksiškos reprodukcijai ir todėl priklauso 1A arba 1B kategorijoms, ar veikliosioms medžiagoms, kurios turi endokrininę sistemą ardančių medžiagų savybių ir yra kenksmingos žmonėms ar gyvūnams, kaip šiuo metu yra medžiagų, tokių kaip flumioksazinas, tiaklopridas, chlortoluronas ir dimoksistrobinas, atveju“; |
| --- | --- |

AL.

kadangi 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliucijoje Parlamentas paragino Komisiją ir valstybes nares „užtikrinti, kad procedūrinis patvirtinimo laikotarpio pratęsimas procedūros metu pagal reglamento 17 straipsnį nebūtų taikomas veikliosioms medžiagoms, kurios yra mutageninės, kancerogeninės, toksiškos reprodukcijai ir todėl priklauso 1A arba 1B kategorijoms, ar veikliosioms medžiagoms, kurios turi endokrininę sistemą ardančių medžiagų savybių ir yra kenksmingos žmonėms ar gyvūnams, kaip šiuo metu yra medžiagų, tokių kaip flumioksazinas, tiaklopridas, chlortoluronas ir dimoksistrobinas, atveju“;

| AM. | kadangi po ankstesnio 2021 m. kelių veikliųjų medžiagų, įskaitant 8-hidroksichinoliną, chlortoluroną ir difenokonazolą, patvirtinimo galiojimo pratęsimo pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/1449 tik vienos iš 39 medžiagų, įtrauktų į tą įgyvendinimo reglamentą, patvirtinimo galiojimas buvo pratęstas, o pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 pratęstas 46 medžiagų patvirtinimo galiojimas – daugumos trečią, ketvirtą, penktą, šeštą ar net septintą kartą; |
| --- | --- |

AM.

kadangi po ankstesnio 2021 m. kelių veikliųjų medžiagų, įskaitant 8-hidroksichinoliną, chlortoluroną ir difenokonazolą, patvirtinimo galiojimo pratęsimo pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/1449 tik vienos iš 39 medžiagų, įtrauktų į tą įgyvendinimo reglamentą, patvirtinimo galiojimas buvo pratęstas, o pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 pratęstas 46 medžiagų patvirtinimo galiojimas – daugumos trečią, ketvirtą, penktą, šeštą ar net septintą kartą;

| AN. | kadangi Komisija, pratęsdama 46 veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimą, tuo pačiu įgyvendinimo aktu apribojo valstybių narių galimybes pareikšti prieštaravimą komitete dėl kai kurių susirūpinimą keliančių veikliųjų medžiagų, įskaitant 8-hidroksichinoliną, chlortoluroną ir difenokonazolą; |
| --- | --- |

AN.

kadangi Komisija, pratęsdama 46 veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimą, tuo pačiu įgyvendinimo aktu apribojo valstybių narių galimybes pareikšti prieštaravimą komitete dėl kai kurių susirūpinimą keliančių veikliųjų medžiagų, įskaitant 8-hidroksichinoliną, chlortoluroną ir difenokonazolą;

| AO. | kadangi nevyriausybinės organizacijos „Pesticide Action Network Europe“ ir „Pollinis“, prieštaraudamos dėl pakartotinio atitinkamai dimoksistrobino ir boskalido patvirtinimo galiojimo pratęsimo teisėtumo, pateikė vidaus peržiūros prašymus, o dėl dimoksistrobino buvo pateiktas ieškinys dėl panaikinimo (32); |
| --- | --- |

AO.

kadangi nevyriausybinės organizacijos „Pesticide Action Network Europe“ ir „Pollinis“, prieštaraudamos dėl pakartotinio atitinkamai dimoksistrobino ir boskalido patvirtinimo galiojimo pratęsimo teisėtumo, pateikė vidaus peržiūros prašymus, o dėl dimoksistrobino buvo pateiktas ieškinys dėl panaikinimo (32);

| 1. | mano, kad Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/1480 viršijami Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 numatyti įgyvendinimo įgaliojimai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1480 nedera su Sąjungos teise, nes jame nepaisoma atsargumo principo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | griežtai smerkia ilgus pakartotinio leidimų išdavimo proceso vėlavimus, taip pat vėlavimus nustatant endokrininę sistemą ardančias medžiagas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad sprendimas pratęsti 8-hidroksichinolino, chlorotolurono ir difenokonazolo patvirtinimo galiojimo laikotarpį neatitinka saugumo kriterijų, išdėstytų Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priede, jis nėra pagrįstas nei įrodymais, kad šios medžiagos gali būti naudojamos saugiai, nei įrodymais, kad šios medžiagos tikrai būtinos maisto gamybai Sąjungoje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją panaikinti Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2022/1480 ir pateikti komitetui naują projektą, kuriame būtų atsižvelgta į mokslinius visų atitinkamų medžiagų – ypač 8-hidroksichinolino, chlorotolurono ir difenokonazolo – žalingų savybių įrodymus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją teikti įgyvendinimo reglamentų projektus siekiant pratęsti tik tokių medžiagų patvirtinimo galiojimo laikotarpius, kai nenumatoma, kad dėl turimų mokslo žinių Komisijai reikėtų teikti pasiūlymą nepratęsti konkrečios veikliosios medžiagos patvirtinimo galiojimo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją panaikinti medžiagų patvirtinimo galiojimą, jeigu esama įrodymų ar kyla pagrįstų abejonių, kad jos neatitiks Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatytų saugumo kriterijų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ragina Komisiją ateityje tinkamai pagrįsti savo sprendimus pratęsti veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimo laikotarpius ir nustoti teikti tokius pratęsimo pasiūlymus „paketais“, kad valstybės narės galėtų geriau atlikti tokių sprendimus tikrinimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų tinkamai ir laiku iš naujo įvertinti veikliųjų medžiagų, už kurias tos valstybės narės yra atskaitingos, patvirtinimai, taip pat užtikrinti, kad būtų kuo greičiau ir veiksmingai išspręsta dabartinių vėlavimų problema; |
| --- | --- |

9.

| 10. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OL L 233, 2022 9 8, p. 43.

(2)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

(3)  OL L 67, 2015 3 12, p. 18.

(4)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(5)  OL C 433, 2019 12 23, p. 183.

(6)  2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 nuostatos dėl veikliųjų medžiagų amidosulfurono, beta ciflutrino, bifenokso, chlorotolurono, klofentenzino, klomazono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, dikambos, difenokonazolo, diflubenzurono, diflufenikano, p-fenoksapropo, fenpropidino, fludioksonilo, flufenaceto, fostiazato, indoksakarbo, lenacilo, MCPA, MCPB, nikosulfurono, pikloramo, prosulfokarbo, piriproksifeno, tiofanatmetilo, triflusulfurono ir tritosulfurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo (OL C 202, 2021 5 28, p. 7);

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2020 m. spalio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/1511, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų amidosulfurono, bifenokso, chlortolurono, klofentezino, klomazono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, dikambos, difenokonazolo, diflufenikano, fenoksapropo-P, fenpropidino, fludioksonilo, flufenaceto, fostiazato, indoksakarbo, lenacilo, MCPA, MCPB, nikosulfurono, parafininių alyvų, pikloramo, prosulfokarbo, sieros, triflusulfurono ir tritosulfurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL C 425, 2021 10 20, p. 87.);

2021 m. spalio 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. rugsėjo 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/1449, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų 2-fenilfenolio (įskaitant jo druskas, kaip antai natrio druską), 8-hidroksichinolino, amidosulfurono, bifenokso, chlormekvato, chlortolurono, klofentezino, klomazono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, dikambos, difenokonazolo, diflufenikano, dimetachloro, etofenprokso, fenoksapropo-P, fenpropidino, fludioksonilo, flufenaceto, fostiazato, indoksakarbo, lenacilo, MCPA, MCPB, nikosulfurono, parafininių alyvų, parafininės alyvos, penkonazolio, pikloramo, propakvizafopo, prosulfokarbo, kvizalofop-P-etilo, kvizalofop-P-tefurilo, sieros, tetrakonazolio, trialato, triflusulfurono ir tritosulfurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL C 132, 2022 3 24, p. 65).

(7)  2011 m. spalio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 993/2011, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo rinkai patvirtinama veiklioji medžiaga 8-hidroksichinolinas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas (OL L 263, 2011 10 7, p. 1).

(8)  1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyva 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (OL L 230, 1991 8 19, p. 1).

(9)  2005 m. rugsėjo 16 d. Komisijos direktyva 2005/53/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/414/EEB, įtraukiant chlorotalonilą, chlorotoluroną, cipermetriną, daminozidą ir tiofanatmetilą kaip veikliąsias medžiagas (OL L 241, 2005 9 17, p. 51).

(10)  2012 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 844/2012, kuriuo nustatomos veikliųjų medžiagų patvirtinimo pratęsimo procedūros įgyvendinimo nuostatos, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (OL L 252, 2012 9 19, p. 26).

(11)  2008 m. liepos 1 d. Komisijos direktyva 2008/69/EB, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 91/414/EEB, įtraukiant veikliąsias medžiagas klofenteziną, dikambą, difenokonazolą, diflubenzuroną, imazakviną, lenacilą, oksadiazoną, pikloramą ir piriproksifeną (OL L 172, 2008 7 2, p. 9).

(12)  2021 m. rugsėjo 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/1449, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų 2-fenilfenolio (įskaitant jo druskas, kaip antai natrio druską), 8-hidroksichinolino, amidosulfurono, bifenokso, chlormekvato, chlortolurono, klofentezino, klomazono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, dikambos, difenokonazolo, diflufenikano, dimetachloro, etofenprokso, fenoksapropo-P, fenpropidino, fludioksonilo, flufenaceto, fostiazato, indoksakarbo, lenacilo, MCPA, MCPB, nikosulfurono, parafininių alyvų, parafininės alyvos, penkonazolio, pikloramo, propakvizafopo, prosulfokarbo, kvizalofop-P-etilo, kvizalofop-P-tefurilo, sieros, tetrakonazolio, trialato, triflusulfurono ir tritosulfurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 313, 2021 9 6, p. 20).

(13)  2013 m. birželio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 533/2013, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų 1-metil-ciklopropeno, chlortalonilo, chlortolurono, cipermetrino, daminozido, forchlorfenurono, indoksakarbo, metiltiofanato ir tribenurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 159, 2013 6 11, p. 9).

(14)  2017 m. rugpjūčio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1511, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų 1-metil-ciklopropeno, beta-ciflutrino, chlortalonilo, chlortolurono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, p-dimetenamido, flufenaceto, flurtamono, forchlorfenurono, fostiazato, indoksakarbo, iprodiono, MCPA, MCPB, siltiofamo, metiltiofanato ir tribenurono patvirtinimo galiojimo laikotarpio pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 224, 2017 8 31, p. 115).

(15)  2018 m. rugsėjo 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1262, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų 1-metil-ciklopropeno, beta ciflutrino, chlortalonilo, chlortolurono, klomazono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, p-dimetenamido, diurono, fludioksonilo, flufenaceto, flurtamono, fostiazato, indoksakarbo, MCPA, MCPB, prosulfokarbo, metiltiofanato ir tribenurono patvirtinimo galiojimo laikotarpio pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 238, 2018 9 21, p. 62).

(16)  2019 m. rugsėjo 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1589, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų amidosulfurono, beta ciflutrino, bifenokso, chlortolurono, klofentezino, klomazono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, dikambos, difenokonazolo, diflubenzurono, diflufenikano, fenoksapropo-P, fenpropidino, fludioksonilo, flufenaceto, fostiazato, indoksakarbo, lenacilo, MCPA, MCPB, nikosulfurono, pikloramo, prosulfokarbo, piriproksifeno, metiltiofanato, triflusulfurono ir tritosulfurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 248, 2019 9 27, p. 24).

(17)  2020 m. spalio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1511, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų amidosulfurono, bifenokso, chlortolurono, klofentezino, klomazono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, dikambos, difenokonazolo, diflufenikano, fenoksapropo-P, fenpropidino, fludioksonilo, flufenaceto, fostiazato, indoksakarbo, lenacilo, MCPA, MCPB, nikosulfurono, parafininių alyvų, pikloramo, prosulfokarbo, sieros, triflusulfurono ir tritosulfurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 344, 2020 10 19, p. 18).

(18)  2015 m. birželio 5 d. Rizikos vertinimo komiteto nuomonė, kurioje siūloma ES lygmeniu suderinta chinolin-8-olio klasifikacija ir ženklinimas; 8-hidroksichinolinas https://echa.europa.eu/documents/10162/fb6bbac1-35b5-bf75-8592-0ccd93ad2615

(19)  EFSA veikliosios medžiagos 8-hidroksichinolino pesticidų rizikos vertinimo tarpusavio peržiūra, EFSA leidinys, 2016 m.; 14(6):4493, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2016.4493

(20)  2017 m. lapkričio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/2065, kuriuo patvirtinamos veikliosios medžiagos 8-hidroksichinolino patvirtinimo sąlygos, nustatytos Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 540/2011, ir dėl veikliosios medžiagos 8-hidroksichinolino įtraukimo į keistinų medžiagų sąrašą iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/408 (OL L 295, 2017 11 14, p. 40).

(21)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

(22)  Žr., be kita ko, Hong, M., Ping, Z., Jian, X. „Testicular toxicity and mechanisms of chlorotoluron compounds in the mouse“, Toxicology Mechanisms and Methods, 2007, 17(8), p. 483–488.

(23)  Komisijos tolesni veiksmai dėl Europos Parlamento ne teisėkūros procedūra priimtos rezoliucijos dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 nuostatos dėl veikliųjų medžiagų amidosulfurono, beta ciflutrino, bifenokso, chlorotolurono, klofentenzino, klomazono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, dikambos, difenokonazolo, diflubenzurono, diflufenikano, p-fenoksapropo, fenpropidino, fludioksonilo, flufenaceto, fostiazato, indoksakarbo, lenacilo, MCPA, MCPB, nikosulfurono, pikloramo, prosulfokarbo, piriproksifeno, tiofanatmetilo, triflusulfurono ir tritosulfurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo, SP(2019)669, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2019/2826(RSP)&l=en.;

Komisijos tolesni veiksmai dėl Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucijos dėl 2020 m. spalio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/1511, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų amidosulfurono, bifenokso, chlortolurono, klofentezino, klomazono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, dikambos, difenokonazolo, diflufenikano, fenoksapropo-P, fenpropidino, fludioksonilo, flufenaceto, fostiazato, indoksakarbo, lenacilo, MCPA, MCPB, nikosulfurono, parafininių alyvų, pikloramo, prosulfokarbo, sieros, triflusulfurono ir tritosulfurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011, SP(2021)129,https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2020/2853(RSP)&l=en;

Komisijos tolesni veiksmai dėl Europos Parlamento ne teisėkūros procedūra priimtos rezoliucijos dėl 2021 m. rugsėjo 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 540/2011, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų 2-fenilfenolio (įskaitant jo druskas, kaip antai natrio druską), 8-hidroksichinolino, amidosulfurono, bifenokso, chlormekvato, chlortolurono, klofentezino, klomazono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, dikambos, difenokonazolo, diflufenikano, dimetachloro, etofenprokso, fenoksapropo-P, fenpropidino, fludioksonilo, flufenaceto, fostiazato, indoksakarbo, lenacilo, MCPA, MCPB, nikosulfurono, parafininių alyvų, parafininės alyvos, penkonazolio, pikloramo, propakvizafopo, prosulfokarbo, kvizalofop-P-etilo, kvizalofop-P-tefurilo, sieros, tetrakonazolio, trialato, triflusulfurono ir tritosulfurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011, SP(2021)735, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2021/2869(RSP)&l=en

(24)  2018 m. balandžio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) 2018/605, kuriuo nustatomi moksliniai endokrininės sistemos ardomųjų savybių nustatymo kriterijai ir iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedas (OL L 101, 2018 4 20, p. 33).

(25)  2017 m. rugsėjo 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/2100, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 nustatomi moksliniai endokrininės sistemos ardomųjų savybių nustatymo kriterijai (OL L 301, 2017 11 17, p. 1).

(26)  EFSA ir ECHA parengtos Gairės dėl endokrininę sistemą ardančių medžiagų nustatymo pagal Reglamentus (ES) Nr. 528/2012 ir (EB) Nr. 1107/2009, EFSA leidinys 2018 m., 16(6), p. 5311, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311.

(27)  Verweij, P.E., Lucas, J.A., Arendrup, M.C., Bowyer, P., Brinkmann, A.J.F., Denning, D.W., Dyer, P.S., Fisher, M.C., Geenen, P.L., Gisi, U., Hermann, D., Hoogendijk, A., Kiers, E., Lagrou, K., Melchers, W.J.G., Rhodes, J., Rietveld, A.G., Schoustra, S.E., Stenzel, K., Zwaan, B.J. ir Fraaije, B.A. „The one health problem of azole resistance in Aspergillus fumigatus: current insights and future research agenda“, Fungal Biology Reviews, 34 tomas, 4 leidimas, 2020, p. 202–214, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1749461320300415

(28)  Cao, D., Wang, F., Yu, S., Dong, S., Wu, R., Cui, N., Ren, J., Xu, T., Wang, S., Wang, M., Fang, H. ir Yu, Y. „Prevalence of Azole-Resistant Aspergillus fumigatus is Highly Associated with Azole Fungicide Residues in the Fields“, Environmental Science & Technology, 2021, 55(5), p. 3041–3049, https://www.researchgate.net/publication/349087541_Prevalence_of_AzoleResistant_Aspergillus_fumigatus_is_Highly_Associated_with_Azole_Fungicide_Residues_in_the_Fields

(29)  Berger, S., El Chazli, Y., Babu, A. F., Coste, A. T., „Azole Resistance in Aspergillus fumigatus: A Consequence of antifungal Use in Agriculture?“, „Mikrobiologijos sienos“, 2017 m.; 8: 1024,https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5461301/

(30)  https://huisarts.bsl.nl/levensbedreigende-schimmel-ontdekt-bij-kwart-coronapatienten-op-ic/

(31)  2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 91/414/EEB (OL L 70, 2005 3 16, p. 1).

(32)  Byla T-412/22, PAN Europe prieš Komisiją https://curia.europa.eu/juris/fiche.jsf?id=T%3B412%3B22%3BRD%3B1%3BP%3B1%3BT2022%2F0412%2FP&nat=or&mat=or&pcs=Oor&jur=C%2CT%2CF&num=T412%252F22&for=&jge=&dates=&language=en&pro=&cit=none%252CC%252CCJ%252CR%252C2008E%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252Ctrue%252Cfalse%252Cfalse&oqp=&td=%3BALL&avg=&lgrec=en&lg=&cid=13059188

---

| 2023 4 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 149/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 149/11

---

P9_TA(2022)0364

Rumunijos ir Bulgarijos prisijungimas prie Šengeno erdvės

2022 m. spalio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Rumunijos ir Bulgarijos prisijungimo prie Šengeno erdvės dabartinės padėties (2022/2852(RSP))

(2023/C 149/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą (11997D/PRO/02), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą (11997D/PRO/02),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 67 straipsnio 2 dalį, kurioje nustatyta, kad Sąjungoje turi būti sukurta laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė, kurioje „užtikrinama, kad nebus asmenų kontrolės jiems kertant vidaus sienas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 67 straipsnio 2 dalį, kurioje nustatyta, kad Sąjungoje turi būti sukurta laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė, kurioje „užtikrinama, kad nebus asmenų kontrolės jiems kertant vidaus sienas“,

| — | atsižvelgdamas į SESV 21 straipsnio 1 dalį, kurioje nustatyta, kad kiekvienam Sąjungos piliečiui privaloma suteikti teisę laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 21 straipsnio 1 dalį, kurioje nustatyta, kad kiekvienam Sąjungos piliečiui privaloma suteikti teisę laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, įskaitant jos 45 straipsnį, kuriame nustatyta, kad kiekvienas Sąjungos pilietis turi teisę laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, įskaitant jos 45 straipsnį, kuriame nustatyta, kad kiekvienas Sąjungos pilietis turi teisę laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 29 d. ir 2011 m. liepos 8 d. Tarybos sprendimų dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje projektus (14142/10 ir 14142/1/10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 29 d. ir 2011 m. liepos 8 d. Tarybos sprendimų dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje projektus (14142/10 ir 14142/1/10),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 7 d. Tarybos sprendimo dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje projektą (14302/3/11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 7 d. Tarybos sprendimo dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje projektą (14302/3/11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 8 d. poziciją dėl Tarybos sprendimo dėl Šengeno acquis visapusiško nuostatų taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje projektą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 8 d. poziciją dėl Tarybos sprendimo dėl Šengeno acquis visapusiško nuostatų taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje projektą (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 9 ir 10 d., 2011 m. rugsėjo 22 ir 23 d., 2012 m. spalio 25 ir 26 d., 2013 m. kovo 7 ir 8 d. ir 2013 m. gruodžio 5 ir 6 d. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 9 ir 10 d., 2011 m. rugsėjo 22 ir 23 d., 2012 m. spalio 25 ir 26 d., 2013 m. kovo 7 ir 8 d. ir 2013 m. gruodžio 5 ir 6 d. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 13 d. rezoliuciją dėl Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimo prie Šengeno erdvės (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 13 d. rezoliuciją dėl Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimo prie Šengeno erdvės (2),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 9 d. ir 2012 m. kovo 1 ir 2 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 9 d. ir 2012 m. kovo 1 ir 2 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 12 d. Tarybos sprendimą (ES) 2017/1908 dėl tam tikrų Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Vizų informacine sistema, pradėjimo taikyti Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 12 d. Tarybos sprendimą (ES) 2017/1908 dėl tam tikrų Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Vizų informacine sistema, pradėjimo taikyti Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje (3),

| — | 2018 m. birželio 25 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/934 dėl likusių Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Šengeno informacine sistema, pradėjimo taikyti Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje (4), |
| --- | --- |

—

2018 m. birželio 25 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/934 dėl likusių Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Šengeno informacine sistema, pradėjimo taikyti Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje (4),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Sklandžiai veikiančios ir atsparios Šengeno erdvės strategija“ (COM(2021)0277), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Sklandžiai veikiančios ir atsparios Šengeno erdvės strategija“ (COM(2021)0277),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso dalinio pakeitimo (COM(2021)0891), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso dalinio pakeitimo (COM(2021)0891),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 24 d. Komisijos komunikatą „Šengeno erdvės padėties ataskaita“ (COM(2022)0301), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 24 d. Komisijos komunikatą „Šengeno erdvės padėties ataskaita“ (COM(2022)0301),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 9 d. Tarybos reglamentą (ES) 2022/922 dėl tikrinimo, kaip taikoma Šengeno acquis, vertinimo ir stebėsenos mechanizmo sukūrimo ir veikimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1053/2013 (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 9 d. Tarybos reglamentą (ES) 2022/922 dėl tikrinimo, kaip taikoma Šengeno acquis, vertinimo ir stebėsenos mechanizmo sukūrimo ir veikimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1053/2013 (5),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimo dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Kroatijos Respublikoje projektą (10624/22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimo dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Kroatijos Respublikoje projektą (10624/22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją „Šengeno acquis nuostatų visapusiškas taikymas Bulgarijoje ir Rumunijoje. Patikrinimų prie sausumos, jūrų ir oro sienų panaikinimas (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją „Šengeno acquis nuostatų visapusiškas taikymas Bulgarijoje ir Rumunijoje. Patikrinimų prie sausumos, jūrų ir oro sienų panaikinimas (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl padėties Šengeno erdvėje po COVID-19 protrūkio (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl padėties Šengeno erdvėje po COVID-19 protrūkio (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl metinės Šengeno erdvės veikimo ataskaitos (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl metinės Šengeno erdvės veikimo ataskaitos (8),

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Bulgarija ir Rumunija Šengeno acquis priėmė įstodamos į Europos Sąjungą 2007 m.; kadangi Bulgarija 2008 m. paskelbė deklaraciją dėl pasirengimo pradėti Šengeno acquis įvertinimo darbo grupės (SCH-EVAL), kurią sudaro ekspertai iš Šengeno valstybių narių, atliekamus vertinimus; kadangi 2007 ir 2008 m. Rumunija paskelbė esanti pasirengusi pradėti SCH-EVAL atliekamus vertinimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Bulgarija ir Rumunija Šengeno acquis priėmė įstodamos į Europos Sąjungą 2007 m.; kadangi Bulgarija 2008 m. paskelbė deklaraciją dėl pasirengimo pradėti Šengeno acquis įvertinimo darbo grupės (SCH-EVAL), kurią sudaro ekspertai iš Šengeno valstybių narių, atliekamus vertinimus; kadangi 2007 ir 2008 m. Rumunija paskelbė esanti pasirengusi pradėti SCH-EVAL atliekamus vertinimus;

| B. | kadangi SCH-EVAL ekspertų lygmeniu ir Tarybos 2011 m. birželio 9 ir 10 d. išvadose patvirtinta, kad Šengeno acquis taikymo Bulgarijoje ir Rumunijoje vertinimo procesas baigtas ir kad abi šalys yra pasirengusios įgyvendinti visas Šengeno acquis nuostatas; kadangi savo 2011 m. liepos 8 d. sprendimo projekte Taryba patvirtino, kad būtinos Šengeno acquis taikymo sąlygos yra įvykdytos visose srityse, būtent: duomenų apsaugos, oro ir sausumos sienų, policijos bendradarbiavimo, Šengeno informacinės sistemos (SIS), jūrų sienų ir vizų; kadangi, be Europos Sąjungos išorės sienų valdymo uždavinio, užbaigus Šengeno vertinimo procesą abi šalys iš esmės restruktūrizavo savo sienų stebėjimo sistemas ir investavo į didesnį teisėsaugos pajėgumą; kadangi, remiantis 2005 m. Stojimo aktu, sėkmingas Šengeno vertinimo procedūrų užbaigimas yra tik išankstinė sąlyga visiškam Šengeno acquis taikymui, įskaitant vidaus sausumos, jūrų ir oro sienų panaikinimą; kadangi valstybių ir vyriausybių vadovai daugelį kartų Taryboje, o taip pat Komisija ir Parlamentas patvirtino, kad Bulgarija ir Rumunija yra pasirengusios taikyti visas Šengeno acquis nuostatas – paskutinį kartą 2022 m. Komisijos Šengeno padėties ataskaitoje ir 2021 m. liepos 8 d. Parlamento rezoliucijoje dėl metinės Šengeno erdvės veikimo ataskaitos; |
| --- | --- |

B.

kadangi SCH-EVAL ekspertų lygmeniu ir Tarybos 2011 m. birželio 9 ir 10 d. išvadose patvirtinta, kad Šengeno acquis taikymo Bulgarijoje ir Rumunijoje vertinimo procesas baigtas ir kad abi šalys yra pasirengusios įgyvendinti visas Šengeno acquis nuostatas; kadangi savo 2011 m. liepos 8 d. sprendimo projekte Taryba patvirtino, kad būtinos Šengeno acquis taikymo sąlygos yra įvykdytos visose srityse, būtent: duomenų apsaugos, oro ir sausumos sienų, policijos bendradarbiavimo, Šengeno informacinės sistemos (SIS), jūrų sienų ir vizų; kadangi, be Europos Sąjungos išorės sienų valdymo uždavinio, užbaigus Šengeno vertinimo procesą abi šalys iš esmės restruktūrizavo savo sienų stebėjimo sistemas ir investavo į didesnį teisėsaugos pajėgumą; kadangi, remiantis 2005 m. Stojimo aktu, sėkmingas Šengeno vertinimo procedūrų užbaigimas yra tik išankstinė sąlyga visiškam Šengeno acquis taikymui, įskaitant vidaus sausumos, jūrų ir oro sienų panaikinimą; kadangi valstybių ir vyriausybių vadovai daugelį kartų Taryboje, o taip pat Komisija ir Parlamentas patvirtino, kad Bulgarija ir Rumunija yra pasirengusios taikyti visas Šengeno acquis nuostatas – paskutinį kartą 2022 m. Komisijos Šengeno padėties ataskaitoje ir 2021 m. liepos 8 d. Parlamento rezoliucijoje dėl metinės Šengeno erdvės veikimo ataskaitos;

| C. | kadangi savo 2010 m. rugsėjo 29 d. sprendimo projekte Taryba pasiūlė visapusiškai taikyti Šengeno acquis nuostatas Bulgarijoje ir Rumunijoje ir panaikinti patikrinimus prie vidaus sausumos, jūrų ir oro sienų; kadangi savo 2011 m. birželio 8 d. pozicijoje Parlamentas patvirtino šį sprendimą ir paprašė Tarybos dar kartą su juo pasikonsultuoti, jei ji ketina iš esmės keisti šį sprendimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi savo 2010 m. rugsėjo 29 d. sprendimo projekte Taryba pasiūlė visapusiškai taikyti Šengeno acquis nuostatas Bulgarijoje ir Rumunijoje ir panaikinti patikrinimus prie vidaus sausumos, jūrų ir oro sienų; kadangi savo 2011 m. birželio 8 d. pozicijoje Parlamentas patvirtino šį sprendimą ir paprašė Tarybos dar kartą su juo pasikonsultuoti, jei ji ketina iš esmės keisti šį sprendimą;

| D. | kadangi Teisingumo ir vidaus reikalų taryba šio Tarybos sprendimo priėmimą vis atidėliojo; |
| --- | --- |

D.

kadangi Teisingumo ir vidaus reikalų taryba šio Tarybos sprendimo priėmimą vis atidėliojo;

| E. | kadangi 2017 m. spalio 12 d. Tarybai priėmus sprendimą Bulgarijai ir Rumunijai buvo suteikta pasyvi prieiga prie Vizų informacinės sistemos (VIS); kadangi savo 2018 m. balandžio 18 d. sprendimo projekte Taryba pasiūlė abiejose valstybėse narėse visapusiškai taikyti likusias Šengeno acquis nuostatas, susijusias su SIS; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2017 m. spalio 12 d. Tarybai priėmus sprendimą Bulgarijai ir Rumunijai buvo suteikta pasyvi prieiga prie Vizų informacinės sistemos (VIS); kadangi savo 2018 m. balandžio 18 d. sprendimo projekte Taryba pasiūlė abiejose valstybėse narėse visapusiškai taikyti likusias Šengeno acquis nuostatas, susijusias su SIS;

| F. | kadangi nei 2005 m. Stojimo akte, nei pagal Šengeno acquis taikymo vertinimo mechanizmą nenumatyta nustatyti skirtingų patikrinimų prie vidaus sausumos, jūrų ir oro sienų panaikinimo terminų; kadangi visi ankstesni Šengeno erdvės plėtros etapai buvo nustatyti viename teisės akte; |
| --- | --- |

F.

kadangi nei 2005 m. Stojimo akte, nei pagal Šengeno acquis taikymo vertinimo mechanizmą nenumatyta nustatyti skirtingų patikrinimų prie vidaus sausumos, jūrų ir oro sienų panaikinimo terminų; kadangi visi ankstesni Šengeno erdvės plėtros etapai buvo nustatyti viename teisės akte;

| G. | kadangi Taryba konsultavosi su Parlamentu dėl Tarybos sprendimo dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Kroatijos Respublikoje projekto (10624/22); kadangi Parlamente vyksta su šiuo Tarybos sprendimo projektu susijęs darbas; |
| --- | --- |

G.

kadangi Taryba konsultavosi su Parlamentu dėl Tarybos sprendimo dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Kroatijos Respublikoje projekto (10624/22); kadangi Parlamente vyksta su šiuo Tarybos sprendimo projektu susijęs darbas;

| H. | kadangi susitarimas dėl Šengeno erdvės yra išskirtinis ir vienas didžiausių Europos Sąjungos laimėjimų, palengvinantis Šengeno erdvėje laisvą asmenų judėjimą be vidaus sienų kontrolės; kadangi tai buvo pasiekta įvairiomis kompensuojamosiomis priemonėmis, pvz., sukuriant Šengeno informacinę sistemą siekiant sustiprinti informacijos mainus, ir sukuriant vertinimo mechanizmą, skirtą tikrinti, kaip valstybės narės įgyvendina Šengeno acquis, ir puoselėti tarpusavio pasitikėjimą Šengeno erdvės veikimu; |
| --- | --- |

H.

kadangi susitarimas dėl Šengeno erdvės yra išskirtinis ir vienas didžiausių Europos Sąjungos laimėjimų, palengvinantis Šengeno erdvėje laisvą asmenų judėjimą be vidaus sienų kontrolės; kadangi tai buvo pasiekta įvairiomis kompensuojamosiomis priemonėmis, pvz., sukuriant Šengeno informacinę sistemą siekiant sustiprinti informacijos mainus, ir sukuriant vertinimo mechanizmą, skirtą tikrinti, kaip valstybės narės įgyvendina Šengeno acquis, ir puoselėti tarpusavio pasitikėjimą Šengeno erdvės veikimu;

| I. | kadangi visos Šengeno erdvei priklausančios valstybės narės privalo laikytis Šengeno acquis, įskaitant pagrindines teises pagal Šengeno sienų kodekso 4 straipsnį (9); |
| --- | --- |

I.

kadangi visos Šengeno erdvei priklausančios valstybės narės privalo laikytis Šengeno acquis, įskaitant pagrindines teises pagal Šengeno sienų kodekso 4 straipsnį (9);

| J. | kadangi Sąjungos vidaus sienų kontrolės Šengeno erdvėje išsaugojimas ir atnaujinimas daro didelį poveikį Europos piliečių, ypač mobiliųjų darbuotojų ir visų asmenų, kurie naudojasi laisvo judėjimo ES viduje principu, gyvenimui ir suduoda rimtą smūgį jų pasitikėjimui ES institucijomis ir integracija; kadangi tai susiję su tiesioginėmis veiklos ir investicinėmis išlaidomis, kurios tenka tarpvalstybiniams ir mobiliesiems darbuotojams, turistams, krovinių vežimo keliais operatoriams ir viešojo administravimo institucijoms, o tai daro neigiamą poveikį valstybių narių ekonomikai ir ES vidaus rinkos veikimui, įskaitant neigiamą poveikį aplinkai dėl didelio lėtai judančių sunkvežimių, laukiančių sienos perėjimo punktuose, skaičiaus; kadangi Bulgarijos ir Rumunijos vidaus sienų kontrolė visų pirma turi neigiamą poveikį lygybės ir nediskriminavimo principui, taip pat eksportui iš abiejų valstybių narių ir importui į jas, ir transporto operacijoms kai kurių Europos didžiausių pietų civilinių laivynų ir krovinių uostų ir į juos, o tai reiškia prarastą naudą ir padidėjusias išlaidas; |
| --- | --- |

J.

kadangi Sąjungos vidaus sienų kontrolės Šengeno erdvėje išsaugojimas ir atnaujinimas daro didelį poveikį Europos piliečių, ypač mobiliųjų darbuotojų ir visų asmenų, kurie naudojasi laisvo judėjimo ES viduje principu, gyvenimui ir suduoda rimtą smūgį jų pasitikėjimui ES institucijomis ir integracija; kadangi tai susiję su tiesioginėmis veiklos ir investicinėmis išlaidomis, kurios tenka tarpvalstybiniams ir mobiliesiems darbuotojams, turistams, krovinių vežimo keliais operatoriams ir viešojo administravimo institucijoms, o tai daro neigiamą poveikį valstybių narių ekonomikai ir ES vidaus rinkos veikimui, įskaitant neigiamą poveikį aplinkai dėl didelio lėtai judančių sunkvežimių, laukiančių sienos perėjimo punktuose, skaičiaus; kadangi Bulgarijos ir Rumunijos vidaus sienų kontrolė visų pirma turi neigiamą poveikį lygybės ir nediskriminavimo principui, taip pat eksportui iš abiejų valstybių narių ir importui į jas, ir transporto operacijoms kai kurių Europos didžiausių pietų civilinių laivynų ir krovinių uostų ir į juos, o tai reiškia prarastą naudą ir padidėjusias išlaidas;

| K. | kadangi visapusiškas Šengeno acquis nuostatų taikymas Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje sustiprintų Šengeno erdvę ir padėtų užtikrinti lygias teises visiems jos piliečiams; |
| --- | --- |

K.

kadangi visapusiškas Šengeno acquis nuostatų taikymas Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje sustiprintų Šengeno erdvę ir padėtų užtikrinti lygias teises visiems jos piliečiams;

| 1. | primena, kad 2011 m. Bulgarija ir Rumunija įvykdė visas būtinas sąlygas, kad jose būtų galima visapusiškai taikyti Šengeno acquis nuostatas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | yra susirūpinęs dėl to, kad prieš 11 metų Taryba nepriėmė sprendimo dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Bulgarijoje ir Rumunijoje, nors ir Komisija, ir Parlamentas ne kartą ją ragino tai padaryti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pakartoja savo ilgalaikę poziciją, išdėstytą 2018 m. gruodžio 11 d. rezoliucijoje, kuria remiamas visapusiškas Šengeno acquis taikymas Bulgarijai ir Rumunijai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina Rumunijos ir Bulgarijos norą savanoriškai surengti faktų nustatymo misiją, kuri savo ruožtu yra lojalaus bendradarbiavimo ir tarpusavio pasitikėjimo principo išraiška, nepaisant to, kad jos jau įvykdė visus teisinius reikalavimus ir nėra pagrindo tolesniems vertinimams; |
| --- | --- |

4.

| 5. | Primygtinai ragina Tarybą imtis visų būtinų veiksmų, kad iki 2022 m. pabaigos būtų priimtas sprendimas dėl visapusiško Šengeno acquis nuostatų taikymo Bulgarijos Respublikai ir Rumunijai, taip užtikrinant, kad 2023 m. pradžioje abiejose valstybėse narėse būtų panaikinta asmenų kontrolė prie visų vidaus sienų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OL C 380 E, 2012 12 11, p. 160.

(2)  OL C 94 E, 2013 4 3, p. 13.

(3)  OL L 269, 2017 10 19, p. 39.

(4)  OL L 165, 2018 7 2, p. 37.

(5)  OL L 160, 2022 6 15, p. 1.

(6)  OL C 388, 2020 11 13, p. 18.

(7)  OL C 362, 2021 9 8, p. 77.

(8)  OL C 99, 2022 3 1, p. 158.

(9)  2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (OL L 77, 2016 3 23, p. 1).

---

2022 m. spalio 20 d., ketvirtadienis

| 2023 4 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 149/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 149/15

---

P9_TA(2022)0371

Teisinės valstybės padėtis Maltoje praėjus penkeriems metams po Daphnės Caruanos Galizios nužudymo

2022 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės padėties Maltoje praėjus penkeriems metams po Daphnės Caruanos Galizios nužudymo (2022/2866(RSP))

(2023/C 149/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2, 4, 5, 6, 7, 9 ir 10 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2, 4, 5, 6, 7, 9 ir 10 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 20 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 20 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 6, 7, 8, 10, 11, 12 ir 47 straipsnius (toliau – Chartija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 6, 7, 8, 10, 11, 12 ir 47 straipsnius (toliau – Chartija),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją (1), 2019 m. kovo 28 d. rezoliuciją (2), 2019 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją (3) ir 2021 m. balandžio 29 d. rezoliuciją (4) dėl teisinės valstybės padėties Maltoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją (1), 2019 m. kovo 28 d. rezoliuciją (2), 2019 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją (3) ir 2021 m. balandžio 29 d. rezoliuciją (4) dėl teisinės valstybės padėties Maltoje,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto Demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių stebėsenos grupės nuo 2017 m. lapkričio 15 d. vykdytus klausymus, pasikeitimą nuomonėmis ir delegacijų vizitus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto Demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių stebėsenos grupės nuo 2017 m. lapkričio 15 d. vykdytus klausymus, pasikeitimą nuomonėmis ir delegacijų vizitus,

| — | atsižvelgdamas į Demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių stebėsenos grupės pirmininko ir Maltos ministro pirmininko pasikeitimą laiškais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių stebėsenos grupės pirmininko ir Maltos ministro pirmininko pasikeitimą laiškais,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 26 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2293 (2019) „Daphnės Caruanos Galizios nužudymas ir teisinės valstybės principų laikymasis Maltoje ir už jos ribų – kaip užtikrinti visos tiesos atskleidimą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 26 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2293 (2019) „Daphnės Caruanos Galizios nužudymas ir teisinės valstybės principų laikymasis Maltoje ir už jos ribų – kaip užtikrinti visos tiesos atskleidimą“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos Teisės reikalų ir žmogaus teisių komiteto 2020 m. gruodžio 8 d. patvirtintą ataskaitą dėl tolesnių veiksmų po Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliucijos Nr. 2293 (2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos Teisės reikalų ir žmogaus teisių komiteto 2020 m. gruodžio 8 d. patvirtintą ataskaitą dėl tolesnių veiksmų po Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliucijos Nr. 2293 (2019),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 8 d. Venecijos komisijos nuomonę Nr. 993/2020 dėl dešimties aktų ir aktų projektų, kuriais įgyvendinami pasiūlymai dėl teisės aktų pagal nuomonę CDL-AD(2020)006, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 8 d. Venecijos komisijos nuomonę Nr. 993/2020 dėl dešimties aktų ir aktų projektų, kuriais įgyvendinami pasiūlymai dėl teisės aktų pagal nuomonę CDL-AD(2020)006,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisarės pranešimą po jos vizito į Maltą, vykusio 2021 m. spalio 11–16 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisarės pranešimą po jos vizito į Maltą, vykusio 2021 m. spalio 11–16 d.,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisarės 2022 m. rugsėjo 23 d. laišką Maltos ministrui pirmininkui ir Maltos ministro pirmininko 2022 m. spalio 4 d. atsakymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisarės 2022 m. rugsėjo 23 d. laišką Maltos ministrui pirmininkui ir Maltos ministro pirmininko 2022 m. spalio 4 d. atsakymą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2022 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą (COM(2022)0500), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2022 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą (COM(2022)0500),

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto (LIBE) misijos ataskaitą, pateiktą po 2022 m. gegužės 23–25 d. vykusio komiteto Teisinės valstybės stebėsenos delegacijos vizito į Valetą (Malta), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto (LIBE) misijos ataskaitą, pateiktą po 2022 m. gegužės 23–25 d. vykusio komiteto Teisinės valstybės stebėsenos delegacijos vizito į Valetą (Malta),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Sąjunga grindžiama ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintomis bendromis pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, vertybėmis, kurios yra bendros ES valstybėms narėms ir kuriomis norėdamos įstoti į Sąjungą turi vadovautis šalys kandidatės, nes tai yra Kopenhagos kriterijai, kurių įstojus negalima nepaisyti ar aiškinti kitaip; kadangi demokratija, teisinė valstybė ir pagrindinės teisės yra viena kitą sutvirtinančios vertybės, kurias pamynus Sąjungai ir jos piliečių teisėms bei laisvėms gali kilti sisteminė grėsmė; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga grindžiama ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintomis bendromis pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, vertybėmis, kurios yra bendros ES valstybėms narėms ir kuriomis norėdamos įstoti į Sąjungą turi vadovautis šalys kandidatės, nes tai yra Kopenhagos kriterijai, kurių įstojus negalima nepaisyti ar aiškinti kitaip; kadangi demokratija, teisinė valstybė ir pagrindinės teisės yra viena kitą sutvirtinančios vertybės, kurias pamynus Sąjungai ir jos piliečių teisėms bei laisvėms gali kilti sisteminė grėsmė;

| B. | kadangi teisinė valstybė, pagarba demokratijai, žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, taip pat vertybėms bei principams, įtvirtintiems ES sutartyse ir tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose, yra įsipareigojimai, kuriuos prisiėmė Sąjunga ir jos valstybės narės, ir jų turi būti laikomasi; |
| --- | --- |

B.

kadangi teisinė valstybė, pagarba demokratijai, žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, taip pat vertybėms bei principams, įtvirtintiems ES sutartyse ir tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose, yra įsipareigojimai, kuriuos prisiėmė Sąjunga ir jos valstybės narės, ir jų turi būti laikomasi;

| C. | kadangi Chartija yra ES pirminės teisės dalis; kadangi saviraiškos laisvė ir žiniasklaidos laisvė ir pliuralizmas įtvirtinti Chartijos 11 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) 10 straipsnyje; |
| --- | --- |

C.

kadangi Chartija yra ES pirminės teisės dalis; kadangi saviraiškos laisvė ir žiniasklaidos laisvė ir pliuralizmas įtvirtinti Chartijos 11 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) 10 straipsnyje;

| D. | kadangi ES sutarties 19 straipsnio 1 dalyje, Chartijos 47 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnyje įtvirtintas teismų nepriklausomumo principas ir tai yra demokratinio valdžių atskyrimo principo esmė; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES sutarties 19 straipsnio 1 dalyje, Chartijos 47 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnyje įtvirtintas teismų nepriklausomumo principas ir tai yra demokratinio valdžių atskyrimo principo esmė;

| E. | kadangi žurnalistams, ypač tiriamosios žurnalistikos atstovams, bet ne tik jiems, vis dažniau tiek ES, tiek už jos ribų iškeliamos vadinamosios strateginės bylos prieš visuomenės dalyvavimą (SLAPP), taip siekiant trukdyti žurnalistų darbui ir išvengti viešosios kontrolės bei institucijų atskaitomybės; kadangi taip slopinama žiniasklaidos laisvė; |
| --- | --- |

E.

kadangi žurnalistams, ypač tiriamosios žurnalistikos atstovams, bet ne tik jiems, vis dažniau tiek ES, tiek už jos ribų iškeliamos vadinamosios strateginės bylos prieš visuomenės dalyvavimą (SLAPP), taip siekiant trukdyti žurnalistų darbui ir išvengti viešosios kontrolės bei institucijų atskaitomybės; kadangi taip slopinama žiniasklaidos laisvė;

| F. | kadangi valstybės narės turėtų skatinti išankstinio įspėjimo ir skubaus reagavimo mechanizmų kūrimą, siekiant užtikrinti, kad žurnalistai ir kiti žiniasklaidos subjektai galėtų nedelsiant pasinaudoti apsaugos priemonėmis, kai jiems yra grasinama; kadangi tokiems mechanizmams turėtų būti taikoma prasminga pilietinės visuomenės atliekama priežiūra ir jais turėtų būti užtikrinama anonimiškais pageidaujančių likti informatorių ir šaltinių apsauga; |
| --- | --- |

F.

kadangi valstybės narės turėtų skatinti išankstinio įspėjimo ir skubaus reagavimo mechanizmų kūrimą, siekiant užtikrinti, kad žurnalistai ir kiti žiniasklaidos subjektai galėtų nedelsiant pasinaudoti apsaugos priemonėmis, kai jiems yra grasinama; kadangi tokiems mechanizmams turėtų būti taikoma prasminga pilietinės visuomenės atliekama priežiūra ir jais turėtų būti užtikrinama anonimiškais pageidaujančių likti informatorių ir šaltinių apsauga;

| G. | kadangi tam, kad būtų išvengta nebaudžiamumo, valstybės narės privalo imtis visų būtinų veiksmų, kad nusikaltimų prieš žurnalistus ir kitus žiniasklaidos subjektus vykdytojai būtų patraukti atsakomybėn; kadangi atliekant tyrimus ir vykdant baudžiamąjį persekiojimą reikėtų atsižvelgti į visus skirtingus – faktinius ir galimus – vaidmenis šiuose nusikaltimuose, pavyzdžiui, sumanytojų, kurstytojų, vykdytojų ir bendrininkų, ir į baudžiamąją atsakomybę, kylančią dėl kiekvieno iš tokių vaidmenų; |
| --- | --- |

G.

kadangi tam, kad būtų išvengta nebaudžiamumo, valstybės narės privalo imtis visų būtinų veiksmų, kad nusikaltimų prieš žurnalistus ir kitus žiniasklaidos subjektus vykdytojai būtų patraukti atsakomybėn; kadangi atliekant tyrimus ir vykdant baudžiamąjį persekiojimą reikėtų atsižvelgti į visus skirtingus – faktinius ir galimus – vaidmenis šiuose nusikaltimuose, pavyzdžiui, sumanytojų, kurstytojų, vykdytojų ir bendrininkų, ir į baudžiamąją atsakomybę, kylančią dėl kiekvieno iš tokių vaidmenų;

| H. | kadangi 2017 m. spalio 16 d., sprogus automobilyje padėtai bombai, nužudyta su korupcija kovojusi Maltos tiriamosios žurnalistikos atstovė ir tinklaraštininkė Daphne Caruana Galizia; kadangi prieš tai prie jos buvo priekabiaujama ir jai buvo daug kartų grasinama – ji sulaukė grasinančių skambučių telefonu, laiškų ir tekstinių pranešimų, taip pat buvo padegtas jos namas; kadangi prisipažinęs samdomas žudikas 2021 m. kovo 16 d. teisme paliudijo, kad prieš dvejus metus iki Daphnės Caruanos Galizios nužudymo buvo rengiamas ankstesnis atskiras sąmokslas ją nužudyti naudojant šautuvą AK-47; kadangi pirmąją teismo proceso dieną 2022 m. spalio 14 d. du kiti kaltinamieji žudikai prisipažino kaltais teisme ir buvo nuteisti 40 metų laisvės atėmimo bausme; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2017 m. spalio 16 d., sprogus automobilyje padėtai bombai, nužudyta su korupcija kovojusi Maltos tiriamosios žurnalistikos atstovė ir tinklaraštininkė Daphne Caruana Galizia; kadangi prieš tai prie jos buvo priekabiaujama ir jai buvo daug kartų grasinama – ji sulaukė grasinančių skambučių telefonu, laiškų ir tekstinių pranešimų, taip pat buvo padegtas jos namas; kadangi prisipažinęs samdomas žudikas 2021 m. kovo 16 d. teisme paliudijo, kad prieš dvejus metus iki Daphnės Caruanos Galizios nužudymo buvo rengiamas ankstesnis atskiras sąmokslas ją nužudyti naudojant šautuvą AK-47; kadangi pirmąją teismo proceso dieną 2022 m. spalio 14 d. du kiti kaltinamieji žudikai prisipažino kaltais teisme ir buvo nuteisti 40 metų laisvės atėmimo bausme;

| I. | kadangi Maltos valdžios institucijų vadovaujami nužudymo tyrimai, padedant Europolui, padėjo nustatyti ir pareikšti kaltinimus keliems įtariamiesiems ir vienam galimam nužudymo kurstytojui, t. y. Dubajuje įsikūrusios įmonės „17 Black Ltd.“ savininkui ir buvusiam didžiąją Maltos elektros energijos dalį pagaminančios įmonės „ElectroGas Malta Ltd.“ direktorių valdybos nariui, kuris buvo suimtas 2019 m. lapkričio 20 d. jam akivaizdžiai bandant pabėgti iš Maltos, ir šiuo metu vyksta jų teismo procesas; kadangi atliekant tyrimus taip pat dalyvavo Jungtinių Valstijų federalinis tyrimų biuras; |
| --- | --- |

I.

kadangi Maltos valdžios institucijų vadovaujami nužudymo tyrimai, padedant Europolui, padėjo nustatyti ir pareikšti kaltinimus keliems įtariamiesiems ir vienam galimam nužudymo kurstytojui, t. y. Dubajuje įsikūrusios įmonės „17 Black Ltd.“ savininkui ir buvusiam didžiąją Maltos elektros energijos dalį pagaminančios įmonės „ElectroGas Malta Ltd.“ direktorių valdybos nariui, kuris buvo suimtas 2019 m. lapkričio 20 d. jam akivaizdžiai bandant pabėgti iš Maltos, ir šiuo metu vyksta jų teismo procesas; kadangi atliekant tyrimus taip pat dalyvavo Jungtinių Valstijų federalinis tyrimų biuras;

| J. | kadangi buvo naudojamasi Jungtiniais Arabų Emyratais (JAE), siekiant nuslėpti sandorius, tariamai susijusius su korupcija, kurią Daphne Caruana Galizia viešino prieš pat savo nužudymą; |
| --- | --- |

J.

kadangi buvo naudojamasi Jungtiniais Arabų Emyratais (JAE), siekiant nuslėpti sandorius, tariamai susijusius su korupcija, kurią Daphne Caruana Galizia viešino prieš pat savo nužudymą;

| K. | kadangi Dubajuje įsikūrusi įmonė „17 Black Ltd.“ buvo įtraukta į sąrašus kaip įmonė, iš kurios Panamoje įsikūrusios įmonės, priklausančios buvusiam Maltos vyriausybės kancleriui ir tuometiniam turizmo ministrui, buvusiam energetikos ministrui, turėjo gauti lėšas; kadangi ir toliau atskleidžiama faktų apie įmonės „17 Black Ltd.“ ir daugybės Maltoje įgyvendinamų viešų projektų sąsajas; |
| --- | --- |

K.

kadangi Dubajuje įsikūrusi įmonė „17 Black Ltd.“ buvo įtraukta į sąrašus kaip įmonė, iš kurios Panamoje įsikūrusios įmonės, priklausančios buvusiam Maltos vyriausybės kancleriui ir tuometiniam turizmo ministrui, buvusiam energetikos ministrui, turėjo gauti lėšas; kadangi ir toliau atskleidžiama faktų apie įmonės „17 Black Ltd.“ ir daugybės Maltoje įgyvendinamų viešų projektų sąsajas;

| L. | kadangi buvęs Maltos vyriausybės kancleris ir tuometinis turizmo ministras, buvęs energetikos ministras, bei jų šeimos nariai yra įtraukti į JAV valstybės departamento sąrašą dėl jų dalyvavimo didelio masto korupcinėje veikloje ir todėl jiems draudžiama atvykti į Jungtines Valstijas; |
| --- | --- |

L.

kadangi buvęs Maltos vyriausybės kancleris ir tuometinis turizmo ministras, buvęs energetikos ministras, bei jų šeimos nariai yra įtraukti į JAV valstybės departamento sąrašą dėl jų dalyvavimo didelio masto korupcinėje veikloje ir todėl jiems draudžiama atvykti į Jungtines Valstijas;

| M. | kadangi Daphne Caruana Galizia atskleidė, kad bankas „Pilatus Bank“ buvo naudojamas įtartiniems sandoriams, susijusiems su Maltos ir Azerbaidžano politikoje dalyvaujančiais asmenimis, vykdyti; kadangi Maltos policijos komisaras 2020 m. rugpjūčio mėn. viešai paskelbė apie tai, kad su nusikalstama veikla banke „Pilatus Bank“ susijusiems asmenims neišvengiamai bus pateikti kaltinimai; kadangi praėjus 26 mėnesiams kaltinimai buvo pateikti tik vienam asmeniui, o tyrimai, regis, įstrigo; kadangi su byla susijusiems asmenims buvo leidžiama laisvai keliauti šalyje ir už jos ribų, nepaisant išduotų arešto orderių; kadangi atitikties užtikrinimo pareigūnui iš Maltos lošimų reguliavimo institucijos buvo leista išvykti iš Maltos jam keliaujant per atostogas su buvusiu Maltos ministru pirmininku, nepaisant to, kad galiojo jo atžvilgiu išduotas Europos arešto orderis, o vėliau jam atvykus į Italiją jis buvo suimtas; |
| --- | --- |

M.

kadangi Daphne Caruana Galizia atskleidė, kad bankas „Pilatus Bank“ buvo naudojamas įtartiniems sandoriams, susijusiems su Maltos ir Azerbaidžano politikoje dalyvaujančiais asmenimis, vykdyti; kadangi Maltos policijos komisaras 2020 m. rugpjūčio mėn. viešai paskelbė apie tai, kad su nusikalstama veikla banke „Pilatus Bank“ susijusiems asmenims neišvengiamai bus pateikti kaltinimai; kadangi praėjus 26 mėnesiams kaltinimai buvo pateikti tik vienam asmeniui, o tyrimai, regis, įstrigo; kadangi su byla susijusiems asmenims buvo leidžiama laisvai keliauti šalyje ir už jos ribų, nepaisant išduotų arešto orderių; kadangi atitikties užtikrinimo pareigūnui iš Maltos lošimų reguliavimo institucijos buvo leista išvykti iš Maltos jam keliaujant per atostogas su buvusiu Maltos ministru pirmininku, nepaisant to, kad galiojo jo atžvilgiu išduotas Europos arešto orderis, o vėliau jam atvykus į Italiją jis buvo suimtas;

| N. | kadangi dviem partneriams iš su įmone „Mossack Fonseca“ susijusios jau nesamos įmonės „Nexia BT“, kurie Daphnės Caruanos Galizios atskleistoje informacijoje ir Panamos dokumentuose nurodomi kaip korupciją palengvinančių pinigų plovimo schemų kūrėjai, buvo apkaltinti tik dėl keleto iš nusikaltimų, dėl kurių jiems buvo pareikšti įtarimai, išskyrus su įmone „ElectroGas“ susijusį skandalą; |
| --- | --- |

N.

kadangi dviem partneriams iš su įmone „Mossack Fonseca“ susijusios jau nesamos įmonės „Nexia BT“, kurie Daphnės Caruanos Galizios atskleistoje informacijoje ir Panamos dokumentuose nurodomi kaip korupciją palengvinančių pinigų plovimo schemų kūrėjai, buvo apkaltinti tik dėl keleto iš nusikaltimų, dėl kurių jiems buvo pareikšti įtarimai, išskyrus su įmone „ElectroGas“ susijusį skandalą;

| O. | kadangi informacija apie įmonės „ElectroGas Malta Ltd.“ ir Maltos vyriausybės sutartį dėl suskystintųjų gamtinių dujų tiekimo saugumo, kurią pasirašė buvęs turizmo ministras, kuris tuo metu, t. y. 2015 m., buvo energetikos ministras, buvo ilgą laikotarpį laikoma paslaptyje ir tik 2022 m. rugsėjo mėn. ją atskleidė Daphnės Caruanos Galizios fondas ir žiniasklaidos priemonė; kadangi dabartinė generalinė prokurorė kritikuojama dėl to, kad eidama ankstesnes generalinio prokuroro pavaduotojo pareigas sudarė palankias sąlygas pasirašyti šią sutartį be jokio papildomo patvirtinimo iš ministrų kabineto ar parlamento; kadangi prieš pat savo nužudymą Daphne Caruana Galizia tyrė didelį kiekį įmonės „ElectroGas Malta Ltd.“ vidaus dokumentų; |
| --- | --- |

O.

kadangi informacija apie įmonės „ElectroGas Malta Ltd.“ ir Maltos vyriausybės sutartį dėl suskystintųjų gamtinių dujų tiekimo saugumo, kurią pasirašė buvęs turizmo ministras, kuris tuo metu, t. y. 2015 m., buvo energetikos ministras, buvo ilgą laikotarpį laikoma paslaptyje ir tik 2022 m. rugsėjo mėn. ją atskleidė Daphnės Caruanos Galizios fondas ir žiniasklaidos priemonė; kadangi dabartinė generalinė prokurorė kritikuojama dėl to, kad eidama ankstesnes generalinio prokuroro pavaduotojo pareigas sudarė palankias sąlygas pasirašyti šią sutartį be jokio papildomo patvirtinimo iš ministrų kabineto ar parlamento; kadangi prieš pat savo nužudymą Daphne Caruana Galizia tyrė didelį kiekį įmonės „ElectroGas Malta Ltd.“ vidaus dokumentų;

| P. | kadangi vieno iš įtariamų bendrininkų liudijimas ir tam tikri teismo posėdžiuose parodyti įrašai suteikė pagrindo įtarti buvusį Maltos vyriausybės kanclerį prisidėjus prie nužudymo planavimo ir finansavimo; kadangi jis kartu su keliais kitais verslo ryšiais su juo susijusiais asmenimis 2021 m. kovo 20 d. buvo suimtas ir apkaltintas pinigų plovimu, sukčiavimu, korupcija ir klastojimu atskiroje byloje, kuri buvo Daphnės Caruanos Galizios darbo tema; |
| --- | --- |

P.

kadangi vieno iš įtariamų bendrininkų liudijimas ir tam tikri teismo posėdžiuose parodyti įrašai suteikė pagrindo įtarti buvusį Maltos vyriausybės kanclerį prisidėjus prie nužudymo planavimo ir finansavimo; kadangi jis kartu su keliais kitais verslo ryšiais su juo susijusiais asmenimis 2021 m. kovo 20 d. buvo suimtas ir apkaltintas pinigų plovimu, sukčiavimu, korupcija ir klastojimu atskiroje byloje, kuri buvo Daphnės Caruanos Galizios darbo tema;

| Q. | kadangi 2019 m. pabaigoje pradėtas viešas nepriklausomas Daphnės Caruanos Galizios nužudymo tyrimas, kuris baigtas 2021 m. liepos 29 d.; kadangi viešo tyrimo komisija paskelbė ataskaitą su išvadomis ir rekomendacijomis dėl teisinės valstybės principo, pagarbos spaudos laisvei, saviraiškos laisvės ir žurnalistų apsaugos stiprinimo, dėl konstitucinio lygio teisinės reformos ir pasiūlymų dėl teisės aktų, susijusių su žiniasklaidos laisve; kadangi komisija taip pat nustatė, kad „nors nebuvo jokių įrodymų, kad pati valstybė būtų prisidėjusi prie D. Caruanos Galizios nužudymo, [...], valstybė turėtų prisiimti atsakomybę už žmogžudystę, nes ji sukūrė nebaudžiamumo atmosferą, atsiradusią aukščiausiu lygiu pačiame Maltos ministro pirmininko kabinete Auberge de Castille pastate (5) ir savo čiulptuvais apraizgiusią kitus subjektus, pvz., reguliavimo institucijas ir policiją, kuri lėmė teisinės valstybės žlugimą“; |
| --- | --- |

Q.

kadangi 2019 m. pabaigoje pradėtas viešas nepriklausomas Daphnės Caruanos Galizios nužudymo tyrimas, kuris baigtas 2021 m. liepos 29 d.; kadangi viešo tyrimo komisija paskelbė ataskaitą su išvadomis ir rekomendacijomis dėl teisinės valstybės principo, pagarbos spaudos laisvei, saviraiškos laisvės ir žurnalistų apsaugos stiprinimo, dėl konstitucinio lygio teisinės reformos ir pasiūlymų dėl teisės aktų, susijusių su žiniasklaidos laisve; kadangi komisija taip pat nustatė, kad „nors nebuvo jokių įrodymų, kad pati valstybė būtų prisidėjusi prie D. Caruanos Galizios nužudymo, [...], valstybė turėtų prisiimti atsakomybę už žmogžudystę, nes ji sukūrė nebaudžiamumo atmosferą, atsiradusią aukščiausiu lygiu pačiame Maltos ministro pirmininko kabinete Auberge de Castille pastate (5) ir savo čiulptuvais apraizgiusią kitus subjektus, pvz., reguliavimo institucijas ir policiją, kuri lėmė teisinės valstybės žlugimą“;

| R. | kadangi Maltos vyriausybė pasiūlė keletą reformų, kuriomis siekiama įgyvendinti kai kurias iš tų rekomendacijų, įskaitant teisės aktų, kuriais siekiama sustiprinti žiniasklaidos laisvę, projektus ir pasiūlymą dėl kovos su strateginėmis bylomis prieš visuomenės dalyvavimą (SLAPP) įstatymo; kadangi 2020 m. pradėtos Maltos teisingumo sistemos reformos buvo toliau įgyvendinamos; |
| --- | --- |

R.

kadangi Maltos vyriausybė pasiūlė keletą reformų, kuriomis siekiama įgyvendinti kai kurias iš tų rekomendacijų, įskaitant teisės aktų, kuriais siekiama sustiprinti žiniasklaidos laisvę, projektus ir pasiūlymą dėl kovos su strateginėmis bylomis prieš visuomenės dalyvavimą (SLAPP) įstatymo; kadangi 2020 m. pradėtos Maltos teisingumo sistemos reformos buvo toliau įgyvendinamos;

| S. | kadangi Žiniasklaidos pliuralizmo observatorija nustatė, kad Maltoje bendra grėsmė žiniasklaidos pliuralizmui yra vidutinio lygio, o grėsmė redaktorių autonomijai ir politiniam nepriklausomumui – aukšto lygio; |
| --- | --- |

S.

kadangi Žiniasklaidos pliuralizmo observatorija nustatė, kad Maltoje bendra grėsmė žiniasklaidos pliuralizmui yra vidutinio lygio, o grėsmė redaktorių autonomijai ir politiniam nepriklausomumui – aukšto lygio;

| T. | kadangi prieš Maltos naujienų portalą „The Shift News“ valdžios institucijos yra pateikusios 40 atskirų apeliacinių skundų dėl prašymų suteikti viešą informaciją apie viešąsias išlaidas, susijusias su nepriklausomos žiniasklaidos priemonėmis; |
| --- | --- |

T.

kadangi prieš Maltos naujienų portalą „The Shift News“ valdžios institucijos yra pateikusios 40 atskirų apeliacinių skundų dėl prašymų suteikti viešą informaciją apie viešąsias išlaidas, susijusias su nepriklausomos žiniasklaidos priemonėmis;

| U. | kadangi Maltos valdžios institucijų pradėta teismų sistemos reforma paminėta 2021 m. pranešime apie Sąjungos padėtį; |
| --- | --- |

U.

kadangi Maltos valdžios institucijų pradėta teismų sistemos reforma paminėta 2021 m. pranešime apie Sąjungos padėtį;

| V. | kadangi Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priemonių įvertinimo ekspertų komitetas (MONEYVAL) pripažino, kad Malta padarė reikšmingą pažangą atitikties Finansinių veiksmų darbo grupės standartams srityje, nustatė, kad Malta standartus atitinka, ir po 12 mėnesių pašalino ją iš pilkojo sąrašo; |
| --- | --- |

V.

kadangi Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priemonių įvertinimo ekspertų komitetas (MONEYVAL) pripažino, kad Malta padarė reikšmingą pažangą atitikties Finansinių veiksmų darbo grupės standartams srityje, nustatė, kad Malta standartus atitinka, ir po 12 mėnesių pašalino ją iš pilkojo sąrašo;

| W. | kadangi Parlamento LIBE komiteto Demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių stebėsenos grupė savo misijos ataskaitoje, parengtoje po 2022 m. gegužės 23–25 d. vykusio LIBE Teisinės valstybės stebėsenos delegacijos vizito Maltoje, išreiškė susirūpinimą, be kita ko, dėl lėtos pažangos imantis tolesnių veiksmų dėl Daphnės Caruanos Galizios nužudymo ir įgyvendinant viešojo tyrimo ataskaitoje pateiktas rekomendacijas, kartu pripažindama, kad teismo procesai vis dar vyksta; |
| --- | --- |

W.

kadangi Parlamento LIBE komiteto Demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių stebėsenos grupė savo misijos ataskaitoje, parengtoje po 2022 m. gegužės 23–25 d. vykusio LIBE Teisinės valstybės stebėsenos delegacijos vizito Maltoje, išreiškė susirūpinimą, be kita ko, dėl lėtos pažangos imantis tolesnių veiksmų dėl Daphnės Caruanos Galizios nužudymo ir įgyvendinant viešojo tyrimo ataskaitoje pateiktas rekomendacijas, kartu pripažindama, kad teismo procesai vis dar vyksta;

| 1. | reiškia pagarbą Daphnei Caruanai Galiziai praėjus penkeriems metams po jos nužudymo ir padėką už jos labai svarbų darbą atskleidžiant korupcijos, organizuoto nusikalstamumo, mokesčių sukčiavimo ir pinigų plovimo atvejus bei siekiant, kad tokioje neteisėtoje veikloje dalyvaujantys asmenys būtų patraukti atsakomybėn; griežtai smerkia žurnalistų kriminalizavimą, išpuolius prieš juos ir jų žudymą už jų atliekamą darbą, įskaitant Jáno Kuciako ir jo sužadėtinės Martinos Kušnírovos nužudymą 2018 m. vasario 21 d., Viktorios Marinovos nužudymą 2018 m. spalio 6 d., Graikijos žurnalisto George’o Karaivazo nužudymą 2021 m. balandžio 9 d. ir Nyderlandų žurnalisto Peterio R. de Vrieso nužudymą 2021 m. liepos 15 d., ir pabrėžia jų lemiamą vaidmenį atskleidžiant tiesą, ginant demokratiją ir naikinant nebaudžiamumo kultūrą; taip pat reiškia pagarbą visiems per pastaruosius kelerius metus Europoje nužudytiems žurnalistams; dar kartą pabrėžia didžiulę nepriklausomos žiniasklaidos ir aktyvios pilietinės visuomenės svarbą, nes jos yra pagrindiniai teisingumo, demokratijos ir teisinės valstybės ramsčiai; pažymi, kad žurnalistų nužudymas paveikia ne tik vieną valstybę narę, bet ir visą Europos Sąjungą; yra tvirtai įsitikinęs, kad demokratinės teisinės valstybės apsauga – tai bendra pareiga, peržengianti nacionalines sienas ir partijas skiriančias ribas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripažįsta pažangą, padarytą vykdant su Daphnės Caruanos Galizios nužudymu susijusius teismo procesus, kurie dar vyksta, tačiau labai apgailestauja, kad kol kas priimti tik trys apkaltinamieji nuosprendžiai, susiję su žmogžudystės įvykdymu, žudikams prisipažinus kaltais; todėl dar kartą ragina kuo skubiau užbaigti pagrindinių nužudymo motyvų tyrimą ir baudžiamuosius teismo procesus bei patraukti bet kuriuo lygmeniu žmogžudystėje dalyvavusius asmenis baudžiamojon atsakomybėn; pakartoja savo raginimą visapusiškai ir nuolat įtraukti Europolą visais nužudymo tyrimo ir visų susijusių tyrimų aspektais; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripažįsta, kad dabartinis Maltos ministras pirmininkas viešai atsiprašė už valstybės trūkumus, kurie galėjo prisidėti prie Daphnės Caruanos Galizios nužudymo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reiškia susirūpinimą, kad praėjus metams nuo viešo tyrimo ataskaitos paskelbimo joje pateiktos rekomendacijos nėra pakankamai tinkamai įgyvendinamos; pažymi, kad Maltos vyriausybė pasiūlė keletą reformų, įskaitant pasiūlymus dėl teisės aktų, kuriais siekiama įgyvendinti kai kurias iš šių rekomendacijų; atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė pažymėjo, jog Maltos valdžios institucijos privalo užtikrinti, kad teisėkūros darbas, pradėtas remiantis viešo tyrimo ataskaita, atitiktų tarptautinius standartus ir būtų visapusiškai atviras visuomenės kontrolei ir dalyvavimui; ragina Maltos vyriausybę toliau neatidėliojant įgyvendinti visas viešo tyrimo ataskaitoje pateiktas rekomendacijas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teigiamai vertina finansinės žvalgybos analizės padalinio pastangas ir pabrėžia, kaip svarbu, kad už rezonansinius finansinius ir ekonominius nusikaltimus, ypač korupciją ir pinigų plovimą, būtų vykdomas griežtas baudžiamasis persekiojimas; tačiau yra susirūpinęs dėl to, kad nėra pažangos vykdant baudžiamąjį persekiojimą dėl korupcijos ir pinigų plovimo atvejų, kuriuos Daphne Caruana Galizia tyrė prieš pat nužudymą ir kurie yra susiję su įtariamais aukščiausio politinio lygio asmenimis; taip pat yra sunerimęs dėl Maltos teisėsaugos ir teisingumo institucijų neveiksmingumo ir primygtinai ragina atsakingas valdžios institucijas patraukti baudžiamojon atsakomybėn visus asmenis, susijusius su viena ar keliomis iš daugybės šiuo metu tiriamų bylų ar pranešimų; reiškia didelį susirūpinimą dėl neseniai paaiškėjusių pakartotinių neveiklumo, susijusio su Europos arešto orderiais, išduotais su aukštais politikos pareigūnais susijusių asmenų atžvilgiu, atvejų; ragina Maltos valdžios institucijas spręsti problemas, susijusias su aukšto lygio korupcijos bylų nagrinėjimo trukme, be kita ko, sukuriant griežtai pildomą galutinių teismo nuosprendžių registrą; pabrėžia institucinio nepriklausomumo svarbą tinkamam teisinės valstybės veikimui; ragina Maltos valdžios institucijas daryti pažangą tiriant galimus tuometinių valstybės pareigūnų bandymus nuslėpti įrodymus ir trukdyti atlikti tyrimus bei vykdyti teismo procesus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | yra sunerimęs dėl to, kad nėra pažangos vykdant prieš banko „Pilatus Bank“ pareigūnus pradėtus tyrimo ir teismo procesus, ir dėl Maltos valdžios institucijų pastangų juos vilkinti; atkreipia dėmesį į Tarptautinio investicinių ginčų sprendimo centro 2022 m. rugsėjo 14 d. sprendimą dėl laikinųjų priemonių, (6) dėl kurių yra vilkinami Maltos valdžios institucijų atliekami tyrimai; ragina Maltos valdžios institucijas suteikti papildomų išteklių, siekiant išnagrinėti vilkinimo priežastis ir užtikrinti, kad būtų įvykdytas teisingumas; ragina atitinkamas Europos įstaigas įdėmiai stebėti pažangą nagrinėjant su banku „Pilatus Bank“ susijusią bylą; taip pat reiškia nerimą dėl to, kad nėra pažangos nagrinėjant bylą prieš du įmonės „Nexia BT“ partnerius, ir ragina Komisiją bei MONEYVAL vykdyti bylos nagrinėjimo stebėseną; taip pat reiškia susirūpinimą dėl įtarimų pinigų plovimu ir korupcija, susijusių su įmonės „ElectroGas“ sandoriu, ir ragina Komisiją pasinaudoti visomis jos turimomis priemonėmis, siekiant nustatyti, ar buvo laikomasi taikytinų Europos teisės nuostatų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teigiamai vertina papildomus pajėgumus, kurie įprastai yra suteikiami nusikaltimų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už juos tikslais, pakeistą teisėjų skyrimo procedūrą ir generalinės prokuratūros bei jos vaidmens reformą; ragina Maltos parlamentą pasiekti sutarimą dėl vyriausiojo teisėjo skyrimo depolitizavimo, įtraukiant į procedūrą teismines institucijas ir atsižvelgiant į Europos standartus, taikomus skiriant teisėjus, bei Venecijos komisijos nuomonę; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apgailestauja dėl sumenkusio Maltos teisingumo sistemos veiksmingumo ir ragina rasti sprendimus, kaip sutrumpinti procedūrų trukmę; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi JAE turimos informacijos apie su korupcija siejamų įmonių sandorius svarbą ir reikšmingumą vykdomiems tyrimams; atkreipia dėmesį į tai, kad Finansinių veiksmų darbo grupė yra įtraukusi JAE į pilkąjį sąrašą; įsipareigoja stebėti vykstantį JAE ir Maltos bendradarbiavimą, siekiant užtikrinti, kad būtų tinkamai prašoma suteikti baudžiamajam persekiojimui vykdyti būtiną informaciją ir ji būtų tinkamai perduodama, ir pažymi, kad šis bendradarbiavimas turėtų turėti poveikį JAE reputacijai kovos su pinigų plovimu reguliavimo įstaigose; pakartoja savo raginimą Komisijai ir Maltos valdžios institucijoms pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis, siekiant užtikrinti bendradarbiavimą ir tinkamą teisinę pagalbą atliekant visus tyrimus; ragina JAE operatyviai bendradarbiauti su Maltos valdžios institucijomis, siekiant palengvinti tyrimus, ir apskritai su ES; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teigiamai vertina neseniai Maltos vyriausybės atliktą bylų perdavimą Europos prokuratūrai; vis dėlto mano, kad bendras bylų skaičius tebėra santykinai mažas, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, ir kad Maltos nusikaltimų nustatymo, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už juos sistema tebėra neskaidri; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reiškia labai didelį susirūpinimą dėl pranešimų apie nepakankamą Maltos valdžios institucijų bendradarbiavimą su Europos prokuratūra nagrinėjamose bylose; visų pirma atkreipia dėmesį į įtarimus, susijusius su vykdomu ES finansuojamo projekto tyrimu, su kuriuo yra susijęs galimas Daphnės Caruanos Galizios nužudymo kurstytojas, t. y. Dubajuje įsikūrusios įmonės „17 Black Ltd.“ vadovas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reiškia susirūpinimą dėl nebaudžiamumo, kuriuo naudojasi svarbūs asmenys iš buvusio ministro pirmininko kabineto, įskaitant patį buvusį ministrą pirmininką, vyriausybės kanclerį ir tuometinį turizmo ministrą, anksčiau ėjusį energetikos ministro pareigas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į keletą Maltos vyriausybės pateiktų pasiūlymų, kuriais siekiama pagerinti su žiniasklaidos laisve susijusią padėtį; primygtinai ragina Maltos vadžios institucijas užtikrinti, kad pasiūlytos reformos atitiktų Europos ir tarptautinius žurnalistų apsaugos standartus, visų pirma susijusius su viešai ir internetu reiškiamų grasinimų žurnalistams ir priekabiavimo prie jų prevencija ir baudimu už juos, ir skubiai juos įdiegti; taip pat primygtinai ragina Maltos valdžios institucijas nustatyti papildomas priemones ir kitas garantijas, siekiant pagerinti kritiškai ir nepriklausomai žurnalistikai skirtą aplinką Maltoje ir politikų bei pareigūnų atskaitomybę; |
| --- | --- |

13.

| 14. | yra susirūpinęs dėl to, kad vis dar esama kliūčių žiniasklaidos laisvei ir pliuralizmui, pavyzdžiui, susijusių su teise teikti vyriausybei prašymus suteikti informaciją ir galimai diskriminaciniu žiniasklaidos priemonių finansavimu; apgailestauja, kad valdžios subjektai pateikė apeliacinius skundus dėl 40 teigiamų sprendimų, kuriuos priėmė duomenų apsaugos pareigūnas naujienų platformos „The Shift News“ naudai jos teikiamų prašymų suteikti viešą informaciją atžvilgiu, ir mano, kad apeliaciniais skundais žiniasklaidos subjektams ir piliečiams galėtų būti siunčiama atgrasomojo poveikio žinutė; ragina Maltos vyriausybę nedelsiant atsiimti šiuos apeliacinius skundus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reiškia susirūpinimą dėl pranešimų, kuriuose nurodoma, kad, nors į Ekspertų komisijos žiniasklaidos klausimais, kuriai buvo pavesta užduotis teikti konsultacijas pokyčių žiniasklaidos sektoriuje klausimais, sudėtį įėjo keletas žiniasklaidos atstovų, Maltos vyriausybė nevykdė viešų konsultacijų; ragina Maltos valdžios institucijas užtikrinti plataus masto viešas konsultacijas dėl žiniasklaidos sektoriaus, kaip įsipareigojo Maltos ministras pirmininkas 2022 m. spalio 13 d. po tarptautinės pilietinės visuomenės, Maltos žiniasklaidos bendruomenės ir Europos Tarybos pastangų, visų pirma dėl SLAPP naudojimo apribojimo; ragina Maltos parlamentą pirmiausia priimti atitinkamus teisės aktus, įskaitant Konstitucijos pakeitimus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | apgailestauja dėl to, kad žurnalistai ir Daphnės Caruanos Galizios šeimos nariai šiuo metu išlieka SLAPP taikiniais, ir dar kartą primygtinai ragina bylas iškėlusius asmenis, įskaitant buvusius vyriausybės pareigūnus, jas atšaukti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teigiamai vertina dabartinius pasiūlymus, pagal kuriuos ieškinius dėl garbės ir orumo gynimo nagrinėjamuose teismuose žurnalistas atsakovas, pirmą kartą pateikdamas atsakymą, nemokės teismo mokesčių, o Maltos teismai turės galimybę laikyti ieškinius dėl garbės ir orumo gynimo „akivaizdžiai nepagrįstais“, taigi ir juos atmesti; ragina Maltos vadžios institucijas įgyvendinti Komisijos rekomendaciją ir patvirtinti veiksmingas žurnalistų apsaugos politikos priemones; teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą dėl kovos su SLAPP direktyvos (COM(2022)0177); |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Maltos vyriausybę toliau spręsti esamus rūpestį keliančius klausimus, susijusius su žiniasklaidos laisve ir visuomeninės žiniasklaidos nepriklausomumu nuo politikų kišimosi, be kita ko, su sistema, kuria užtikrinamas skaidrumas valstybės reklamos veiklos srityje, ir su vis labiau socialinėje žiniasklaidoje plintančiu neapykantos kurstymu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teigiamai vertina 2021 m. patvirtintą 2013 m. Maltos informatorių apsaugos akto pakeitimą ir Maltos įsipareigojimą iki 2024 m. pabaigos sukurti duomenų bazę, skirtą informacijai apie demaskuojamąjį informavimą rinkti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad nebuvo rastas sprendimas dėl naujo ombudsmeno paskyrimo ir kad tarp paskirtų administracinių tyrimų komisijos narių nėra moterų; ragina Maltos valdžios institucijas pirmiausia sukurti ir patvirtinti mechanizmą, kuris padėtų išvengti patekimo į aklavietę parlamente vykdant kandidatų skyrimo procedūrą, ir dėti pastangas įsteigti Žmogaus teisių ir lygybės komisiją, laikantis Paryžiaus principų ir ES lygybės acquis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pakartoja savo raginimą Maltos valdžios institucijoms visapusiškai įgyvendinti visas neįgyvendintas Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos, Venecijos komisijos, Kovos su korupcija valstybių grupės ir MONEYVAL rekomendacijas; ragina Maltos valdžios institucijas prašyti Venecijos komisijos nuomonės dėl jos rekomendacijų laikymosi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad Maltos pilietybės įsigijimo investuojant programa tebekelia didelį susirūpinimą; primena savo poziciją, kad ES pilietybė nėra skirta parduoti, ir ragina nedelsiant uždrausti programą Maltoje bei visoje ES; teigiamai vertina Komisijos veiksmus perduodant bylą Europos Sąjungos Teisingumo Teismui ir laukia Teismo galutinio sprendimo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams, Europos Tarybai, Jungtinių Arabų Emyratų vyriausybei ir parlamentui ir Maltos Respublikos prezidentui. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  OL C 356, 2018 10 4, p. 29.

(2)  OL C 108, 2021 3 26, p. 107.

(3)  OL C 255, 2021 6 29, p. 22.

(4)  OL C 506, 2021 12 15, p. 64.

(5)  Auberge de Castille pastate Valetoje nuo 1972 m. kovo mėn. yra Maltos ministro pirmininko kabinetas.

(6)  https://icsid.worldbank.org/cases/case-database/case-detail?CaseNo=ARB/21/36

---

| 2023 4 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 149/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 149/22

---

P9_TA(2022)0372

Augantis neapykantos nusikaltimų prieš LGBTIQ asmenis visoje Europoje skaičius, atsižvelgiant į neseniai Slovakijoje įvykusias homofobines žmogžudystes

2022 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl augančių neapykantos nusikaltimų prieš LGBTIQ asmenis visoje Europoje skaičiaus, atsižvelgiant į neseniai Slovakijoje įvykusias homofobines žmogžudystes (2022/2894(RSP))

(2023/C 149/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (Chartija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (Chartija),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją ir susijusią Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją ir susijusią Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (1) (toliau – Nusikaltimų aukų teisių direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (1) (toliau – Nusikaltimų aukų teisių direktyva),

| — | atsižvelgdamas į Nusikaltimų aukų teisių direktyvos įgyvendinimo įvertinimą, pateiktą 2022 m. birželio 28 d. Komisijos tarnybų darbiniame įvertinimo dokumente (SWD(2022)0180) (2), ir į įvertinimo santrauką (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Nusikaltimų aukų teisių direktyvos įgyvendinimo įvertinimą, pateiktą 2022 m. birželio 28 d. Komisijos tarnybų darbiniame įvertinimo dokumente (SWD(2022)0180) (2), ir į įvertinimo santrauką (3),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 12 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija“ (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 12 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija“ (COM(2020)0698),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikatą „Įtraukesnė ir geresnę apsaugą užtikrinanti Europa: į ES nusikaltimų sąrašą įtraukiama neapykantos kalba ir neapykantos nusikaltimai“ (COM(2021)0777), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikatą „Įtraukesnė ir geresnę apsaugą užtikrinanti Europa: į ES nusikaltimų sąrašą įtraukiama neapykantos kalba ir neapykantos nusikaltimai“ (COM(2021)0777),

| — | atsižvelgdamas į ES LGBT bendruomenės tyrimo, kurį 2019 m. inicijavo Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra (FRA), rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES LGBT bendruomenės tyrimo, kurį 2019 m. inicijavo Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra (FRA), rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl ES paskelbimo LGBTIQ asmenų laisvės erdve (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl ES paskelbimo LGBTIQ asmenų laisvės erdve (5),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 20 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją valstybėms narėms dėl kovos su neapykantos retorika (CM/Rec(2022)16) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 20 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją valstybėms narėms dėl kovos su neapykantos retorika (CM/Rec(2022)16) (6),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją valstybėms narėms dėl kovos su diskriminacija seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės pagrindais priemonių (CM/Rec(2010)5) (7) bei jos 2020 m. įgyvendinimo ataskaitą (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją valstybėms narėms dėl kovos su diskriminacija seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės pagrindais priemonių (CM/Rec(2010)5) (7) bei jos 2020 m. įgyvendinimo ataskaitą (8),

| — | atsižvelgdamas į Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija bendrąją politikos rekomendaciją Nr. 15 dėl kovos su neapykantos retorika (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija bendrąją politikos rekomendaciją Nr. 15 dėl kovos su neapykantos retorika (9),

| — | atsižvelgdamas į Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija ataskaitą dėl Slovakijos Respublikos (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija ataskaitą dėl Slovakijos Respublikos (10),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisarės komentarą žmogaus teisių klausimu „Orumas prieš žeminimą: politinis manipuliavimas homofobija ir transfobija Europoje“ (Pride vs. indignity: political manipulation of homophobia and transphobia in Europe) (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisarės komentarą žmogaus teisių klausimu „Orumas prieš žeminimą: politinis manipuliavimas homofobija ir transfobija Europoje“ (Pride vs. indignity: political manipulation of homophobia and transphobia in Europe) (11),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro ataskaitą po jo 2015 m. birželio 15–19 d. vizito į Slovakijos Respubliką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro ataskaitą po jo 2015 m. birželio 15–19 d. vizito į Slovakijos Respubliką,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į savo Vidaus politikos generalinio direktorato 2022 m. gegužės 20 d. tyrimą „Dešinysis ekstremizmas ES“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Vidaus politikos generalinio direktorato 2022 m. gegužės 20 d. tyrimą „Dešinysis ekstremizmas ES“ (12),

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi 2022 m. spalio 12 d., trečiadienį, Bratislavos centre, Slovakijoje, ginkluotas kraštutinių dešiniųjų pažiūrų radikalas, įkvėptas baltųjų viršenybės idėją aukštinančių teroristų, žiauriai nužudė du jaunuolius – Matúšą Horváthą ir Jurajų Vankuličių – bei vieną asmenį sužeidė; kadangi šaudynės įvyko šaliai garsaus gėjų baro „Tepláreň“ – vieno iš labai nedaugelio LGBTIQ+ asmenų susibūrimo vietų mieste; kadangi šaudynės buvo tyčinis suplanuotas išpuolis, kurio taikinys buvo būtent LGBTIQ+ bendruomenė, o jo vykdytojas ketino nužudyti daugiau žmonių, įskaitant aukšto rango pareigūnus; kadangi Slovakijos policija įvykį klasifikuoja kaip teroristinį išpuolį, ir tyrimas vis dar tęsiasi; kadangi, jei būtų patvirtinta, kad šis įvykis yra teroristinis išpuolis, tai būtų pirmas teroristinis išpuolis prieš LGBTIQ+ bendruomenę ES; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2022 m. spalio 12 d., trečiadienį, Bratislavos centre, Slovakijoje, ginkluotas kraštutinių dešiniųjų pažiūrų radikalas, įkvėptas baltųjų viršenybės idėją aukštinančių teroristų, žiauriai nužudė du jaunuolius – Matúšą Horváthą ir Jurajų Vankuličių – bei vieną asmenį sužeidė; kadangi šaudynės įvyko šaliai garsaus gėjų baro „Tepláreň“ – vieno iš labai nedaugelio LGBTIQ+ asmenų susibūrimo vietų mieste; kadangi šaudynės buvo tyčinis suplanuotas išpuolis, kurio taikinys buvo būtent LGBTIQ+ bendruomenė, o jo vykdytojas ketino nužudyti daugiau žmonių, įskaitant aukšto rango pareigūnus; kadangi Slovakijos policija įvykį klasifikuoja kaip teroristinį išpuolį, ir tyrimas vis dar tęsiasi; kadangi, jei būtų patvirtinta, kad šis įvykis yra teroristinis išpuolis, tai būtų pirmas teroristinis išpuolis prieš LGBTIQ+ bendruomenę ES;

| B. | kadangi žudikas – devyniolikmetis radikalių pažiūrų studentas iš Bratislavos – keletą valandų po išpuolio slapstėsi; kadangi iki šaudynių, jų metu ir po jų jis aktyviai skelbė informaciją apie incidentą įvairiais skirtingais socialinės žiniasklaidos kanalais; kadangi prieš kelias valandas iki šaudynių jo paskyroje pasirodė prieš žydų ir LGBTIQ+ bendruomenes nukreiptas manifestas; kadangi nužudymu įtariamas asmuo toje pačioje paskyroje matomas užfiksuotas šalia baro „Tepláreň“ 2022 m. rugpjūčio mėn. viduryje; kadangi praėjus pusvalandžiui po žudynių tinkle „Twitter“ pasirodė paskyros savininko žinutė su saitažodžiais „neapykantos nusikaltimas“, „gėjų baras“ ir „dėl nieko nesigailiu“; kadangi prieš pat vidurnaktį paskyroje pasirodė tekstas „likite sveiki, pasimatysime anapus“; kadangi devyniolikmetis radikalių pažiūrų studentas užfiksuotas nuotraukose, jį siejančiose su tarptautine antifeministine mizoginiška vienišų vyrų propaguojama (angl. incel) ideologija ir judėjimu; |
| --- | --- |

B.

kadangi žudikas – devyniolikmetis radikalių pažiūrų studentas iš Bratislavos – keletą valandų po išpuolio slapstėsi; kadangi iki šaudynių, jų metu ir po jų jis aktyviai skelbė informaciją apie incidentą įvairiais skirtingais socialinės žiniasklaidos kanalais; kadangi prieš kelias valandas iki šaudynių jo paskyroje pasirodė prieš žydų ir LGBTIQ+ bendruomenes nukreiptas manifestas; kadangi nužudymu įtariamas asmuo toje pačioje paskyroje matomas užfiksuotas šalia baro „Tepláreň“ 2022 m. rugpjūčio mėn. viduryje; kadangi praėjus pusvalandžiui po žudynių tinkle „Twitter“ pasirodė paskyros savininko žinutė su saitažodžiais „neapykantos nusikaltimas“, „gėjų baras“ ir „dėl nieko nesigailiu“; kadangi prieš pat vidurnaktį paskyroje pasirodė tekstas „likite sveiki, pasimatysime anapus“; kadangi devyniolikmetis radikalių pažiūrų studentas užfiksuotas nuotraukose, jį siejančiose su tarptautine antifeministine mizoginiška vienišų vyrų propaguojama (angl. incel) ideologija ir judėjimu;

| C. | kadangi Slovakijos LGBTIQ+ bendruomenė susiduria su neapykanta persunkta retorika ir smurtu, kuriuos kursto ir nemažai Slovakijos politikų; kadangi žodiniai ir fiziniai išpuoliai prieš LGBTIQ+ bendruomenę Slovakijoje neretai būna plačiai paplitę, taigi jos atstovai negali jaustis saugūs ir nėra priimami visuomenės; kadangi po šio tragiško įvykio socialinėje žiniasklaidoje pasirodė neapykantos kupinų komentarų, kuriais žmogžudystės buvo pateisinamos ar išjuokiamos; |
| --- | --- |

C.

kadangi Slovakijos LGBTIQ+ bendruomenė susiduria su neapykanta persunkta retorika ir smurtu, kuriuos kursto ir nemažai Slovakijos politikų; kadangi žodiniai ir fiziniai išpuoliai prieš LGBTIQ+ bendruomenę Slovakijoje neretai būna plačiai paplitę, taigi jos atstovai negali jaustis saugūs ir nėra priimami visuomenės; kadangi po šio tragiško įvykio socialinėje žiniasklaidoje pasirodė neapykantos kupinų komentarų, kuriais žmogžudystės buvo pateisinamos ar išjuokiamos;

| D. | kadangi neapykantos ir netolerancijos LGBTIQ+ bendruomenei bei jos bauginimo klimatą Slovakijoje skatina ne tik kraštutinių dešiniųjų pažiūrų ir ekstremistiniai judėjimai, bet ir bažnyčios bei politikos elito atstovai, savo pareiškimuose neretai raginantys dar labiau riboti LGBTIQ+ asmenų teises; kadangi 2014 m. birželio mėn. Nacionalinė Taryba iš dalies pakeitė šalies konstituciją, kad tos pačios lyties asmenims būtų aiškiai neleidžiama tuoktis ir, savo ruožtu, naudotis teisine apsauga; kadangi, konservatyviai bažnyčios remiamai grupei „Aljansas už šeimą“ surinkus 400 000 parašų, kad būtų surengtas balsavimas dėl griežtesnių teisės aktų LGBTIQ+ asmenų atžvilgiu, 2015 m. vasario mėn. įvyko prieš LGBTIQ+ bendruomenę nukreiptas referendumas; kadangi 2022 m. gegužės mėn. valdančiosios koalicijos partijos narys pateikė pasiūlymą dėl įstatymo, kuriuo būtų uždrausta kelti vaivorykštės vėliavą ant valstybei priklausančių ir viešų pastatų; kadangi rugsėjo mėn. parlamento nariai pateikė dar vieną pasiūlymą dėl teisės akto, siekdami visiškai uždrausti minėti queer bendruomenę mokyklose, reklamoje ir per televiziją; kadangi Slovakijos mokyklose nerengiamos privalomos, amžiui pritaikytos santykių ir seksualinio švietimo pamokos; |
| --- | --- |

D.

kadangi neapykantos ir netolerancijos LGBTIQ+ bendruomenei bei jos bauginimo klimatą Slovakijoje skatina ne tik kraštutinių dešiniųjų pažiūrų ir ekstremistiniai judėjimai, bet ir bažnyčios bei politikos elito atstovai, savo pareiškimuose neretai raginantys dar labiau riboti LGBTIQ+ asmenų teises; kadangi 2014 m. birželio mėn. Nacionalinė Taryba iš dalies pakeitė šalies konstituciją, kad tos pačios lyties asmenims būtų aiškiai neleidžiama tuoktis ir, savo ruožtu, naudotis teisine apsauga; kadangi, konservatyviai bažnyčios remiamai grupei „Aljansas už šeimą“ surinkus 400 000 parašų, kad būtų surengtas balsavimas dėl griežtesnių teisės aktų LGBTIQ+ asmenų atžvilgiu, 2015 m. vasario mėn. įvyko prieš LGBTIQ+ bendruomenę nukreiptas referendumas; kadangi 2022 m. gegužės mėn. valdančiosios koalicijos partijos narys pateikė pasiūlymą dėl įstatymo, kuriuo būtų uždrausta kelti vaivorykštės vėliavą ant valstybei priklausančių ir viešų pastatų; kadangi rugsėjo mėn. parlamento nariai pateikė dar vieną pasiūlymą dėl teisės akto, siekdami visiškai uždrausti minėti queer bendruomenę mokyklose, reklamoje ir per televiziją; kadangi Slovakijos mokyklose nerengiamos privalomos, amžiui pritaikytos santykių ir seksualinio švietimo pamokos;

| E. | kadangi 2022 m. spalio 14 d. daugybė žmonių, įskaitant Slovakijos prezidentę ir ministrą pirmininką, susirinko į eitynes Bratislavoje, kad pasmerktų neapykantą LGBTIQ+ žmonėms; kadangi panašūs renginiai buvo organizuojami visoje šalyje ir kai kuriose kitose valstybėse narėse, siekiant palaikyti LGBTIQ+ bendruomenės teises Slovakijoje; kadangi Slovakijos prezidentė pakartojo jau ne kartą išsakytą savo raginimą politikams liautis skleidus neapykantą; kadangi Prezidentūra pirmą kartą iškėlė vaivorykštės vėliavą šalia Slovakijos ir ES vėliavų, o parlamento kanceliarija apšvietė Bratislavos pilį žudynių aukoms atminti; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2022 m. spalio 14 d. daugybė žmonių, įskaitant Slovakijos prezidentę ir ministrą pirmininką, susirinko į eitynes Bratislavoje, kad pasmerktų neapykantą LGBTIQ+ žmonėms; kadangi panašūs renginiai buvo organizuojami visoje šalyje ir kai kuriose kitose valstybėse narėse, siekiant palaikyti LGBTIQ+ bendruomenės teises Slovakijoje; kadangi Slovakijos prezidentė pakartojo jau ne kartą išsakytą savo raginimą politikams liautis skleidus neapykantą; kadangi Prezidentūra pirmą kartą iškėlė vaivorykštės vėliavą šalia Slovakijos ir ES vėliavų, o parlamento kanceliarija apšvietė Bratislavos pilį žudynių aukoms atminti;

| F. | kadangi išankstinių nuostatų motyvuojamas nusikalstamumas, vadinamas neapykantos nusikaltimais ar nusikaltimais dėl neapykantos, paveikia ne tik asmenis, kurie pasirenkami išpuolių taikiniais, bet ir visą bendruomenę bei visuomenę; kadangi valstybės narės turi pozityvią pareigą padaryti viską, kad teisės į žmogaus orumą ir neliečiamybę bei kankinimo ir nežmoniško ar žeminančio elgesio arba baudimo draudimas būtų užtikrinami ir įgyvendinami praktiškai; |
| --- | --- |

F.

kadangi išankstinių nuostatų motyvuojamas nusikalstamumas, vadinamas neapykantos nusikaltimais ar nusikaltimais dėl neapykantos, paveikia ne tik asmenis, kurie pasirenkami išpuolių taikiniais, bet ir visą bendruomenę bei visuomenę; kadangi valstybės narės turi pozityvią pareigą padaryti viską, kad teisės į žmogaus orumą ir neliečiamybę bei kankinimo ir nežmoniško ar žeminančio elgesio arba baudimo draudimas būtų užtikrinami ir įgyvendinami praktiškai;

| G. | kadangi stebima vis didesnė prieš LGBTIQ+ asmenis nukreiptos atstūmimo ir stigmatizacijos retorikos, pagrįstos išankstinėmis nuostatomis, kuri veda į dar didesnį smurtą ir nužmoginimą bei tai, kad nusikaltėliai nejaučia kaltės ir ribų, normalizacija; |
| --- | --- |

G.

kadangi stebima vis didesnė prieš LGBTIQ+ asmenis nukreiptos atstūmimo ir stigmatizacijos retorikos, pagrįstos išankstinėmis nuostatomis, kuri veda į dar didesnį smurtą ir nužmoginimą bei tai, kad nusikaltėliai nejaučia kaltės ir ribų, normalizacija;

| H. | kadangi, kaip rodo antrasis 2019 m. ES LGBTI bendruomenės tyrimas, LGBTIQ+ asmenų diskriminacijos požiūriu vaizdas ES blankus, o pažanga, padaryta po 2012 m. atlikto pirmojo LGBTI bendruomenės tyrimo, menka; kadangi 2019 m. asmenų, kurie policijai praneša apie dažniausius fizinių ar seksualinių išpuolių iš neapykantos incidentus, skaičius, palyginti su 2012 m., jau buvo mažesnis; kadangi Slovakijos Respublikoje išpuolį iš neapykantos yra patyręs vienas iš dešimties respondentų; kadangi Europos komisija kovai su rasizmu ir netolerancija savo 2020 m. šalies stebėsenos ataskaitoje dėl Slovakijos Respublikos pažymėjo, kad, remiantis tyrimais, LGBTI bendruomenei priklauso 1–8 proc. šalies gyventojų; kadangi Europos komisija kovai su rasizmu ir netolerancija pripažino politikos vaidmenį stiprinant prieš LGBTIQ+ bendruomenę nukreiptą retoriką: tai apima prieš šią bendruomenę nukreiptas kampanijas, konstitucijos pakeitimą užkertant kelią lygioms santuokoms ir kitas politines iniciatyvas, kuriomis atvirai diskriminuojami LGBTIQ+ asmenys; kadangi Europos komisija kovai su rasizmu ir netolerancija su apgailestavimu atkreipė dėmesį į neigiamą pastarųjų metų dinamiką, kurią lydi ribota pažanga LGBTIQ+ asmenų lygybės srityje; |
| --- | --- |

H.

kadangi, kaip rodo antrasis 2019 m. ES LGBTI bendruomenės tyrimas, LGBTIQ+ asmenų diskriminacijos požiūriu vaizdas ES blankus, o pažanga, padaryta po 2012 m. atlikto pirmojo LGBTI bendruomenės tyrimo, menka; kadangi 2019 m. asmenų, kurie policijai praneša apie dažniausius fizinių ar seksualinių išpuolių iš neapykantos incidentus, skaičius, palyginti su 2012 m., jau buvo mažesnis; kadangi Slovakijos Respublikoje išpuolį iš neapykantos yra patyręs vienas iš dešimties respondentų; kadangi Europos komisija kovai su rasizmu ir netolerancija savo 2020 m. šalies stebėsenos ataskaitoje dėl Slovakijos Respublikos pažymėjo, kad, remiantis tyrimais, LGBTI bendruomenei priklauso 1–8 proc. šalies gyventojų; kadangi Europos komisija kovai su rasizmu ir netolerancija pripažino politikos vaidmenį stiprinant prieš LGBTIQ+ bendruomenę nukreiptą retoriką: tai apima prieš šią bendruomenę nukreiptas kampanijas, konstitucijos pakeitimą užkertant kelią lygioms santuokoms ir kitas politines iniciatyvas, kuriomis atvirai diskriminuojami LGBTIQ+ asmenys; kadangi Europos komisija kovai su rasizmu ir netolerancija su apgailestavimu atkreipė dėmesį į neigiamą pastarųjų metų dinamiką, kurią lydi ribota pažanga LGBTIQ+ asmenų lygybės srityje;

| I. | kadangi Europos Žmogaus Teisių Teismas pastaruoju metu yra paskelbęs ne vieną sprendimą su neapykantos nusikaltimais prieš LGBTIQ+ asmenis susijusiose bylose, pvz., sprendimą byloje Stoyanova prieš Bulgariją dėl šiurpaus 26 metų amžiaus homoseksualaus vyro nužudymo viešame parke, kuriame pareikalavo, kad Bulgarija pakeistų savo baudžiamąjį kodeksą ir pripažintų, jog tokie smurtiniai nusikaltimai (motyvuojami tariama ar tikra seksualine orientacija) yra „sunkinantys“ (13), sprendimą byloje Sabalic prieš Kroatiją dėl neapykantos nusikaltimo prieš lesbietę moterį, kuriame pripažįstama, kad, jei valdžios institucijos nesilaiko tvirtos pozicijos, į išankstinių nuostatų motyvuojamus incidentus bus reaguojama abejingai, kas prilygsta oficialiam pritarimui neapykantos nusikaltimams ar netgi bendrininkavimui juos vykdant (14), ir sprendimą byloje Beizaras ir Levickas prieš Lietuvą, kuriame pripažįstama pozityvi valstybės pareiga ištirti homofobiškus komentarus internete, prilygstančius neapykantos ir smurto kurstymui (15); |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos Žmogaus Teisių Teismas pastaruoju metu yra paskelbęs ne vieną sprendimą su neapykantos nusikaltimais prieš LGBTIQ+ asmenis susijusiose bylose, pvz., sprendimą byloje Stoyanova prieš Bulgariją dėl šiurpaus 26 metų amžiaus homoseksualaus vyro nužudymo viešame parke, kuriame pareikalavo, kad Bulgarija pakeistų savo baudžiamąjį kodeksą ir pripažintų, jog tokie smurtiniai nusikaltimai (motyvuojami tariama ar tikra seksualine orientacija) yra „sunkinantys“ (13), sprendimą byloje Sabalic prieš Kroatiją dėl neapykantos nusikaltimo prieš lesbietę moterį, kuriame pripažįstama, kad, jei valdžios institucijos nesilaiko tvirtos pozicijos, į išankstinių nuostatų motyvuojamus incidentus bus reaguojama abejingai, kas prilygsta oficialiam pritarimui neapykantos nusikaltimams ar netgi bendrininkavimui juos vykdant (14), ir sprendimą byloje Beizaras ir Levickas prieš Lietuvą, kuriame pripažįstama pozityvi valstybės pareiga ištirti homofobiškus komentarus internete, prilygstančius neapykantos ir smurto kurstymui (15);

| J. | kadangi 2022 m. Europos Tarybos Ministrų Komitetas priėmė rekomendaciją dėl kovos su neapykantos kalba ir šiuo metu rengia 2023 m. rekomendaciją dėl kovos su neapykantos nusikaltimais; kadangi 2010 m. Europos Tarybos Ministrų Komitetas priėmė itin svarbią rekomendaciją valstybėms narės dėl kovos su diskriminacija seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės pagrindais priemonių; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2022 m. Europos Tarybos Ministrų Komitetas priėmė rekomendaciją dėl kovos su neapykantos kalba ir šiuo metu rengia 2023 m. rekomendaciją dėl kovos su neapykantos nusikaltimais; kadangi 2010 m. Europos Tarybos Ministrų Komitetas priėmė itin svarbią rekomendaciją valstybėms narės dėl kovos su diskriminacija seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės pagrindais priemonių;

| K. | kadangi Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė 2021 m. perspėjo dėl nepagrįsto LGBTIQ+ mažumų kaltinimo kaip taktikos, taikomos ultrakonservatyvių ir nacionalistinių pažiūrų politikų, kurie dedasi vadinamųjų tradicinių vertybių gynėjais, siekdami sustiprinti savo pozicijas ir ateiti į valdžią arba joje pasilikti; kadangi dėl to kyla didelis susirūpinimas dėl to, kad politikai įteisina neapykantą mainais į galimą politinę naudą; kadangi, pasak žmogaus teisių komisarės, nepagrįstas LGBTIQ+ asmenų kaltinimas yra plačiai paplitusio oponavimo tokioms ES vertybėms, kaip žmogaus teisės ir teisinės valstybės principas, simptomas bei išpuolis prieš jas; |
| --- | --- |

K.

kadangi Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė 2021 m. perspėjo dėl nepagrįsto LGBTIQ+ mažumų kaltinimo kaip taktikos, taikomos ultrakonservatyvių ir nacionalistinių pažiūrų politikų, kurie dedasi vadinamųjų tradicinių vertybių gynėjais, siekdami sustiprinti savo pozicijas ir ateiti į valdžią arba joje pasilikti; kadangi dėl to kyla didelis susirūpinimas dėl to, kad politikai įteisina neapykantą mainais į galimą politinę naudą; kadangi, pasak žmogaus teisių komisarės, nepagrįstas LGBTIQ+ asmenų kaltinimas yra plačiai paplitusio oponavimo tokioms ES vertybėms, kaip žmogaus teisės ir teisinės valstybės principas, simptomas bei išpuolis prieš jas;

| L. | kadangi 2022 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje, kurią 2022 m. liepos mėn. paskelbė Europos Komisija, toliau reiškiamas susirūpinimas dėl pilietinės visuomenės organizacijų veiklos, susijusios su lyčių lygybės ir LGBTIQ+ asmenų teisėmis, finansavimo bei žodinių išpuolių prieš šių sričių žmogaus teisių gynėjus, taip pat dėl lėšų išmokėjimo naudojantis viešų subsidijų programomis, į kurias ir toliau neįtraukiamos šiuos klausimus sprendžiančios organizacijos; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2022 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje, kurią 2022 m. liepos mėn. paskelbė Europos Komisija, toliau reiškiamas susirūpinimas dėl pilietinės visuomenės organizacijų veiklos, susijusios su lyčių lygybės ir LGBTIQ+ asmenų teisėmis, finansavimo bei žodinių išpuolių prieš šių sričių žmogaus teisių gynėjus, taip pat dėl lėšų išmokėjimo naudojantis viešų subsidijų programomis, į kurias ir toliau neįtraukiamos šiuos klausimus sprendžiančios organizacijos;

| M. | kadangi Nusikaltimų aukų teisių direktyvoje reikalaujama, kad būtų atliekamas neapykantos nusikaltimų aukų asmeninis įvertinimas siekiant nustatyti, kokie yra specialieji jų apsaugos ir paramos joms poreikiai, pvz., susiję su jų seksualine orientacija, lytine tapatybe ar raiška, ir joje neapykantos nusikaltimų aukos laikomos kaip ypač pažeidžiamos aukos; |
| --- | --- |

M.

kadangi Nusikaltimų aukų teisių direktyvoje reikalaujama, kad būtų atliekamas neapykantos nusikaltimų aukų asmeninis įvertinimas siekiant nustatyti, kokie yra specialieji jų apsaugos ir paramos joms poreikiai, pvz., susiję su jų seksualine orientacija, lytine tapatybe ar raiška, ir joje neapykantos nusikaltimų aukos laikomos kaip ypač pažeidžiamos aukos;

| N. | kadangi 2021 m. gruodžio mėn. Komisija paskelbė pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo įtraukti neapykantos kalbą ir neapykantos nusikaltimus į veikų, kurios ES laikomos nusikaltimais, sąrašą, įtvirtintą Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 83 straipsnio 1 dalyje, o tam reikalingas vieningas Tarybos sprendimas; kadangi Vengrija, Lenkija ir Čekija vis dar nepritaria šiam sprendimui; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2021 m. gruodžio mėn. Komisija paskelbė pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo įtraukti neapykantos kalbą ir neapykantos nusikaltimus į veikų, kurios ES laikomos nusikaltimais, sąrašą, įtvirtintą Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 83 straipsnio 1 dalyje, o tam reikalingas vieningas Tarybos sprendimas; kadangi Vengrija, Lenkija ir Čekija vis dar nepritaria šiam sprendimui;

| O. | kadangi 2020 m. Jungtinių Tautų nepriklausomas ekspertas seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės klausimais per pandemiją pažymėjo, kad „daugėja neapykantos kalbų, kuriomis kurstomas smurtas prieš LGBT asmenis“, ir primygtinai paragino valstybes apsaugoti LGBTIQ+ asmenis nuo smurto ir diskriminacijos ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn nusikaltėlius (16); kadangi 2019 m. Jungtinių Tautų kovos su neapykantos retorika strategijoje ir veiksmų plane neapykantos kalbos įvardijamos kaip „žala demokratinėms vertybėms, socialiniam stabilumui ir taikai“ (17); |
| --- | --- |

O.

kadangi 2020 m. Jungtinių Tautų nepriklausomas ekspertas seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės klausimais per pandemiją pažymėjo, kad „daugėja neapykantos kalbų, kuriomis kurstomas smurtas prieš LGBT asmenis“, ir primygtinai paragino valstybes apsaugoti LGBTIQ+ asmenis nuo smurto ir diskriminacijos ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn nusikaltėlius (16); kadangi 2019 m. Jungtinių Tautų kovos su neapykantos retorika strategijoje ir veiksmų plane neapykantos kalbos įvardijamos kaip „žala demokratinėms vertybėms, socialiniam stabilumui ir taikai“ (17);

| 1. | kuo griežčiausiai smerkia Slovakijoje prieš LGBTIQ+ bendruomenę įvykdytą niekingą teroro aktą ir Matúšo Horvátho ir Jurajaus Vankuličiaus žmogžudystes; apgailestauja dėl šio ideologiškai motyvuoto kraštutinių dešiniųjų išpuolio; reiškia nuoširdžią užuojautą aukų šeimoms; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina greitą, masinį ir teigiamą Slovakijos pilietinės visuomenės ir piliečių atsaką į žmogžudystes, pademonstruotą eitynėse visoje šalyje ir užsienyje, ir solidarizuojasi su šalies LGBTIQ+ bendruomene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | griežtai smerkia visų formų neapykantą ir smurtą, taip pat bet kokius fizinius ar žodinius išpuolius prieš asmenis dėl jų lyties, seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės ar raiškos ir lyties požymių tiek Slovakijoje, tiek ES; primena, kad mūsų visuomenėje nėra vietos neapykantai LGBTIQ+ asmenims, rasizmui ir diskriminacijai; prašo Komisijos, Europos Vadovų Tarybos ir Tarybos laikytis griežtos ir ryžtingos pozicijos prieš neapykantą, smurtą ir neteisybę Europoje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Slovakijos vyriausybę ir Slovakijos Respublikos Nacionalinę Radą parodyti, kad yra tikrai pasiryžusios, glaudžiai bendradarbiaudamos su LGBTIQ+ bendruomene, daryti reikšmingą pažangą LGBTIQ+ asmenų apsaugos nuo bet kokios neapykantos nusikaltimų ir homofobijos klausimais ir laikytis tvirtos viešosios pozicijos dėl LGBTIQ+ asmenų žmogaus teisių pažeidimų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai ragina Slovakijos valdžios institucijas veiksmingai kovoti su dezinformacijos kampanijomis prieš LGBTIQ+ asmenis, skatinti žiniasklaidą teikti faktinę, objektyvią ir profesionalią informaciją apie LGBTIQ+ asmenis ir klausimus, susijusius su seksualine orientacija, lytine tapatybe ar raiška ir lyties požymiais, ir tirti neapykantos nusikaltimus ir neapykantos kalbas prieš Slovakijoje gyvenančios LGBTIQ+ bendruomenės narius; |
| --- | --- |

5.

| 6. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad kalbant apie Slovakijos LGBTIQ+ bendruomenę dažnai vartojama užgauli, agresyvi ir homofobiška kalba, kurią, be kita ko, vartoja ir buvę bei dabartiniai Slovakijos Respublikos vyriausybės ir Nacionalinės Rados nariai, o taip pat buvę ministrai pirmininkai; ragina sustabdyti tolesnę Slovakijos visuomenės poliarizaciją ir atmesti bet kokį bendradarbiavimą su kraštutinių dešiniųjų ekstremistų jėgomis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Slovakijos vyriausybę ir Slovakijos Respublikos Nacionalinę Radą užtikrinti Slovakijoje gyvenančių LGBTIQ+ asmenų lygias teises, remiantis Chartija, garantuojant visų teises, ypač teisę į privatų ir šeimos gyvenimą, įskaitant teisinį tos pačios lyties porų pripažinimą; ragina užbaigti vykstančias diskusijas dėl teisinio lyties pakeitimo pripažinimo reformos laikantis tarptautinių ir Europos standartų ir ragina skubiai ją priimti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reiškia itin didelį susirūpinimą dėl vaivorykštės šeimų, ypač jų vaikų, patiriamos diskriminacijos Slovakijoje, nes dėl tėvų ar partnerių seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės ar raiškos arba lyties požymių iš jų atimamos pagrindinės žmogaus teisės; ragina vyriausybę panaikinti šią diskriminaciją ir pašalinti visas kliūtis, su kuriomis LGBTIQ+ asmenys susiduria naudodamiesi pagrindine teise laisvai judėti ES; primygtinai ragina vyriausybę laikytis savo įsipareigojimų pagal tarptautinę ir ES teisę ir užtikrinti pagrindines teises visiems asmenims; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atsižvelgia į Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija parengtą stebėjimo ataskaitą dėl Slovakijos Respublikos; primena, kad Europos komisija kovai su rasizmu ir netolerancija Slovakijos valdžios institucijoms pateikė keletą rekomendacijų, pvz., glaudžiai konsultuojantis su pilietine visuomene parengti ir įgyvendinti LGBTI asmenims skirtą veiksmų planą, priimti naują veiksmų planą, kurio tikslas – užkirsti kelią rasizmui, homofobijai ir transfobijai, visų pirma pasireiškiantiems neapykantos kalbomis, ir su jais kovoti, užtikrinti, kad interneto paslaugų teikėjai ir socialinių tinklų operatoriai greitai ir sistemingai pašalintų neapykantos kalbas iš savo sistemų ir perduotų įrodymus teisminėms institucijoms, ir persvarstyti Baudžiamąjį kodeksą, siekiant užtikrinti, kad rasistiniai, homofobiniai ar transfobiniai motyvai būtų laikomi atsakomybę sunkinančios aplinkybėmis bet kokio įprasto nusikaltimo atveju; visapusiškai pritaria Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija rekomendacijoms ir ragina Slovakijos valdžios institucijas nedelsiant įgyvendinti šias priemones; |
| --- | --- |

9.

| 10. | yra labai susirūpinęs dėl kai kuriose valstybėse narėse veikiančių prieš LGBTI+ asmenis nusiteikusių, visų pirma kraštutinių dešiniųjų ekstremistų, grupių nebaudžiamumo ir pabrėžia, kad šis nebaudžiamumo jausmas yra viena iš priežasčių, kuriomis galima paaiškinti nerimą keliantį tam tikrų kraštutinių dešiniųjų organizacijų vykdomų smurtinių veiksmų skaičiaus augimą ir daugėjančius grasinimus mažumoms, įskaitant LGBTIQ+ bendruomenę; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad jaunesnės kartos Europoje ir kitur vis mažiau ir mažiau domisi fašizmo, įskaitant įsigalėjusią neapykantą LGBTIQ+ asmenims, etninėms mažumoms ir žydų gyventojams ir jų diskriminaciją, istorija; pabrėžia, kad istorijos žinojimas yra viena iš išankstinių sąlygų, leidžiančių užkirsti kelią minėtiems nusikaltimams ateityje, ir turi būti svarbus jaunesnių kartų ugdymo elementas; pabrėžia, kad istorijos mokymo programose reikia skirti daugiau vietos objektyviam ir faktais pagrįstam mokymui apie įvairias ideologijas, įskaitant fašizmą, jų formas ir ištakas, taip pat jų pasekmes ir liekanas šiais laikais; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad neapykantos kalba ir neapykantos nusikaltimai yra paplitę visoje Europoje ir per pastaruosius kelerius metus jų vis daugėja; pabrėžia, kad visuomenės veikėjų, visų pirma politikų, neapykantos kalbas neapykantą kurstantys asmenys suvokia kaip neapykantos įteisinimą; mano, kad būtina kovoti su šių formų saviraiška, kuria kurstoma, skleidžiama ar skatinama neapykanta ir kuri prieštarauja demokratinės ir pliuralistinės visuomenės principams; yra susirūpinęs dėl to, kad vis labiau plinta LGBTIQ± asmenims priešiška retorika, kurią skleidžia kraštutinių dešiniųjų, alternatyvių dešiniųjų ir ultrakonservatorių partijos; ragina valdžios institucijas, ypač vietos valdžios institucijas, padėti sustabdyti netolerancijos bangas, pasireiškiančias per šiuos ir kitus išpuolius; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad ES turėtų pradėti kovos su prieš LGBTI+ asmenis nukreiptais naratyvais, įskaitant dešiniosios pakraipos ekstremizmą ES lygmeniu, kampanijas ir parengti bei finansuoti ilgalaikes programas, kuriomis būtų remiamos vietos visuomeninės organizacijos ir piliečių iniciatyvos vietos lygmeniu, siekiant padėti ugdyti gyventojų pasipriešinimą dešiniajam ekstremizmui; ragina Komisiją kovojant su dezinformacija pirmenybę taip pat teikti tolesniems veiksmams, susijusiems su prieš LGBTIQ+ asmenis nukreiptais naratyvais; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad ugdymas skatintų pilietines vertybes, t. y. pripažinimą, toleranciją, įvairovę, lygybę ir pagarbą su seksualine orientacija, lytine tapatybe ir raiška bei lyties požymiais susijusiais klausimais, pvz., nuolat vykdant sistemingas ugdymo ir informuotumo didinimo žmogaus teisių klausimais kampanijas; pabrėžia, kad reikia šalinti pagrindines ekstremizmo priežastis taikant pritaikytas prevencines priemones, bendradarbiaujant su mokyklomis ir šeimomis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | griežtai smerkia Europos šalių vyriausybes, kurios pasikliauja aktyvia ar pasyvia kraštutinių dešiniųjų ir kitų politinių partijų, homofobiškai nusiteikusių LGBTIQ+ asmenų atžvilgiu, parama, kad jos galėtų patekti į valdžią bei išlikti joje ir įteisinti savo naratyvus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti pilietinę visuomenę Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, kad būtų stiprinama demokratija, teisinė valstybė ir pagrindinės teisės, nes joms tenka svarbus vaidmuo, ypač tose valstybėse narėse, kuriose daugėja kraštutinių dešiniųjų ideologijos ir neapykantos kalbų; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją į metinę teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą sistemingai įtraukti pagrindines teises, įskaitant LGBTIQ+ asmenų teises; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad valstybės narės turi visomis įmanomomis priemonėmis kovoti su neapykanta LGBTIQ+ asmenims, be kita ko, įgyvendindamos Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacijas, kuriose valstybės narės raginamos užtikrinti veiksmingus, greitus ir nešališkus tyrimus, taip pat už tokius nusikaltimus atsakingų asmenų baudžiamąjį persekiojimą, pripažinti, kad išankstinio nusistatymo dėl seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės motyvas gali būti laikomas atsakomybę sunkinančia aplinkybe, užtikrinti, kad aukos ir liudytojai būtų skatinami pranešti apie dėl neapykantos įvykdytus incidentus, o teisėsaugos institucijos turėtų reikiamų žinių ir įgūdžių pagalbai aukoms ir liudytojams suteikti; be to, ragina valstybes nares imtis tinkamų kovos su neapykantos kurstymu internete priemonių; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primena, kad nepakankamas teismo sprendimų įgyvendinimas prilygsta teisinės valstybės silpnėjimui; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primygtinai ragina Tarybą kuo greičiau priimti Tarybos sprendimą dėl nusikalstamų veikų, kurias ES laiko nusikaltimais, sąrašo išplėtimo įtraukiant neapykantos kalbas ir neapykantos nusikaltimus į SESV 83 straipsnio 1 dalį, primygtinai ragina Vengriją ir Lenkiją nebeblokuoti jo priėmimo ir primygtinai ragina Čekiją, kuri šiuo metu rotacijos tvarka pirmininkauja Tarybai, imtis tolesnių veiksmų šiuo klausimu ir kuo greičiau dėl jo susitarti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia individualią valstybių narių atsakomybę kovojant su neapykantos nusikaltimais prieš LGBTIQ+ asmenis ir sveikina tas valstybes nares, kurios vienašališkai nusprendė padidinti apsaugos lygį, aiškiai pripažindamos motyvus dėl seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės ar lyties raiškos ir lyties požymių atsakomybę sunkinančiomis aplinkybėmis ir numatydamos paramą aukoms, mokymus ar teisės specialistus ir specialias teisėsaugos tarnybas siekiant kovoti su tokiais nusikaltimais; ragina visas valstybes nares dalytis geriausia patirtimi ir rodyti pavyzdį šioje srityje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad Nusikaltimų aukų teisių direktyva yra naudinga priemonė teikiant pagalbą nuo neapykantos ir smurto nukentėjusiems asmenims; susirūpinęs pažymi, kad nukentėję LGBTIQ+ asmenys dažnai nepraneša apie nusikaltimus, nes trūksta garantijų ar supratimo iš teisėsaugos institucijų pusės, nepakanka kvalifikuotų darbuotojų arba bijoma represijų, ir pripažįsta, kad galima nuveikti daugiau siekiant padidinti pasitikėjimą valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Tarybai, Komisijai, Europos regionų komitetui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Europos Tarybai. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  OL L 315, 2012 11 14, p. 57.

(2)  https://commission.europa.eu/system/files/2022-06/swd_2022_179_evaluation_rep_en.pdf

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52022SC0180

(4)  OL C 395, 2021 9 29, p. 2.

(5)  OL C 474, 2021 11 24, p. 140.

(6)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680a67955# _ftnref1

(7)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016805cf40a

(8)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016809f9ba0# _Toc2764960

(9)  https://rm.coe.int/ecri-general-policy-recommendation-no-15-on-combating-hate-speech/16808b5b01

(10)  https://rm.coe.int/ecri-6th-report-on-the-slovak-republic/1680a0a088

(11)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/pride-vs-indignity-political-manipulation-of-homophobia-and-transphobia-in-europe?inheritRedirect=true

(12)  Tyrimas Right-wing extremism in the EU, Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato C teminis skyrius (piliečių teisės ir konstituciniai reikalai), 2022 m. gegužės 20 d.

(13)  https://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-217701, 79.

(14)  https://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-207360, 95.

(15)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-200344, 129.

(16)  https://www.ohchr.org/en/statements/2020/10/statement-victor-madrigal-borloz-un-independent-expert-protection-against

(17)  https://www.un.org/en/genocideprevention/hate-speech-strategy.shtml

---

| 2023 4 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 149/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 149/28

---

P9_TA(2022)0373

2022 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencija Šarm aš Šeiche (Egiptas) (COP27)

2022 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2022 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Šarm aš Šeiche (Egiptas) (COP 27) (2022/2673(RSP))

(2023/C 149/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) ir į jos Kioto protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) ir į jos Kioto protokolą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. per 21-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 21) Paryžiuje priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. per 21-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 21) Paryžiuje priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 31 d. – lapkričio 13 d. Glazge (Jungtinė Karalystė) vykusias 26-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 26), 16-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu (CMP 16), šalių konferencijos, kuri laikoma Paryžiaus susitarimo šalių susitikimu, trečiąją sesiją (CMA 3) ir 2021 m. lapkričio 13 d. priimtą Glazgo klimato paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 31 d. – lapkričio 13 d. Glazge (Jungtinė Karalystė) vykusias 26-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 26), 16-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu (CMP 16), šalių konferencijos, kuri laikoma Paryžiaus susitarimo šalių susitikimu, trečiąją sesiją (CMA 3) ir 2021 m. lapkričio 13 d. priimtą Glazgo klimato paktą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl 2021 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Glazge (Jungtinė Karalystė) (COP 26) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl 2021 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Glazge (Jungtinė Karalystė) (COP 26) (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiąją ataskaitą dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC, specialiąją ataskaitą dėl klimato kaitos ir žemės, specialiąją ataskaitą dėl vandenynų ir kriosferos keičiantis klimatui ir 6-ąją vertinimo ataskaitą (AR6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiąją ataskaitą dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC, specialiąją ataskaitą dėl klimato kaitos ir žemės, specialiąją ataskaitą dėl vandenynų ir kriosferos keičiantis klimatui ir 6-ąją vertinimo ataskaitą (AR6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos (3),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2022/591 dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2030 m. (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2022/591 dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2030 m. (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl 2022-ųjų – Europos žalesnių miestų metų (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl 2022-ųjų – Europos žalesnių miestų metų (5),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (6),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimo (8),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 17 d. UNFCCC apibendrinamąją ataskaitą dėl nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų pagal Paryžiaus susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 17 d. UNFCCC apibendrinamąją ataskaitą dėl nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų pagal Paryžiaus susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į JT aplinkos programos (UNEP) 2021 m. spalio 26 d. ataskaitą dėl atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje „Įkaitusi atmosfera“ (angl. „The Heat Is On“), 2021 m. lapkričio 1 d. ataskaitą dėl atotrūkio prisitaikymo prie klimato kaitos srityje „Artėjanti audra“ (angl. „The Gathering Storm“) ir 2021 m. spalio 20 d. ataskaitą dėl gamybos apimties atotrūkio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT aplinkos programos (UNEP) 2021 m. spalio 26 d. ataskaitą dėl atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje „Įkaitusi atmosfera“ (angl. „The Heat Is On“), 2021 m. lapkričio 1 d. ataskaitą dėl atotrūkio prisitaikymo prie klimato kaitos srityje „Artėjanti audra“ (angl. „The Gathering Storm“) ir 2021 m. spalio 20 d. ataskaitą dėl gamybos apimties atotrūkio,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo mėn. Tarptautinės energetikos agentūros (TEA) pagrindinę ataskaitą „Pasaulio energetikos apžvalga: išmetamo CO2 kiekiai 2021 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo mėn. Tarptautinės energetikos agentūros (TEA) pagrindinę ataskaitą „Pasaulio energetikos apžvalga: išmetamo CO2 kiekiai 2021 m.“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės mėn. TEA ataskaitą „Nulinis grynasis anglies dioksido kiekis iki 2050 m. Pasaulinio energetikos sektoriaus planas“ ir 2020 m. energetikos technologijų perspektyvų ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės mėn. TEA ataskaitą „Nulinis grynasis anglies dioksido kiekis iki 2050 m. Pasaulinio energetikos sektoriaus planas“ ir 2020 m. energetikos technologijų perspektyvų ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. Jungtinių Tautų Miškų forumo sekretoriato ataskaitą dėl visuotinių tikslų miškų srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. Jungtinių Tautų Miškų forumo sekretoriato ataskaitą dėl visuotinių tikslų miškų srityje,

| — | atsižvelgdamas į Santjago nuostolių ir žalos tinklą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Santjago nuostolių ir žalos tinklą,

| — | atsižvelgdamas į Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programą 2015–2030 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programą 2015–2030 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio mėn. Pasaulinės meteorologijos organizacijos (WMO) ataskaitą dėl pasaulio klimato padėties 2020 m. ir į 2022 m. gegužės mėn. ataskaitą dėl pasaulio klimato padėties 2021 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio mėn. Pasaulinės meteorologijos organizacijos (WMO) ataskaitą dėl pasaulio klimato padėties 2020 m. ir į 2022 m. gegužės mėn. ataskaitą dėl pasaulio klimato padėties 2021 m.,

| — | atsižvelgdamas į JT Nelaimių rizikos mažinimo biuro (UNDRR) 2022 m. pasaulinio vertinimo ataskaitą dėl nelaimių rizikos mažinimo (GAR2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Nelaimių rizikos mažinimo biuro (UNDRR) 2022 m. pasaulinio vertinimo ataskaitą dėl nelaimių rizikos mažinimo (GAR2022),

| — | atsižvelgdamas į UNFCCC nuolatinio komiteto finansų klausimais pirmąją ataskaitą dėl besivystančių valstybių, kurios yra susitarimo šalys, poreikių, susijusių su Konvencijos ir 2021 m. Paryžiaus susitarimo įgyvendinimu, nustatymu (NDR), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į UNFCCC nuolatinio komiteto finansų klausimais pirmąją ataskaitą dėl besivystančių valstybių, kurios yra susitarimo šalys, poreikių, susijusių su Konvencijos ir 2021 m. Paryžiaus susitarimo įgyvendinimu, nustatymu (NDR),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 31 d. Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) parengtą pasaulinio biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų įvertinimo ataskaitą ir į jos 2020 m. spalio 29 d. seminaro ataskaitą dėl biologinės įvairovės ir pandemijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 31 d. Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) parengtą pasaulinio biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų įvertinimo ataskaitą ir į jos 2020 m. spalio 29 d. seminaro ataskaitą dėl biologinės įvairovės ir pandemijos,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 21 d. Tarybos išvadas „ES diplomatija klimato srityje. Spartesnis Glazgo rezultatų įgyvendinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 21 d. Tarybos išvadas „ES diplomatija klimato srityje. Spartesnis Glazgo rezultatų įgyvendinimas“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl dirvožemio apsaugos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl dirvožemio apsaugos (9),

| — | atsižvelgdamas į JT Moterų padėties komisijos (CSW66) suderintas išvadas „Lyčių lygybės užtikrinimas ir visų moterų ir mergaičių įgalėjimas atsižvelgiant į klimato kaitą, ekologinės ir nelaimių rizikos mažinimo politiką ir programas 2022 m“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Moterų padėties komisijos (CSW66) suderintas išvadas „Lyčių lygybės užtikrinimas ir visų moterų ir mergaičių įgalėjimas atsižvelgiant į klimato kaitą, ekologinės ir nelaimių rizikos mažinimo politiką ir programas 2022 m“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 4 d. Tarybos išvadas dėl kovos su klimato kaita finansavimo rengiantis 2022 m. lapkričio 6–18 d. Šarm El Šeiche vyksiančiai 27-ajai UNFCCC šalių konferencijai (COP 27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 4 d. Tarybos išvadas dėl kovos su klimato kaita finansavimo rengiantis 2022 m. lapkričio 6–18 d. Šarm El Šeiche vyksiančiai 27-ajai UNFCCC šalių konferencijai (COP 27),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadas dėl vandens klausimo įgyvendinant ES išorės veiksmus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadas dėl vandens klausimo įgyvendinant ES išorės veiksmus,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 24 d. Komisijos komunikatą „Klimato kaitai atsparios Europos kūrimas. Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija“ (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 24 d. Komisijos komunikatą „Klimato kaitai atsparios Europos kūrimas. Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija“ (COM(2021)0082),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 18 d. UNEP ataskaitą „Taikos su gamta kūrimas: mokslinis planas, skirtas kovai su klimato, biologinės įvairovės ir taršos ekstremaliomis situacijomis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 18 d. UNEP ataskaitą „Taikos su gamta kūrimas: mokslinis planas, skirtas kovai su klimato, biologinės įvairovės ir taršos ekstremaliomis situacijomis“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 6 d. UNEP ataskaitą „Pasaulinis metano vertinimas. Išmetamo metano kiekio mažinimo nauda ir sąnaudos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 6 d. UNEP ataskaitą „Pasaulinis metano vertinimas. Išmetamo metano kiekio mažinimo nauda ir sąnaudos“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo ir pasiekimo (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo ir pasiekimo (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 9 d. rezoliuciją „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 9 d. rezoliuciją „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (11),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą dėl išmetamo metano kiekio mažinimo ES strategijos (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą dėl išmetamo metano kiekio mažinimo ES strategijos (COM(2020)0663),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 10 d. bendro IPBES ir IPCC seminaro ataskaitą dėl biologinės įvairovės ir klimato kaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 10 d. bendro IPBES ir IPCC seminaro ataskaitą dėl biologinės įvairovės ir klimato kaitos,

| — | atsižvelgdamas į Tarybai ir Komisijai pateiktus klausimus dėl 2022 m. Klimato kaitos konferencijos, kuri vyks Šarm aš Šeiche (Egiptas) (COP 27) (O-000041/2022 – B9-0027/2022 ir O-000042/2022 – B9-0028/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybai ir Komisijai pateiktus klausimus dėl 2022 m. Klimato kaitos konferencijos, kuri vyks Šarm aš Šeiche (Egiptas) (COP 27) (O-000041/2022 – B9-0027/2022 ir O-000042/2022 – B9-0028/2022),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Paryžiaus susitarimas įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d.; kadangi iki 2022 m. rugsėjo mėn. 193 iš 197 JT bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių yra deponavusios savo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo arba prisijungimo dokumentus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Paryžiaus susitarimas įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d.; kadangi iki 2022 m. rugsėjo mėn. 193 iš 197 JT bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių yra deponavusios savo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo arba prisijungimo dokumentus;

| B. | kadangi JT paskelbė, kad susidarė kritinė klimato ir aplinkos padėtis, ir įsipareigojo nedelsiant imtis konkrečių veiksmų, reikalingų kovoti su šia grėsme ir ją suvaldyti, kol dar nevėlu; kadangi biologinės įvairovės nykimas ir klimato kaita yra tarpusavyje susiję ir paaštrina vienas kitą ir kelia vienodą grėsmę gyvybei mūsų planetoje, todėl šias problemas reikėtų nedelsiant spręsti kartu; |
| --- | --- |

B.

kadangi JT paskelbė, kad susidarė kritinė klimato ir aplinkos padėtis, ir įsipareigojo nedelsiant imtis konkrečių veiksmų, reikalingų kovoti su šia grėsme ir ją suvaldyti, kol dar nevėlu; kadangi biologinės įvairovės nykimas ir klimato kaita yra tarpusavyje susiję ir paaštrina vienas kitą ir kelia vienodą grėsmę gyvybei mūsų planetoje, todėl šias problemas reikėtų nedelsiant spręsti kartu;

| C. | kadangi 2020 m. gruodžio 17 d. ES ir jos valstybės narės pateikė UNFCCC atnaujintus nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmų planus, pagal kuriuos ES įsipareigoja visos ekonomikos mastu siekti privalomo tikslo iki 2030 m. nacionaliniu lygmeniu išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, nesinaudojant tarptautiniais kreditais; kadangi šis tikslas Sąjungos teisėje įtvirtintas Reglamentu (ES) 2021/1119; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2020 m. gruodžio 17 d. ES ir jos valstybės narės pateikė UNFCCC atnaujintus nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmų planus, pagal kuriuos ES įsipareigoja visos ekonomikos mastu siekti privalomo tikslo iki 2030 m. nacionaliniu lygmeniu išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, nesinaudojant tarptautiniais kreditais; kadangi šis tikslas Sąjungos teisėje įtvirtintas Reglamentu (ES) 2021/1119;

| D. | kadangi, remiantis UNEP 2021 m. išmetamųjų teršalų kiekio atotrūkio ataskaita, iki šiol Paryžiaus susitarimą pasirašiusių šalių prisiimtų įsipareigojimų nepakaks, kad būtų pasiektas bendras tikslas, ir iki amžiaus pabaigos temperatūra pasaulyje pakils 2,7 oC; tai rodo, kad pasaulis vis dar pavojingai atsilieka siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų; kadangi dėl savaiminių grįžtamojo ciklo ryšių pasaulinis atšilimas gali dar labiau padidėti; kadangi dažnesnės karščio bangos, sausros ir potvyniai jau viršija augalų ir gyvūnų tolerancijos ribas ir sukelia masinį nykimą, pvz., medžių ir koralų; kadangi šie ekstremalūs meteorologiniai reiškiniai vyksta vienu metu ir sukelia grandininę reakciją, kurią vis sudėtingiau valdyti (12); kadangi daugelyje nacionalinių klimato planų veiksmų planuojama imtis po 2030 m., o daugelis UNFCCC šalių nesiėmė pakankamų veiksmų, kad galėtų bent tikėtis įgyvendinti savo nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus; |
| --- | --- |

D.

kadangi, remiantis UNEP 2021 m. išmetamųjų teršalų kiekio atotrūkio ataskaita, iki šiol Paryžiaus susitarimą pasirašiusių šalių prisiimtų įsipareigojimų nepakaks, kad būtų pasiektas bendras tikslas, ir iki amžiaus pabaigos temperatūra pasaulyje pakils 2,7 oC; tai rodo, kad pasaulis vis dar pavojingai atsilieka siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų; kadangi dėl savaiminių grįžtamojo ciklo ryšių pasaulinis atšilimas gali dar labiau padidėti; kadangi dažnesnės karščio bangos, sausros ir potvyniai jau viršija augalų ir gyvūnų tolerancijos ribas ir sukelia masinį nykimą, pvz., medžių ir koralų; kadangi šie ekstremalūs meteorologiniai reiškiniai vyksta vienu metu ir sukelia grandininę reakciją, kurią vis sudėtingiau valdyti (12); kadangi daugelyje nacionalinių klimato planų veiksmų planuojama imtis po 2030 m., o daugelis UNFCCC šalių nesiėmė pakankamų veiksmų, kad galėtų bent tikėtis įgyvendinti savo nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus;

| E. | kadangi, remiantis 6-ąja IPCC vertinimo ataskaita, siekiant apriboti atšilimą iki maždaug 1,5 oC, bet ne daugiau, reikia, kad pasaulyje išmetamas ŠESD kiekis pasiektų piką ne vėliau kaip 2025 m., o iki 2030 m. būtų sumažintas 43 proc., palyginti su 2019 m. lygiu; tuo pat metu metano kiekis taip pat turėtų būti sumažintas maždaug trečdaliu; kadangi net pagal optimistinį scenarijų pasaulinės temperatūros vidurkio apribojimas iki 1,5 oC sukeltų nepataisomas neigiamas pasekmes žmogaus sukurtoms sistemoms ir ekosistemai ir smarkiai aplenktų bei gerokai sumažintų prisitaikymo prie klimato kaitos pajėgumus, o tai sukeltų nuostolių ir žalos; kadangi, pasak Pasaulinės meteorologijos organizacijos, dabar esama beveik 50 proc. rizikos, kad 2022–2026 m. laikotarpiu pasaulinis atšilimas laikinai viršys 1,5 oC; kadangi, TEA teigimu, pasaulinis ekonomikos atsigavimas po COVID-19 krizės nėra pageidaujamas tvarus atsigavimas; kadangi 2021 m. pasaulyje išmesto CO2 kiekio padidėjimas daugiau kaip 2 mlrd. tonų buvo didžiausias istorijoje padidėjimas per vienus metus vertinant absoliučiais skaičiais ir atsvėrė bei viršijo ankstesnių metų dėl pandemijos sumažėjusį teršalų kiekį, kurį nulėmė sumažėjęs ekonominės veiklos mastas; kadangi 2021 m. daugiau kaip 40 proc. viso pasaulyje išmetamo CO2 kiekio augimo lėmė anglys; |
| --- | --- |

E.

kadangi, remiantis 6-ąja IPCC vertinimo ataskaita, siekiant apriboti atšilimą iki maždaug 1,5 oC, bet ne daugiau, reikia, kad pasaulyje išmetamas ŠESD kiekis pasiektų piką ne vėliau kaip 2025 m., o iki 2030 m. būtų sumažintas 43 proc., palyginti su 2019 m. lygiu; tuo pat metu metano kiekis taip pat turėtų būti sumažintas maždaug trečdaliu; kadangi net pagal optimistinį scenarijų pasaulinės temperatūros vidurkio apribojimas iki 1,5 oC sukeltų nepataisomas neigiamas pasekmes žmogaus sukurtoms sistemoms ir ekosistemai ir smarkiai aplenktų bei gerokai sumažintų prisitaikymo prie klimato kaitos pajėgumus, o tai sukeltų nuostolių ir žalos; kadangi, pasak Pasaulinės meteorologijos organizacijos, dabar esama beveik 50 proc. rizikos, kad 2022–2026 m. laikotarpiu pasaulinis atšilimas laikinai viršys 1,5 oC; kadangi, TEA teigimu, pasaulinis ekonomikos atsigavimas po COVID-19 krizės nėra pageidaujamas tvarus atsigavimas; kadangi 2021 m. pasaulyje išmesto CO2 kiekio padidėjimas daugiau kaip 2 mlrd. tonų buvo didžiausias istorijoje padidėjimas per vienus metus vertinant absoliučiais skaičiais ir atsvėrė bei viršijo ankstesnių metų dėl pandemijos sumažėjusį teršalų kiekį, kurį nulėmė sumažėjęs ekonominės veiklos mastas; kadangi 2021 m. daugiau kaip 40 proc. viso pasaulyje išmetamo CO2 kiekio augimo lėmė anglys;

| F. | kadangi didžioji dalis sintetinių azoto trąšų teršalų kiekio išmetama jomis patręšus dirvožemį ir patenka į atmosferą diazoto oksido forma (N2O), o tai yra nuolatinės ŠESD, kurių visuotinio atšilimo potencialas yra 265 kartus didesnis, palyginti su CO2 potencialu; kadangi sintetinių azoto trąšų gamyba sudarė 35,2 proc. viso su sintetinėmis azoto trąšomis susijusio išmetamo teršalų kiekio, laukuose išmetamas teršalų kiekis sudarė 62,4 proc., o transporto sektoriuje – likusius 2,4 proc. viso išmetamo teršalų kiekio; kadangi keturi didžiausi teršėjai (Kinija, Indija, JAV ir ES) kartu išmetė 63 proc. viso išmetamo teršalų kiekio; |
| --- | --- |

F.

kadangi didžioji dalis sintetinių azoto trąšų teršalų kiekio išmetama jomis patręšus dirvožemį ir patenka į atmosferą diazoto oksido forma (N2O), o tai yra nuolatinės ŠESD, kurių visuotinio atšilimo potencialas yra 265 kartus didesnis, palyginti su CO2 potencialu; kadangi sintetinių azoto trąšų gamyba sudarė 35,2 proc. viso su sintetinėmis azoto trąšomis susijusio išmetamo teršalų kiekio, laukuose išmetamas teršalų kiekis sudarė 62,4 proc., o transporto sektoriuje – likusius 2,4 proc. viso išmetamo teršalų kiekio; kadangi keturi didžiausi teršėjai (Kinija, Indija, JAV ir ES) kartu išmetė 63 proc. viso išmetamo teršalų kiekio;

| G. | kadangi, remiantis TEA energijos technologijų perspektyvų ataskaita, nulinei taršai pasiekti reikia gerokai paspartinti švarių technologijų (angl. „cleantech“) kūrimą ir diegimą; kadangi pusė priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, kad iki 2050 m. būtų pasiektas nulinis grynasis išmetamas CO2 kiekis, veiksmų bus vykdoma naudojant dabar laboratorijose kuriamas ar demonstruojamas technologijas; |
| --- | --- |

G.

kadangi, remiantis TEA energijos technologijų perspektyvų ataskaita, nulinei taršai pasiekti reikia gerokai paspartinti švarių technologijų (angl. „cleantech“) kūrimą ir diegimą; kadangi pusė priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, kad iki 2050 m. būtų pasiektas nulinis grynasis išmetamas CO2 kiekis, veiksmų bus vykdoma naudojant dabar laboratorijose kuriamas ar demonstruojamas technologijas;

| H. | kadangi energetikos krizės metu į pirmą planą iškilo energetinio saugumo klausimai ir poreikis sumažinti energijos paklausą bei įvairinti energetikos sistemą, kuriant didesnę paklausą esamiems ir greitai atsirasiantiems atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo sprendimams; kadangi neteisėta Rusijos karinė invazija į Ukrainą ir jos padariniai dar labiau padidino poreikį skubiai pertvarkyti pasaulinę energetikos sistemą; kadangi pernelyg didelė priklausomybė nuo iškastinio kuro ir nestabilumas pasaulinėse energijos rinkose dar kartą pabrėžia, jog tiek Europoje, tiek visame pasaulyje reikia teikti pirmenybę investicijoms į energijos vartojimo efektyvumą ir pakankamumą, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, ilgalaikį energijos kaupimą, novatorišką švarių technologijų diegimą, atsinaujinančiųjų išteklių energiją, pažangiųjų tinklų sprendimus ir netaršias tvarias technologijas, taip pat sukurti socialinį ir ekonominį modelį, kuris būtų suderinamas su sveika aplinka ateities kartoms ir atitiktų planetos išgales; kadangi reikėtų remti mokslinius tyrimus ir naujų ekologiškų technologijų kūrimą, nes jos gali būti svarbios švelninant klimato kaitą ir siekiant tvaraus ekonomikos augimo ir ES konkurencingumo; |
| --- | --- |

H.

kadangi energetikos krizės metu į pirmą planą iškilo energetinio saugumo klausimai ir poreikis sumažinti energijos paklausą bei įvairinti energetikos sistemą, kuriant didesnę paklausą esamiems ir greitai atsirasiantiems atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo sprendimams; kadangi neteisėta Rusijos karinė invazija į Ukrainą ir jos padariniai dar labiau padidino poreikį skubiai pertvarkyti pasaulinę energetikos sistemą; kadangi pernelyg didelė priklausomybė nuo iškastinio kuro ir nestabilumas pasaulinėse energijos rinkose dar kartą pabrėžia, jog tiek Europoje, tiek visame pasaulyje reikia teikti pirmenybę investicijoms į energijos vartojimo efektyvumą ir pakankamumą, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, ilgalaikį energijos kaupimą, novatorišką švarių technologijų diegimą, atsinaujinančiųjų išteklių energiją, pažangiųjų tinklų sprendimus ir netaršias tvarias technologijas, taip pat sukurti socialinį ir ekonominį modelį, kuris būtų suderinamas su sveika aplinka ateities kartoms ir atitiktų planetos išgales; kadangi reikėtų remti mokslinius tyrimus ir naujų ekologiškų technologijų kūrimą, nes jos gali būti svarbios švelninant klimato kaitą ir siekiant tvaraus ekonomikos augimo ir ES konkurencingumo;

| I. | kadangi IPCC paragino visas pasaulio valstybes užtikrinti, kad pasaulinis atšilimas neviršytų 1,5 oC, tačiau 2020 m. atšilimas jau apytiksliai 1,2 oC viršijo ikipramoninį lygį; kadangi, pasak IPCC, nėra jokių abejonių, jog atmosferos, vandenynų ir žemės šilimą lėmė žmogaus veikla, o jos sukeltos klimato kaitos pasekmės jaučiamos vis dažniau pasireiškiant ekstremaliems meteorologiniams reiškiniams, be kita ko, karščio bangoms, sausroms, potvyniams, pūgoms, uraganams ir didžiuliams gaisrams; kadangi 2000–2019 m. vien nuo potvynių, sausrų ir audrų nukentėjo beveik 4 mlrd. žmonių visame pasaulyje, o 300 000 žmonių žuvo; kadangi laikotarpiu po 1980–1999 m. tokių ekstremalių meteorologinių reiškinių dažnumas drastiškai padidėjo – potvynių padaugėjo 134 proc., audrų – 40 proc., o sausrų – 29 proc. (13); |
| --- | --- |

I.

kadangi IPCC paragino visas pasaulio valstybes užtikrinti, kad pasaulinis atšilimas neviršytų 1,5 oC, tačiau 2020 m. atšilimas jau apytiksliai 1,2 oC viršijo ikipramoninį lygį; kadangi, pasak IPCC, nėra jokių abejonių, jog atmosferos, vandenynų ir žemės šilimą lėmė žmogaus veikla, o jos sukeltos klimato kaitos pasekmės jaučiamos vis dažniau pasireiškiant ekstremaliems meteorologiniams reiškiniams, be kita ko, karščio bangoms, sausroms, potvyniams, pūgoms, uraganams ir didžiuliams gaisrams; kadangi 2000–2019 m. vien nuo potvynių, sausrų ir audrų nukentėjo beveik 4 mlrd. žmonių visame pasaulyje, o 300 000 žmonių žuvo; kadangi laikotarpiu po 1980–1999 m. tokių ekstremalių meteorologinių reiškinių dažnumas drastiškai padidėjo – potvynių padaugėjo 134 proc., audrų – 40 proc., o sausrų – 29 proc. (13);

| J. | kadangi moksliškai įrodyta, jog sveikatos, aplinkos ir klimato krizės yra tarpusavyje susijusios; kadangi ekstremalios oro sąlygos, biologinės įvairovės nykimas, dirvožemio degradacija ir vandens trūkumas priverčia žmones trauktis iš gyvenamų teritorijų ir turi didžiulį poveikį jų sveikatai; kadangi, Pasaulio sveikatos organizacijos duomenimis, klimato kaita yra pati didžiausia grėsmė žmonijos sveikatai ir dėl jos 2030–2050 m. kasmet mirs maždaug 250 000 daugiau žmonių (14); kadangi pasaulio mastu apie septyni milijonai ankstyvų mirčių ištinka dėl oro taršos, o tiesioginės žalos sveikatai, įskaitant psichikos sveikatą, išlaidos, kaip vertinama, iki 2030 m. gali padidėti iki 2–4 mlrd. USD per metus; |
| --- | --- |

J.

kadangi moksliškai įrodyta, jog sveikatos, aplinkos ir klimato krizės yra tarpusavyje susijusios; kadangi ekstremalios oro sąlygos, biologinės įvairovės nykimas, dirvožemio degradacija ir vandens trūkumas priverčia žmones trauktis iš gyvenamų teritorijų ir turi didžiulį poveikį jų sveikatai; kadangi, Pasaulio sveikatos organizacijos duomenimis, klimato kaita yra pati didžiausia grėsmė žmonijos sveikatai ir dėl jos 2030–2050 m. kasmet mirs maždaug 250 000 daugiau žmonių (14); kadangi pasaulio mastu apie septyni milijonai ankstyvų mirčių ištinka dėl oro taršos, o tiesioginės žalos sveikatai, įskaitant psichikos sveikatą, išlaidos, kaip vertinama, iki 2030 m. gali padidėti iki 2–4 mlrd. USD per metus;

| K. | kadangi UNDRR 2022 m. pasaulinio vertinimo ataskaitoje (GAR 2022) nurodyta, jog per pastaruosius du dešimtmečius kasmet įvyko 350–500 vidutinio ir didelio masto nelaimių, ir prognozuojama, kad iki 2030 m. nelaimių skaičius pasieks 560 nelaimių per metus arba 1,5 nelaimės per dieną; |
| --- | --- |

K.

kadangi UNDRR 2022 m. pasaulinio vertinimo ataskaitoje (GAR 2022) nurodyta, jog per pastaruosius du dešimtmečius kasmet įvyko 350–500 vidutinio ir didelio masto nelaimių, ir prognozuojama, kad iki 2030 m. nelaimių skaičius pasieks 560 nelaimių per metus arba 1,5 nelaimės per dieną;

| L. | kadangi klimato kaita yra pagrindinis aplinkos būklės blogėjimą lemiantis veiksnys, darantis neigiamą poveikį aprūpinimo maistu ir vandeniu saugumui, galimybei naudotis gamtos ištekliais ir kenkiantis žmonių sveikatai; kadangi vandens trūkumas, potvyniai ir sausros Europoje kelia didelį pavojų, o dėl pakopinio ir šalutinio poveikio vandens trūkumas daro poveikį įvairiems sektoriams visoje ES; kadangi didesnis vandens naudojimo efektyvumas yra svarbi prisitaikymo prie klimato kaitos galimybė; kadangi siekiant užtikrinti atsparią ir ekologišką visuomenę Europoje ir už jos ribų turėtų būti diegiami skaitmeniniai sprendimai; kadangi reikia sutelkti visus suinteresuotuosius subjektus ir sektorius kuriant pažangiai vandenį vartojančią visuomenę ir sykiu sprendžiant prisitaikymo prie klimato kaitos, apsirūpinimo maistu ir vandeniu saugumo, biologinės įvairovės apsaugos ir efektyviai išteklius naudojančios bei konkurencingos ekonomikos klausimus; kadangi ES ir valstybės narės šį požiūrį formuoti turėtų visų pirma įgyvendindamos Europos kaimynystės politiką, ES išorės veiksmus ir JT darbotvarkes; |
| --- | --- |

L.

kadangi klimato kaita yra pagrindinis aplinkos būklės blogėjimą lemiantis veiksnys, darantis neigiamą poveikį aprūpinimo maistu ir vandeniu saugumui, galimybei naudotis gamtos ištekliais ir kenkiantis žmonių sveikatai; kadangi vandens trūkumas, potvyniai ir sausros Europoje kelia didelį pavojų, o dėl pakopinio ir šalutinio poveikio vandens trūkumas daro poveikį įvairiems sektoriams visoje ES; kadangi didesnis vandens naudojimo efektyvumas yra svarbi prisitaikymo prie klimato kaitos galimybė; kadangi siekiant užtikrinti atsparią ir ekologišką visuomenę Europoje ir už jos ribų turėtų būti diegiami skaitmeniniai sprendimai; kadangi reikia sutelkti visus suinteresuotuosius subjektus ir sektorius kuriant pažangiai vandenį vartojančią visuomenę ir sykiu sprendžiant prisitaikymo prie klimato kaitos, apsirūpinimo maistu ir vandeniu saugumo, biologinės įvairovės apsaugos ir efektyviai išteklius naudojančios bei konkurencingos ekonomikos klausimus; kadangi ES ir valstybės narės šį požiūrį formuoti turėtų visų pirma įgyvendindamos Europos kaimynystės politiką, ES išorės veiksmus ir JT darbotvarkes;

| M. | kadangi prognozuojama, jog pasaulio klimatui atšilus 2 oC su klimatu susijusi rizika sveikatai, pragyvenimo lygiui, aprūpinimui maistu, vandens tiekimui ir ekonomikos augimui bus daug didesnė; kadangi prognozuojama, jog apribojus pasaulio klimato atšilimą iki 1,5 oC, palyginti su 2 oC, poveikis sausumos, gėlo vandens ir pakrančių ekosistemoms sumažės ir jos galės toliau teikti žmonėms daugiau paslaugų; kadangi dėl šių priežasčių būtina dėti pastangas siekiant užtikrinti, kad temperatūros kilimas neviršytų 1,5 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu; |
| --- | --- |

M.

kadangi prognozuojama, jog pasaulio klimatui atšilus 2 oC su klimatu susijusi rizika sveikatai, pragyvenimo lygiui, aprūpinimui maistu, vandens tiekimui ir ekonomikos augimui bus daug didesnė; kadangi prognozuojama, jog apribojus pasaulio klimato atšilimą iki 1,5 oC, palyginti su 2 oC, poveikis sausumos, gėlo vandens ir pakrančių ekosistemoms sumažės ir jos galės toliau teikti žmonėms daugiau paslaugų; kadangi dėl šių priežasčių būtina dėti pastangas siekiant užtikrinti, kad temperatūros kilimas neviršytų 1,5 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu;

| N. | kadangi Paryžiaus susitarimo preambulėje pripažįstama „visų ekosistemų vientisumo ir biologinės įvairovės, įskaitant vandenynus, išsaugojimo užtikrinimo svarba“ ir kadangi UNFCCC 4 straipsnio 1 dalies d punkte pabrėžiama, kad jos šalys privalo skatinti tvarų visų ŠESD absorbentų ir kaupėjų, įskaitant biomasę, miškus ir vandenynus, taip pat kitas sausumos, pakrančių ir jūros ekosistemas, valdymą, išsaugojimą ir gausinimą; kadangi IPBES parengtoje biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų pasaulinio įvertinimo ataskaitoje pabrėžiama, kad tvarus gamtos išteklių naudojimas bus būtinas norint prisitaikyti prie pavojingo antropogeninio kišimosi į klimato sistemą ir jį sušvelninti; |
| --- | --- |

N.

kadangi Paryžiaus susitarimo preambulėje pripažįstama „visų ekosistemų vientisumo ir biologinės įvairovės, įskaitant vandenynus, išsaugojimo užtikrinimo svarba“ ir kadangi UNFCCC 4 straipsnio 1 dalies d punkte pabrėžiama, kad jos šalys privalo skatinti tvarų visų ŠESD absorbentų ir kaupėjų, įskaitant biomasę, miškus ir vandenynus, taip pat kitas sausumos, pakrančių ir jūros ekosistemas, valdymą, išsaugojimą ir gausinimą; kadangi IPBES parengtoje biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų pasaulinio įvertinimo ataskaitoje pabrėžiama, kad tvarus gamtos išteklių naudojimas bus būtinas norint prisitaikyti prie pavojingo antropogeninio kišimosi į klimato sistemą ir jį sušvelninti;

| O. | kadangi itin svarbu išsaugoti vandenynus, kad jie galėtų atlikti savo vaidmenį klimato sistemoje, t. y. panaudoti ir paskirstyti natūralų ir antropogeninį CO2 ir šilumą, taip pat remti ekosistemą; kadangi iš 2019 m. IPCC specialiosios ataskaitos dėl vandenynų ir kriosferos keičiantis klimatui matyti, jog nuo 1970 m. vandenynai laipsniškai šilo ir klimato sistemoje absorbavo daugiau kaip 90 proc. perteklinės šilumos; kadangi vandenynų atšilimas daro poveikį pakrantės ekosistemoms, todėl dažniau pasitaiko jūros vandens temperatūros šuolių, vyksta rūgštėjimas, prarandamas deguonis, didėja druskingumas ir jūros lygis; |
| --- | --- |

O.

kadangi itin svarbu išsaugoti vandenynus, kad jie galėtų atlikti savo vaidmenį klimato sistemoje, t. y. panaudoti ir paskirstyti natūralų ir antropogeninį CO2 ir šilumą, taip pat remti ekosistemą; kadangi iš 2019 m. IPCC specialiosios ataskaitos dėl vandenynų ir kriosferos keičiantis klimatui matyti, jog nuo 1970 m. vandenynai laipsniškai šilo ir klimato sistemoje absorbavo daugiau kaip 90 proc. perteklinės šilumos; kadangi vandenynų atšilimas daro poveikį pakrantės ekosistemoms, todėl dažniau pasitaiko jūros vandens temperatūros šuolių, vyksta rūgštėjimas, prarandamas deguonis, didėja druskingumas ir jūros lygis;

| P. | kadangi Glazgo klimato pakte pripažįstamas pakto nepasirašiusių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pilietinę visuomenę, čiabuvius, vietos bendruomenes, jaunimą, vaikus, vietos ir regionines vyriausybes ir kitus suinteresuotuosius subjektus, svarbus vaidmuo prisidedant prie pažangos siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų ir pabrėžiamas skubus poreikis įvairiais lygmenimis imtis bendradarbiavimo veiksmų; |
| --- | --- |

P.

kadangi Glazgo klimato pakte pripažįstamas pakto nepasirašiusių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pilietinę visuomenę, čiabuvius, vietos bendruomenes, jaunimą, vaikus, vietos ir regionines vyriausybes ir kitus suinteresuotuosius subjektus, svarbus vaidmuo prisidedant prie pažangos siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų ir pabrėžiamas skubus poreikis įvairiais lygmenimis imtis bendradarbiavimo veiksmų;

| Q. | kadangi klimato kaita tiesiogiai ar netiesiogiai kelia grėsmę ir visapusiškam naudojimuisi žmogaus teisėmis, įskaitant teises į gyvybę, vandenį ir sanitarines sąlygas, maistą, sveikatą ir būstą; kadangi žmonių gebėjimas prisitaikyti prie klimato kaitos yra neatsiejamai susijęs su jų galimybėmis naudotis pagrindinėmis žmogaus teisėmis ir su gera ekosistemų būkle, nuo kurių priklauso jų pragyvenimo lygis ir gerovė; kadangi, Tarptautinės migracijos organizacijos duomenimis, dėl klimato kaitos poveikio daugiau kaip 200 mln. žmonių gali būti priversti migruoti; kadangi vidaus migracijos dėl klimato kaitos mastas bus didžiausias skurdžiausiose ir labiausiai klimato kaitos pažeidžiamuose regionuose; kadangi visuotiniai veiksmai mažinant išmetamą ŠESD kiekį gali iš esmės, gal net 80 proc. iki 2050 m., sulėtinti vidaus migrantų dėl klimato skaičiaus didėjimą (15); |
| --- | --- |

Q.

kadangi klimato kaita tiesiogiai ar netiesiogiai kelia grėsmę ir visapusiškam naudojimuisi žmogaus teisėmis, įskaitant teises į gyvybę, vandenį ir sanitarines sąlygas, maistą, sveikatą ir būstą; kadangi žmonių gebėjimas prisitaikyti prie klimato kaitos yra neatsiejamai susijęs su jų galimybėmis naudotis pagrindinėmis žmogaus teisėmis ir su gera ekosistemų būkle, nuo kurių priklauso jų pragyvenimo lygis ir gerovė; kadangi, Tarptautinės migracijos organizacijos duomenimis, dėl klimato kaitos poveikio daugiau kaip 200 mln. žmonių gali būti priversti migruoti; kadangi vidaus migracijos dėl klimato kaitos mastas bus didžiausias skurdžiausiose ir labiausiai klimato kaitos pažeidžiamuose regionuose; kadangi visuotiniai veiksmai mažinant išmetamą ŠESD kiekį gali iš esmės, gal net 80 proc. iki 2050 m., sulėtinti vidaus migrantų dėl klimato skaičiaus didėjimą (15);

| R. | kadangi pastarieji septyneri metai (2015–2021 m.) buvo šilčiausi registruoti metai; kadangi jūros lygis 2021 m. taip pat pasiekė naują rekordą; kadangi visame pasaulyje jūros lygis 2013–2021 m. vidutiniškai kilo 4,5 mm kasmet, o keliuose regionuose, pasak WMO, jis kyla daug greičiau nei pasaulinis vidurkis; kadangi 2021 m. aukščiausiame Grenlandijos ledyno taške pirmą kartą istorijoje buvo užregistruoti krituliai; |
| --- | --- |

R.

kadangi pastarieji septyneri metai (2015–2021 m.) buvo šilčiausi registruoti metai; kadangi jūros lygis 2021 m. taip pat pasiekė naują rekordą; kadangi visame pasaulyje jūros lygis 2013–2021 m. vidutiniškai kilo 4,5 mm kasmet, o keliuose regionuose, pasak WMO, jis kyla daug greičiau nei pasaulinis vidurkis; kadangi 2021 m. aukščiausiame Grenlandijos ledyno taške pirmą kartą istorijoje buvo užregistruoti krituliai;

| S. | kadangi 1 proc. turtingiausių pasaulio gyventojų dėl vartojimo išmetamų teršalų kiekis 2030 m. bus 30 kartų didesnis, palyginti su pasauliniu vieno gyventojo išmetamu teršalų kiekiu, o skurdžiausių pusės pasaulio gyventojų vartojimo rodiklis ir toliau išliks keletą kartų mažesnis už tą lygį (16); |
| --- | --- |

S.

kadangi 1 proc. turtingiausių pasaulio gyventojų dėl vartojimo išmetamų teršalų kiekis 2030 m. bus 30 kartų didesnis, palyginti su pasauliniu vieno gyventojo išmetamu teršalų kiekiu, o skurdžiausių pusės pasaulio gyventojų vartojimo rodiklis ir toliau išliks keletą kartų mažesnis už tą lygį (16);

| T. | kadangi dauguma besivystančių šalių į atmosferą išmeta labai mažai klimato kaitą sukeliančių ŠESD; kadangi besivystančiose šalyse padidėjo klimato kaitos poveikis; kadangi išteklių, kuriuos jos gali sutelkti prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmams, skirtiems kovoti su neigiamu klimato kaitos poveikiu ir užtikrinti atsparumą klimato kaitai bei tvarų vystymąsi, akivaizdžiai nepakanka; |
| --- | --- |

T.

kadangi dauguma besivystančių šalių į atmosferą išmeta labai mažai klimato kaitą sukeliančių ŠESD; kadangi besivystančiose šalyse padidėjo klimato kaitos poveikis; kadangi išteklių, kuriuos jos gali sutelkti prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmams, skirtiems kovoti su neigiamu klimato kaitos poveikiu ir užtikrinti atsparumą klimato kaitai bei tvarų vystymąsi, akivaizdžiai nepakanka;

| U. | kadangi UNFCCC pirmojoje ataskaitoje dėl besivystančių valstybių, kurios yra susitarimo šalys, poreikių nurodyta, jog besivystančių šalių išlaidos, reikalingos nacionaliniu lygmeniu nustatytiems įpareigojantiems veiksmams įgyvendinti, sudaro 5,8–5,9 trln. USD, iš kurių 502 mlrd. USD įvardijami kaip poreikiai, kurie turi būti finansuojami iš tarptautinių šaltinių; |
| --- | --- |

U.

kadangi UNFCCC pirmojoje ataskaitoje dėl besivystančių valstybių, kurios yra susitarimo šalys, poreikių nurodyta, jog besivystančių šalių išlaidos, reikalingos nacionaliniu lygmeniu nustatytiems įpareigojantiems veiksmams įgyvendinti, sudaro 5,8–5,9 trln. USD, iš kurių 502 mlrd. USD įvardijami kaip poreikiai, kurie turi būti finansuojami iš tarptautinių šaltinių;

| V. | kadangi 2020 m. „Global Witness“ užregistravo 227 žemės ir aplinkos gynėjų žmogžudystes, iš kurių 71 proc. dirbo gindami pasaulio miškus nuo miškų naikinimo ir pramonės plėtros, o kiti žuvo dirbdami savo darbą, susijusį su upių, pakrančių zonų ir vandenynų apsauga; kadangi 2020 m. daugiausia smurto prieš žemės ir aplinkos gynėjus įvykdyta globaliuosiuose Pietuose, o globaliojoje Šiaurėje užfiksuota mažiau nei 1 proc. visų registruotų mirtinų išpuolių; kadangi 2015–2019 m. daugiau nei trečdalis visų mirtinų išpuolių buvo nukreipti prieš čiabuvius, nepaisant to, kad jie sudaro tik 5 proc. pasaulio gyventojų (17); |
| --- | --- |

V.

kadangi 2020 m. „Global Witness“ užregistravo 227 žemės ir aplinkos gynėjų žmogžudystes, iš kurių 71 proc. dirbo gindami pasaulio miškus nuo miškų naikinimo ir pramonės plėtros, o kiti žuvo dirbdami savo darbą, susijusį su upių, pakrančių zonų ir vandenynų apsauga; kadangi 2020 m. daugiausia smurto prieš žemės ir aplinkos gynėjus įvykdyta globaliuosiuose Pietuose, o globaliojoje Šiaurėje užfiksuota mažiau nei 1 proc. visų registruotų mirtinų išpuolių; kadangi 2015–2019 m. daugiau nei trečdalis visų mirtinų išpuolių buvo nukreipti prieš čiabuvius, nepaisant to, kad jie sudaro tik 5 proc. pasaulio gyventojų (17);

| 1. | primena, kad klimato ir biologinės įvairovės krizės yra bene didžiausi iššūkiai, su kuriais susiduria žmonija, ir kad viso pasaulio vyriausybės ir subjektai turi visomis išgalėmis stengtis kuo skubiau juos įveikti ir traktuoti šias krizes kaip susijusias; pabrėžia, kad tarptautinis bendradarbiavimas, regioninių ir vietos vyriausybių, įmonių, taip pat kitų nevalstybinių subjektų dalyvavimas, solidarumas, teisinga pertvarka, nuoseklūs veiksmai, grindžiami mokslu ir tvirtu įsipareigojimu didinti užmojus ir derinti politiką su užmojais, yra būtini siekiant įvykdyti mūsų bendrą pareigą apriboti pasaulio klimato atšilimą bei užkirsti kelią biologinės įvairovės nykimui ir taip apsaugoti visą planetą ir dabartinės bei ateities kartų gerovę; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia susirūpinimą dėl UNEP 2021 m. išmetamųjų teršalų kiekio atotrūkio ataskaitos išvadų ir jos 2021 m. lapkričio 4 d. paskelbto priedo, visų pirma dėl to, kad, nepaisant prisiimtų platesnio užmojo įsipareigojimų klimato srityje, paskelbtų iki COP 26 ir jo metu, prognozuojamas išmetamųjų teršalų kiekis leis pasaulio temperatūrai ir toliau kilti 2,7 oC, jei kartu su kitomis klimato kaitos švelninimo priemonėmis nebus visapusiškai įgyvendinti nacionaliniai 2030 m. klimato tikslai, kurie turėtų gerokai viršyti Paryžiaus susitarimo tikslus norint užtikrinti, kad visuotinis atšilimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC ir siektų 1,5 oC; yra susirūpinęs dėl to, kad tebedidėja ir išmetamųjų teršalų kiekis, ir atotrūkis išmetamųjų teršalų srityje; pabrėžia, jog norint užtikrinti, kad pasaulio klimato atšilimas neviršytų 1,5 oC, reikia greitai, iš esmės ir tvariai sumažinti pasaulinį išmetamą ŠESD kiekį, be kita ko, iki 2030 m. išmetamą CO2 kiekį sumažinti 43 proc., palyginti su 2019 m. lygiu; primena, kad priimdamos Glazgo klimato paktą visos šalys pripažino, jog apribojus vidutinės pasaulio temperatūros kilimą iki 1,5 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, būtų gerokai sumažinta klimato kaitos rizika ir poveikis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad, remiantis UNEP 2021 m. ataskaita dėl atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje, išmetamo metano kiekio mažinimas iškastinio kuro, atliekų ir žemės ūkio sektoriuose galėtų padėti panaikinti atotrūkį išmetamųjų teršalų srityje ir sumažinti atšilimą trumpuoju laikotarpiu, tačiau pažymi, jog tam, kad tai įvyktų, būtina skubiai nustatyti aiškiai apibrėžtas taisykles, kuriomis būtų siekiama faktiškai sumažinti išmetamą teršalų kiekį, kartu taikant pažangos stebėjimo ir skaidrumo užtikrinimo priemones; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad vis daugiau valstybių įsipareigoja iki amžiaus vidurio pasiekti nulinio išmetamųjų teršalų kiekio tikslus, tačiau pažymi, kad šie įsipareigojimai turi būti skubiai paversti tvirtais trumpalaikiais tikslais, politika ir veiksmais, kurie būtų užtikrinami finansiniais ištekliais ir atsispindėtų jų persvarstytuose nacionaliniu lygmeniu nustatytuose įpareigojančiuose veiksmuose kaip padidinti 2030 m. klimato srities tikslai, kad pasaulyje išmetamas ŠESD kiekis kuo greičiau nustotų didėti; yra tokios pat nuomonės kaip UNEP, kad daugumoje nacionalinių klimato politikos veiksmų planų veiksmų numatoma imtis po 2030 m. ir kad dauguma ilgalaikių su poveikio klimatui neutralumu susijusių pažadų yra gana dviprasmiški ir stokoja skaidrumo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | su dideliu susirūpinimu atkreipia dėmesį į naujausią WMO klimato būklės ataskaitą, iš kurios matyti, kad keturi svarbūs klimato rodikliai: jūros lygio didėjimas, vandenynų šilimas, vandenynų rūgštėjimas ir ŠESD koncentracija – 2021 m. buvo rekordiškai aukšti; |
| --- | --- |

5.

Glazgo klimato paktas ir COP 27 Šarm aš Šeiche

| 6. | atkreipia dėmesį į pažangą, padarytą per COP 26 ir rengiant Glazgo klimato paktą; vis dėlto pabrėžia, kad visuotinio atšilimo apribojimas iki 1,5 oC bus pasiektas tik tuo atveju, jei per šį kritinį dešimtmetį iki 2030 m. bus imtasi skubių veiksmų; pažymi, kad COP 26 prašė šalių savo nacionaliniu lygmeniu nustatytuose įpareigojančiuose veiksmuose persvarstyti ir sustiprinti 2030 m. tikslus, nes iki 2022 m. pabaigos juos būtina suderinti su Paryžiaus susitarime nustatytu temperatūros tikslu, atsižvelgiant į skirtingas nacionalines aplinkybes; primygtinai ragina visas UNFCCC šalis iki COP 27 sustiprinti savo nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, kad būtų panaikintas užmojų atotrūkis, ir pakoreguoti savo politiką, kad ji būtų suderinama su šiuo užmoju; ragina ES ir visas G20 valstybes imtis pasaulinės lyderystės šioje srityje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina COP 26 sprendimą parengti darbo programą, siekiant skubiai padidinti klimato kaitos švelninimo užmojus ir įgyvendinti juos per šį kritinį dešimtmetį taip, kad būtų papildytas bendros pažangos įvertinimas, kasmet atnaujinti apibendrinamąją nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų ataskaitą prieš kiekvieną COP ir sušaukti metinį aukšto lygmens ministrų apskritojo stalo susitikimą dėl užmojų iki 2030 m.; ragina COP 27 patvirtinti šią darbo programą ir užtikrinti metinę užmojų peržiūrą, kurioje atsispindėtų geriausios turimos mokslinės žinios ir aukščiausio įmanomo lygmens šalių užmojai; pabrėžia, kad šalys turės persvarstyti ir didinti savo nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus tol, kol jie bus suderinami su tikslu apriboti visuotinį atšilimą 1,5 oC; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina tai, kad Glazge baigtas rengti Paryžiaus susitarimo taisyklių sąvadas, pažymi, kad taisyklių sąvado įgyvendinimas turėtų padėti užtikrinti tvirtą aplinkosauginį naudingumą ir pasiekti aukščiausius užmojus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina tai, kad Glazgo klimato pakte atkreipiamas dėmesys į prisitaikymo prie klimato kaitos svarbą ir į poreikį imtis platesnio masto veiksmų siekiant didinti prisitaikymo prie klimato kaitos pajėgumus, stiprinti atsparumą ir mažinti pažeidžiamumą dėl klimato kaitos; šiomis aplinkybėmis pažymi, kad praėjusiais metais 47 valstybės pateikė pranešimus apie prisitaikymą prie klimato kaitos arba nacionalinius prisitaikymo planus, ir tikisi, kad kitos valstybės savo pranešimus pateiks, kaip numatyta Paryžiaus susitarime; palankiai vertina tai, kad pradėtas naujas Glazgo dialogas dėl nuostolių ir žalos, kuriame pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas finansavimo klausimams, kad būtų galima išvengti su neigiamu klimato kaitos poveikiu susijusių nuostolių ir žalos, juos kuo labiau sumažinti ir kompensuoti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į per COP 26 duotus pažadus, susijusius su kovos su klimato kaita finansavimu, tačiau apgailestauja, kad 2021 m. kovos su klimato kaita finansavimo teikimo planas parodė, jog dabartinis pasaulinis 100 mlrd. USD tikslas gali būti pasiektas tik 2023 m., t. y. trejais metais vėliau negu pradinis terminas; atkreipia dėmesį į didėjantį finansinį atotrūkį, visų pirma prisitaikymo prie klimato kaitos srityje; primygtinai ragina išsivysčiusias šalis, įskaitant ES ir jos valstybes nares, užtikrinti, kad 100 mlrd. JAV dolerių kovos su klimato kaita finansavimo tikslą būtų galima pasiekti ir lėšas išmokėti jau 2022 m. ir vidutiniškai 2020–2025 m. laikotarpiu, ir išsamiau išdėstyti tolesnius veiksmus siekiant naujo kovos su klimato kaita finansavimo po 2025 m. tikslo; pažymi, kad išsivysčiusių šalių, atsakingų už didelę dalį istorinio išmetamo teršalų kiekio, skiriamas finansavimas taip pat bus labai svarbus kuriant pasitikėjimą dialogu dėl platesnių užmojų, susijusių su klimato kaitos švelninimo tikslais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad COP 27 rengianti valstybė yra viename iš labiausiai klimato kaitos paveiktų regionų pasaulyje; pažymi, kad temperatūra Viduržemio jūros baseine kyla 20 proc. greičiau nei vidutiniškai pasaulyje ir kad šis regionas yra vienas iš pagrindinių karštųjų taškų pasaulyje klimato kaitos požiūriu, kur, kaip prognozuojama, 250 mln. žmonių per artimiausius 20 metų patirs vandens nepriteklių (18); pabrėžia, kad Viduržemio jūra tampa greičiausiai šylančia jūra pasaulyje (19) ir tai turi pasekmių svarbiems ekonomikos sektoriams ir visai jūrų ekosistemai – vyksta negrįžtami ekosistemos ir rūšių pokyčiai; ragina Komisiją ir valstybes nares skubiai imtis veiksmų ir bendradarbiauti su Viduržemio jūros regiono partneriais rengiant plataus užmojo prisitaikymo priemones ir vadovaujant klimato kaitos švelninimo veiksmams; |
| --- | --- |

11.

| 12. | remia Ukrainos vyriausybės iniciatyvą sukurti pasaulinę platformą, skirtą per ginkluotus konfliktus padarytai žalai aplinkai įvertinti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad į UNFCCC sprendimų priėmimo procesus svarbu visapusiškai įtraukti visas šalis; pažymi, kad dabartinis sprendimų priėmimo procesas pagal UNFCCC galėtų būti pagerintas siekiant sudaryti geresnes sąlygas visapusiškam mažiausiai išsivysčiusių šalių delegatų ir pilietinės visuomenės atstovų dalyvavimui; mano, kad šalių, kurios labiausiai kenčia nuo klimato kaitos, perspektyvos iš esmės priklauso to, ar tos šalys bus išgirstos ir ar dėl jų bus imtasi veiksmų; todėl ragina COP 27 pirmininkaujančią valstybę ir pirmininkausiančias valstybes ieškoti papildomų būdų, kaip būtų galima užtikrinti veiksmingą ir prasmingą besivystančių šalių dalyvavimą, ir skirti tam papildomų išteklių; primena savo ankstesnes pozicijas dėl žmogaus teisių padėties Egipte; atkreipia dėmesį į įvairias pilietinės visuomenės organizacijas, kurios reiškia susirūpinimą dėl pilietinės visuomenės marginalizacijos COP Egipte ir kliūčių protestams ir pilietinės visuomenės dalyvavimui; ragina UNFCCC ir Egipto valdžios institucijas užtikrinti teisingą piliečių ir pilietinės visuomenės organizacijų prieigą ir visapusišką jų dalyvavimą COP 27; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pakartoja savo raginimą paleisti visus Egipte savavališkai sulaikytus asmenis ir pabrėžia ypač skubų žmogaus teisių gynėjo Alaa Abd El-Fattaho atvejį; ragina Egipto valdžios institucijas pasinaudoti COP 27 suteiktu postūmiu siekiant pagerinti žmogaus teisių padėtį šalyje ir užtikrinti pagrindines laisves per visą COP 27 ir po jos, visų pirma saviraiškos ir taikių susirinkimų laisves; tvirtai remia JT ekspertų raginimą UNFCCC sekretoriatui parengti žmogaus teisių kriterijus, kurių šalys, kuriose vyks būsimos konvencijos šalių konferencijos, įsipareigotų laikytis ir kurie būtų įtraukti į priimančios šalies susitarimą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina tai, kad Glazgo klimato pakte pripažįstamas pakto nepasirašiusių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pilietinę visuomenę, čiabuvius, vietos bendruomenes, jaunimą, vaikus, vietos ir regionines vyriausybes ir kitus suinteresuotuosius subjektus, svarbus vaidmuo prisidedant prie pažangos siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų; pripažįsta svarbų jaunimo vaidmenį kovos su klimato kaita srityje; todėl ragina šalis ir suinteresuotuosius subjektus užtikrinti prasmingą jaunimo dalyvavimą ir atstovavimą daugiašaliuose, nacionaliniuose ir vietos lygmens sprendimų priėmimo procesuose; ypač primena, kad miestai atlieka svarbų vaidmenį mažinant išmetamą ŠESD kiekį, ir palankiai vertina tai, kad vis daugiau pasaulio miestų ir regionų įsipareigoja siekti neutralaus poveikio klimatui tikslų, visų pirma 100 Europos miestų, dalyvaujančių neutralaus poveikio klimatui ir pažangiųjų miestų misijoje, įsipareigojimus siekiant iki 2030 m. tapti neutralaus poveikio klimatui miestais ir inovacijų centrais, kad visi ES miestai ir jų kaimynai iki 2050 m. pasektų jų pavyzdžiu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, jog siekiant tikslo, kad vidutinė temperatūra pasaulyje nepakiltų daugiau kaip 1,5 oC, reikia veiksmingo visų šalių dalyvavimo, o tam reikia išspręsti teisėtų arba konfliktuojančių interesų klausimą; visų pirma reiškia susirūpinimą dėl to, kad kai kurie dideli teršėjai pasinaudojo savo dalyvavimu COP, siekdami sumenkinti Paryžiaus susitarimo tikslus; yra labai susirūpinęs dėl to, kad UNFCCC nesiima pakankamų veiksmų interesų konfliktų klausimui, susijusiam su suinteresuotųjų subjektų, kurie nėra Konvencijos šalys, dalyvavimu, galiausiai išspręsti; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares imtis vadovaujamojo vaidmens šiame procese siekiant apsaugoti UNFCCC sprendimų priėmimo procesą nuo interesų, kurie prieštarauja Paryžiaus susitarimo tikslams; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina patobulintą Marakešo partnerystę pasaulinių veiksmų klimato kaitos srityje kaip erdvę skatinti nevalstybinius subjektus ir subnacionalines vyriausybes nedelsiant imtis klimato politikos veiksmų ir palankiai vertina tai, kad buvo priimta jos 2022 m. darbo programa; palankiai vertina „Race To Zero“ ir „Race to Resilience“ iniciatyvas kaip svarbias platformas remiant valdymą pagal principą „iš apačios į viršų“, palengvinant ataskaitų teikimą ir vertinant bendrą pažangą subnacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

17.

Plataus užmojo ES klimato politika

| 18. | tikisi, kad įgyvendinant 55 % tikslo priemonių rinkinį ir pagal Europos žaliąjį kursą parengtą politiką bus nustatytos priemonės, kuriomis bus siekiama įgyvendinti ES 2030 m. tikslą ir ne vėliau kaip 2050 m. ES ir jos valstybės narės bus nukreiptos neutralaus poveikio klimatui kryptimi, ir pabrėžia Parlamento poziciją šiuo klausimu; primena, kad, vadovaudamasi ES klimato teisės aktu ir Paryžiaus susitarimu, taip pat geriausiais turimais moksliniais duomenimis, ES turėtų sustiprinti savo klimato politikos veiksmus tiek klimato kaitos švelninimo srityje, kad visuotinis atšilimas neviršytų 1,5 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, tiek prisitaikymo prie klimato kaitos srityje, kad būtų skatinamas atsparumas; ragina ES atnaujinti savo nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmų planus ir padidinti savo išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslą iki COP 27, remiantis geriausiais turimais moksliniais duomenimis; ragina pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinyje numatyti kuo platesnio užmojo tikslus, kad visoms kitoms sutarties šalims būtų duotas aiškus ženklas, jog ES yra pasirengusi teisingai, socialiai subalansuotu, sąžiningu ir ekonomiškai efektyviu būdu prisidėti prie atotrūkio mažinimo siekiant tikslo apriboti visuotinį atšilimą iki 1,5 oC, sykiu atsižvelgiant į pasaulinius sąžiningumo ir teisingumo aspektus, ir ES istorinę ir dabartinę atsakomybę už teršalus, dėl kurių kilo klimato krizė; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į tai, kad bendras ES 2030 m. išmetamų teršalų mažinimo tikslas, nustatytas Europos klimato teisės akte ir pasiūlymuose dėl pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio, sumažins ES išmetamą teršalų kiekį daugiau nei įgyvendinus jos dabartiniuose nacionaliniu lygmeniu nustatytuose įpareigojančiuose veiksmuose nustatytą tikslą 55 proc. sumažinti grynąjį išmetamą ŠESD kiekį; taip pat pabrėžia, kad Parlamento pozicijos dėl šių pasiūlymų ir į planą „REPowerEU“ įtrauktų tikslų ES klimato srities užmojus padidins taip, kad būtų dar labiau viršytas šis lygis, ir ragina Tarybą pritarti Parlamento pozicijoms šiuo klausimu; ragina ES atitinkamai atnaujinti savo išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimus, kad būtų atspindėta ši pozicija, atsižvelgiant į Glazgo klimato pakte priimtą sprendimą persvarstyti 2030 m. tikslus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad dabartinė geopolitinė padėtis atspindi poreikį skubiai mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir poreikį sparčiau diegti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, taip pat suteikia galimybę sustiprinti ES lyderystę šioje srityje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pakartoja, kad klimato srities užmojus būtina įtraukti į visų sričių ES politiką ir priemones, kuriomis ji įgyvendinama, pažymi, kad Europos klimato teisės akto 6 straipsnio 4 dalyje Komisija įpareigojama įvertinti bet kurio priemonės projekto ar pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, įskaitant biudžeto pasiūlymus, suderinamumą su ES klimato tikslais; primygtinai ragina Komisiją įgyvendinti šią nuostatą taip, kaip atliekamas poveikio vertinimas visose ES politikos srityse; pažymi, kad taip pat reikia iš naujo įvertinti ir suderinti galiojančią Sąjungos ir valstybių narių politiką su šiais tikslais, ir tikisi, kad sukurta nauja Europos mokslo patariamoji taryba klimato kaitos klausimais prisidės atliekant šį vertinimą; palankiai vertina, kad į naujai sukurtą Europos mokslo patariamąją tarybą klimato kaitos klausimais paskirta 15 narių; ragina Patariamąją tarybą paskelbti savo vertinimą dėl ES ŠESD biudžeto, atitinkančio tikslą kuo greičiau apriboti visuotinį atšilimą, kad jis neviršytų 1,5 oC, ir tikisi, kad Komisija, rengdama orientacinį Sąjungos ŠESD biudžetą ir Sąjungos klimato tikslus po 2030 m., visapusiškai atsižvelgs į Patariamosios tarybos rekomendacijas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primena neseniai priimtą valstybės narės konstitucinio teismo sprendimą, kad klimato apsauga nėra politinės diskrecijos klausimas ir kad konstitucijos nuostata dėl aplinkos apsaugos valstybei nustatoma konstitucinė prievolė pasiekti neutralų poveikį klimatui; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkreipia dėmesį į tvirtą ES piliečių paramą stiprinant klimato politikos veiksmus, nes beveik kas antras europietis (49 proc.) mano, kad klimato kaita yra pagrindinis visuotinis ES ateities iššūkis, kaip tai matyti iš naujausių Eurobarometro duomenų; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad visa klimato politika turėtų būti vykdoma laikantis teisingo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui principo ir glaudžiai bendradarbiaujant su pilietine visuomene ir socialiniais bei ekonominiais partneriais nacionaliniu lygmeniu; todėl mano, kad didesnis skaidrumas, stipresnė socialinė partnerystė ir pilietinės visuomenės dalyvavimas vietos, regionų, nacionaliniu ir ES lygmenimis yra būtina sąlyga siekiant poveikio klimatui neutralumo tikslo visuose visuomenės sektoriuose sąžiningu, įtraukiu ir socialiai tvariu būdu; |
| --- | --- |

24.

Prisitaikymas ir nuostoliai bei žala

| 25. | palankiai vertina Glazge prisiimtus naujus finansinius įsipareigojimus, susijusius su Prisitaikymo fondu ir Mažiausiai išsivysčiusių šalių fondu; vis dėlto pažymi, kad parama klimato kaitos švelninimui tebėra didesnė nei parama prisitaikymui, ir tvirtai remia raginimą išsivysčiusioms šalims iki 2025 m. bent padvigubinti savo kolektyvinį prisitaikymo prie klimato kaitos finansavimą, palyginti su 2019 m. lygiu, laikantis Glazgo klimato pakto, kad būtų pasiekta geresnė pusiausvyra; apgailestauja, kad praėjus septyneriems metams nuo Paryžiaus susitarimo sudarymo, pasaulinis prisitaikymo prie klimato kaitos tikslas išlieka neapibrėžtas; palankiai vertina Šarm aš Šeicho darbo programą dėl visuotinio prisitaikymo prie klimato kaitos tikslo, priimtą ir pradėtą COP 26; pabrėžia dotacijomis grindžiamo prisitaikymo prie klimato kaitos finansavimo svarbą; ragina ES 2021–2027 m. kasmet didinti prisitaikymo prie klimato kaitos finansavimo dalį, skiriamą pagal priemonę „Globali Europa“; pabrėžia, kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant paversti šį visuotinį prisitaikymo tikslą išmatuojamais rezultatais, kurie, be kita ko, padėtų visapusiškai suprasti klimato ir nelaimių riziką bei susijusius prisitaikymo prie klimato kaitos poreikius ir sąnaudas įvairiais lygmenimis, padidinti nuoseklių ir palyginamų duomenų prieinamumą, nustatyti ir pagerinti įgyvendinimo priemonių, įskaitant finansinę ir technologinę paramą, teikimą ir prieinamumą ir parengti bendrą kiekybinių ir kokybinių rodiklių, metodikų ir principų rinkinį, kad ilgainiui būtų galima stebėti pažangą siekiant tikslų; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programą ir jos stebėsenos bei ataskaitų teikimo sistemą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pakartoja, kad visos šalys neišvengiamai turi imtis trumpalaikių, vidutinės trukmės ir ilgalaikių prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų, jei ketina kuo labiau sumažinti neigiamą klimato ir biologinės įvairovės krizių poveikį ir pasiekti atsparumą klimato kaitai ir darnų vystymąsi, kartu atkreipia dėmesį į ypatingą besivystančių šalių, ypač mažiausiai išsivysčiusių šalių ir mažų besivystančių salų valstybių pažeidžiamumą klimato kaitos poveikio atžvilgiu; atkreipia dėmesį į tai, kad prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmai duoda įvairialypę naudą, pvz., didina žemės ūkio našumą, inovacijas, gerina sveikatą ir gerovę, apsirūpinimo maistu saugumą, pragyvenimą ir biologinės įvairovės išsaugojimą, taip pat padeda mažinti riziką ir nuostolius; ragina ES ir valstybes nares aktyviau vykdyti prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus rengiant privalomus prisitaikymo planus, pažeidžiamumo dėl klimato kaitos vertinimus ir klimato testavimą nepalankiausiomis sąlygomis vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis, taip pat remiant vietos lygmeniu taikomus metodus ir bendradarbiavimą su vietos valdžios institucijomis bei vietos pilietine visuomene, kad būtų visapusiškai laikomasi Paryžiaus susitarime nustatyto prisitaikymo prie klimato kaitos tikslo, ir užtikrinti, kad ES prisitaikymo prie klimato kaitos politika pakankamai apsaugotų ES bendruomenes ir ekosistemas nuo klimato kaitos poveikio; ragina toliau daryti pažangą įgyvendinant naująją ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją ir pabrėžia jos sąsajų su ES biologinės įvairovės strategija ir naująja prisitaikymo prie klimato kaitos reglamentavimo sistema pagal Europos klimato teisės aktą svarbą; pakartoja savo raginimus jas įgyvendinti su plačiu užmoju, įskaitant jų tarptautinius elementus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pažymi, kad nors klimato kaita yra visuotinė problema, kiekvienas regionas nuo jos kenčia skirtingai, o vietos vyriausybės, kurios yra arčiau gyventojų, yra svarbūs subjektai palengvinantys prisitaikymą prie klimato kaitos; pažymi, kad reikia geriau paskirstyti finansinius išteklius vietos lygmeniu, kad būtų sukurti veiksmingi ir tikslingi sprendimo būdai ir šia prasme palankiai vertina Prisitaikymo prie klimato kaitos misiją, kuri parems ne mažiau kaip 150 regionų ir bendruomenių padėdama joms iki 2030 m. užtikrinti atsparumą klimato kaitai; ragina remti regioninį ir decentralizuotą požiūrį reaguojant į klimato kaitos poveikį ir užtikrinant galimybes besivystančioms šalims gauti kovos su klimato kaita finansavimą, kad vietos valdžios institucijoms, vietos pilietinės visuomenės organizacijoms ir aplinkos gynėjams būtų suteiktas svarbesnis vaidmuo kovojant su klimato kaitos padariniais ir būtų pasiekti pažeidžiamiausi asmenys; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje, kurią Komisija priėmė 2021 m. vasario 24 d., suformuluotas Komisijos tikslas padidinti išteklius ir toliau telkti didesnio masto prisitaikymo veiksmų finansavimą ir kad ypač daug dėmesio reikia skirti tam, kad finansiniai ištekliai pasiektų pažeidžiamiausias besivystančių šalių bendruomenes; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad išankstinio perspėjimo sistemos yra labai svarbios siekiant veiksmingai prisitaikyti prie klimato kaitos, tačiau jos prieinamos mažiau nei pusei WMO narių; pritaria WMO pasiūlymui, kuris turi būti patvirtintas COP 27, kad per ateinančius penkerius metus išankstinio perspėjimo sistemos pasiektų visus; tikisi, kad ši išankstinio perspėjimo paslaugų iniciatyva bus greitai įgyvendinta, visų pirma siekiant kuo greičiau išsaugoti kuo daugiau gyvybių; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad žalioji infrastruktūra padeda prisitaikyti prie klimato kaitos ir nelaimių rizikos mažinimo, nes padeda saugoti gamtą ir ekosistemas, išsaugoti ir atkurti natūralias buveines ir rūšis, išlaikyti tinkamą ekologinę būklę, užtikrinti vandens telkinių valdymą ir apsirūpinimo maistu saugumą; pažymi, kad žaliosios infrastruktūros plėtra yra viena iš veiksmingiausių prisitaikymo prie klimato kaitos priemonių, kurią galima įgyvendinti miestuose, nes ja sušvelninamas neigiamas poveikis, patiriamas dėl klimato kaitos ir vis dažnesnių ekstremalių meteorologinių reiškinių – karščio bangų, miško gaisrų, ekstremalių liūčių, potvynių ir sausrų, sušvelninamas ekstremalus temperatūros svyravimas ir pagerinama miestų teritorijose gyvenančių gyventojų gyvenimo kokybė, įskaitant jų psichikos ir fizinę sveikatą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkreipia dėmesį į aplinkosauginį, socialinį ir ekonominį dykumėjimo poveikį vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, jo sukeliamą gyventojų skaičiaus mažėjimą tam tikrose vietovėse ir bendro požiūrio poreikį siekiant užkirsti kelią šiam reiškiniui, prie jo prisitaikyti ir jį įveikti; todėl primena didžiulę vandentvarkos svarbą klimato kaitos švelninimui ir prisitaikymui prie jos, taip pat siekiant užtikrinti aprūpinimą vandeniu ir maistu, apsaugoti biologinę įvairovę ir remti sveiką dirvožemį; todėl pabrėžia, kad reikia skubiai ir visapusiškai įgyvendinti ES Vandens pagrindų direktyvą, kad būtų pasiekti jos tikslai ir geriau valdomi Europos vandens ištekliai; pažymi, kad pakartotinis vandens naudojimas ir vandens taupymas pasitelkiant žiedinius procesus turi būti visiškai įgyvendintas visoje ekonomikoje ir visuomenėje, siekiant pasinaudoti vandens verte ir užtikrinti aprūpinimo vandeniu saugumą kiekybės ir kokybės požiūriu; pabrėžia, kad skaitmeniniai sprendimai gali padėti prisitaikyti prie klimato kaitos gerinant gebėjimus prognozuoti vandens trūkumą, potvynius ir vandens taršą, ir remia šių priemonių diegimą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi, kad klimato kaita ir aplinkos būklės blogėjimas yra pagrindiniai žmonių priverstinės migracijos ir grėsmę didinantys veiksniai, darantys poveikį žmonių saugumui ir socialiniam bei politiniam stabilumui; pabrėžia, kad nepakankami klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos pajėgumai gali privesti prie ginkluotų konfliktų, maisto trūkumo, gaivalinių nelaimių ir su klimato kaita susijusio žmonių perkėlimo; ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti dėl su klimato kaita susijusio perkėlimo nukentėjusių žmonių poreikius ir pažeidžiamumą ir ragina stiprinti ES vystomąjį bendradarbiavimą ir humanitarinę politiką bei atitinkamas jų finansines priemones, siekiant remti prisitaikymą prie klimato kaitos besivystančiose šalyse, didinti atsparumą, stiprinti nelaimių rizikos mažinimą ir reaguoti į ekstremaliąsias humanitarines situacijas augančių poreikių laikotarpiu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pažymi, kad Paryžiaus susitarimo 8 straipsnyje (dėl nuostolių ir žalos) teigiama, kad šalys turėtų laikytis bendradarbiavimu pagrįsto požiūrio su neigiamu klimato kaitos poveikiu sietinų nuostolių ir žalos srityje; todėl pabrėžia pasaulinių paramos priemonių tokiose srityse, kurioms klimato kaita daro ypač didelę neigiamą įtaką, kaip antai pakrančių zonose ir salose bei vietovėse, kurių gebėjimai prisitaikyti yra riboti, svarbą; ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti ryšius tarp išsivysčiusių, besivystančių ir mažiausiai išsivysčiusių šalių ir siekti intensyvesnio Didelio užmojo koalicijos darbo tiek klimato kaitos švelninimo, tiek prisitaikymo prie klimato kaitos finansavimo ir nuotolių bei žalos kompensavimo srityse; pripažįsta, kad tai yra esminiai pasaulinio su klimato kaita susijusio teisingumo elementai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | dėkoja IPCC ir labai vertina darbą, atliktą rengiant jos 6-ąją vertinimo ataskaitą; palankiai vertina patikimą nuostolių ir žalos vertinimą, įtrauktą į naujausią IPCC II darbo grupės ataskaitą, ir atkreipia dėmesį į tai, kaip joje pripažįstama, kad nuostoliai ir žala tampa vis svarbesni veiksniai tiek tarptautinės klimato politikos, tiek klimato mokslo srityse; ragina IPCC tęsti šį darbą ir parengti specialią ataskaitą, kurioje būtų konkrečiai nagrinėjami nuostoliai ir žala; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pakartoja, kad tarptautinės institucijos turi stiprinti savo organizacijas, bendradarbiavimą ir krizių valdymą, kad geriau pasirengtų klimato kaitai vietos ir pasauliniu lygmeniu ir žengtų žingsnį institucinio prisitaikymo prie klimato kaitos link; |
| --- | --- |

35.

Klimato ir biologinės įvairovės krizės

| 36. | pažymi, kad, siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų, svarbu apsaugoti, išsaugoti ir atkurti gamtą ir ekosistemas; taip pat primena, kad biologinė įvairovė atlieka labai svarbų vaidmenį sudarant sąlygas žmonėms kovoti su pasaulio klimato atšilimu, prie jo prisitaikyti ir didinti atsparumą; mano, kad gamtos procesais pagrįsti sprendimai ir ekosisteminiai metodai yra svarbios priemonės, kuriomis remiamas klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos, taip pat biologinės įvairovės ir miškų apsauga ir atkūrimas bei nelaimių rizikos mažinimas; pabrėžia, kad kuo greičiau atkurdama nualintas ekosistemas ir veiksmingai bei teisingai išsaugodama 30–50 proc. Žemės sausumos ploto, gėlo vandens ir vandenynų buveinių, kartu apsaugodama ir stiprindama žmogaus teises ir čiabuvių tautų teises, visuomenė gali pasinaudoti gamtos gebėjimu absorbuoti ir kaupti anglies dioksidą; pažymi, kad reikia paspartinti pažangą darnaus vystymosi srityje, tačiau tam būtini – pakankamas finansavimas ir politinė parama; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pažymi esminį ir tarpusavyje susietą miškų, biologinės įvairovės ir tvaraus žemės naudojimo vaidmenį sudarant sąlygas pasauliui pasiekti darnaus vystymosi tikslus; todėl pažymi, kad būtina skubiai sustabdyti miškų naikinimą ir žemės būklės blogėjimą ir atsodinti miškus bei gerinti žemės būklę ir taip prisidėti prie metinio grynojo išmetamo ŠESD kiekio mažinimo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pakartoja 141 šalies, kuriose yra daugiau nei 3,6 mlrd. hektarų miškų, vyriausybių pažadą iki 2030 m. sustabdyti miškų naikinimą ir juos atsodinti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pakartoja, kad griežtas didelių anglies sankaupų turinčių ekosistemų išsaugojimas ir atkūrimas yra reagavimo priemonė, daranti tiesioginį poveikį ir teikianti daugialypės naudos klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos srityse; pripažįsta, kad miškai atlieka itin svarbų vaidmenį klimato ir biologinės įvairovės apsaugos srityje; pabrėžia, kad miškai prisideda prie neigiamo klimato kaitos poveikio švelninimo ir prisitaikymo prie jo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pažymi, kad sektorių politika ir žemės naudojimo sektoriaus klimato politika, įskaitant svarbią pirminės žemės ūkio ir miškininkystės produktų gamybos veiklą, turi tinkamai derėti su natūralių ir pusiau natūralių ekosistemų natūralaus prisitaikymo prie klimato kaitos pajėgumais ir kuo labiau pagerinti galimus dominuojančio kultūrinio kraštovaizdžio prisitaikymo prie klimato kaitos pajėgumus; atkreipia dėmesį į naujausią teismo sprendimą byloje, kurioje ieškovai buvo miškininkai – jie iškėlė bylą valstybei dėl jos nacionalinės miškų politikos, kuria jiems faktiškai buvo užkirstas kelias gerinti tvarkomų miškų atsparumą, įskaitant natūralaus atželdinimo paskatų mažinimą (20); |
| --- | --- |

40.

| 41. | primena, kad, remiantis Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos penktąja vertinimo ataskaita, čiabuvių, vietos ir tradicinės žinios yra svarbus tvaraus gamtos išteklių valdymo, biologinės įvairovės išsaugojimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos išteklius; pabrėžia, jog būtina stiprinti jų bendruomenių teises į žemę ir išteklius siekiant sušvelninti klimato kaitą, kaip nustatyta Jungtinių Tautų deklaracijoje dėl čiabuvių tautų teisių ir TDO konvencijoje Nr. 169, ir laikytis laisvo, išankstinio ir informacija pagrįsto sutikimo principo; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atkreipia dėmesį į poreikį vykdant verslo veiklą apsaugoti žemės ir aplinkos gynėjus, užtikrinant veiksmingą ir patikimą aplinkos, darbo teisių, teisių į žemę, čiabuvių tautų teisių, pragyvenimo šaltinių ir kultūrų reglamentavimo apsaugą, įskaitant laisvo, išankstinio ir informacija pagrįsto sutikimo principą; šiuo atžvilgiu palankiai vertina ES iniciatyvas dėl deramo įmonių tvarumo patikrinimo ir reglamentą dėl tam tikrų su miškų naikinimu ir alinimu siejamų prekių ir produktų tiekimo Sąjungos rinkai ir jų eksporto iš Sąjungos; ragina šalis užtikrinti, kad COP 27 prisiimti įsipareigojimai įgyvendinti Paryžiaus susitarimą derėtų su esamais tarptautiniais įsipareigojimais ir standartais žmogaus teisių srityje, taikomais įmonių veikloje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | primena, kad klimato kaita yra vienas iš pagrindinių tiesioginių biologinės įvairovės nykimo ir žemės degradacijos veiksnių; pabrėžia, kad numatoma, jog neigiamas klimato kaitos poveikis gamtai ir biologinei įvairovei, ekosistemoms, vandenynams, sveikatai ir apsirūpinimo maistu saugumui ateinančiais dešimtmečiais taps itin reikšmingas; pabrėžia, kad reikalinga stipresnė, privaloma ir didesnio užmojo tarptautinė sistema, kad būtų apsaugota pasaulio biologinė įvairovė, sustabdytas jos dabartinis nykimas ir kad ji, kiek įmanoma, būtų atkurta; atsižvelgdamas į tai, pripažįsta 2022 m. gruodžio mėn. Monrealyje (Kanada) vyksiančios biologinės įvairovės konferencijos svarbą; ragina IPCC ir IPBES toliau stiprinti savo bendradarbiavimą ir bendrą darbą siekiant suteikti politikos formuotojams naujausias mokslines žinias apie dvigubą klimato ir biologinės įvairovės krizę ir kaip ją įveikti; taip pat ragina Jungtinių UNFCCC bendradarbiauti su JT Biologinės įvairovės konvencija (UNCBD) ir JT vystymosi programa (UNDP) siekiant sukurti nuoseklią poveikio klimatui neutralumo ir atsparumo, biologinės įvairovės apsaugos ir darnaus vystymosi sistemą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina šalis, vadovaujantis Glazgo klimato paktu, laikytis integruoto požiūrio į biologinės įvairovės klausimo sprendimą nacionalinės, regioninės ir vietos politikos ir planavimo sprendimuose; šiuo atžvilgiu ragina UNFCCC bendradarbiauti su UNCBD ir UNDP siekiant sukurti nuoseklią poveikio klimatui neutralumo ir atsparumo, biologinės įvairovės apsaugos ir darnaus vystymosi sistemą; palankiai vertina Edinburgo deklaraciją dėl pasaulinės biologinės įvairovės strategijos po 2020 m., kuri yra įtraukus veiksmų visais valdžios lygmenimis pavyzdys; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina šalis tęsti dialogą vandenynų ir klimato kaitos klausimais nustatant konkrečius, į veiksmus orientuotus tikslus, sprendžiant svarbiausius ir aktualiausius vandenynų ir klimato sąsajos klausimus ir skatina šalis, visų pirma pakrantės šalis, į savo atnaujintus nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, nacionalinius prisitaikymo prie klimato kaitos planus, ilgalaikes strategijas ir bendros pažangos įvertinimus, be kitų veiksmų, įtraukti atitinkamus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

45.

Tvarus kovos su klimato kaita finansavimas

| 46. | pabrėžia, kad ES ir jos valstybės narės yra didžiausios viešojo finansavimo kovai su klimato kaita teikėjos; pripažįsta, kad kovos su klimato kaita finansavimas yra svarbus sėkmingiems klimato srities veiksmams, ypač dėl to, kad daugelio besivystančių šalių nacionaliniu lygmeniu nustatyti įpareigojantys veiksmai yra sąlyginiai, o jų įgyvendinimas priklauso nuo pakankamos finansinės paramos; todėl palankiai vertina tai, kad iki 2025 m. bus nustatytas naujas bendras kiekybinis kovos su klimato kaita finansavimo tikslas, kuris turėtų būti gerokai didesnis nei 2020 m. 100 mlrd. USD metinis tikslas ir kuriame turėtų būti atsižvelgiama į besivystančių šalių poreikius ir prioritetus, susijusius su papildomu ir tinkamu kovos su klimato kaita finansavimu; mano, kad įgyvendinant šį naują bendrą kiekybinį kovos su klimato kaita finansavimo tikslą reikėtų išnagrinėti atskirus klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo prie jos ir nuostolių bei žalos mažinimo tikslus; pabrėžia, kad nustatant šalių įnašus būsimuose kovos su klimato kaita finansavimo tiksluose turėtų būti atsižvelgiama į besivystančių šalių poreikius ir į Paryžiaus susitarimo teisingumo principą; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad reikia aiškiai teikti pirmenybę dotacijomis grindžiamam kovos su klimato kaita finansavimui siekiant užtikrinti, kad kovos su klimato kaita finansavimu nebūtų prisidedama prie netvaraus skolos lygio besivystančiose šalyse; pakartoja savo raginimą sukurti specialų ES viešųjų finansų mechanizmą, kuriuo būtų numatyta papildoma ir pakankama parama siekiant užtikrinti, kad ES sąžininga dalimi prisidėtų siekiant tarptautinio kovos su klimato kaita finansavimo tikslo; primena savo 2022 m. birželio 22 d. poziciją dėl pasienio anglies dioksido korekcinio mechanizmo (PADKM) (21), pagal kurį Sąjunga turėtų finansuoti mažiausiai išsivysčiusių šalių pastangas dekarbonizuoti savo gamybos pramonės sektorius, kai metinis kiekis atitinka bent jau pajamų, gautų parduodant PADKM pažymėjimus, lygį; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kaip svarbu įgyvendinti visuotinį tikslą prisitaikyti prie klimato kaitos ir sutelkti reikšmingą naują prisitaikymui skirtą finansavimą besivystančiose šalyse; susirūpinęs pažymi, kad prisitaikymo išlaidos ir poreikiai didėja ir kad jie yra nuo penkių iki dešimties kartų didesni nei dabartiniai tarptautiniai viešojo prisitaikymo prie klimato kaitos finansavimo srautai, todėl didėja prisitaikymo finansavimo atotrūkis; atkreipia dėmesį į neišvengiamus sunkumus nukreipiant privatų finansavimą prisitaikymui prie klimato kaitos; atkreipia dėmesį į tai, kad dabartiniai pasauliniai finansiniai srautai yra nepakankami būtiniems prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmams įgyvendinti, ypač besivystančiose šalyse, be kita ko, dėl to, kad didelė prisitaikymo prie klimato kaitos finansų dalis skiriama paskolų forma; pažymi, kad 50 proc. viso ES kovos su klimato kaita finansavimo 2020 m. buvo teikiama dotacijų forma ir ragina ES ir visas valstybes nares padidinti dotacijomis grindžiamą finansavimą, visų pirma prisitaikymui prie klimato kaitos ir ypač mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir mažoms besivystančioms salų valstybėms; ragina ES ir jos valstybes nares įsipareigoti gerokai padidinti teikiamą prisitaikymo prie klimato kaitos finansavimą ir COP 27 metu pateikti aiškų planą, kaip pasiekti Glazgo klimato pakte sutartą tikslą iki 2025 m. prisitaikymui prie klimato kaitos skirti dvigubai didesnį finansavimą, palyginti su 2019 m. lygiu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pripažįsta, kad reikia pažangos nuostolių ir žalos atlyginimo finansavimo klausimu; ragina šalis susitarti dėl naujų, tinkamų ir papildomų viešojo finansavimo šaltinių, aiškiai pirmenybę teikiant dotacijoms, siekiant atlyginti neigiamo klimato kaitos poveikio sukeltus nuostolius ir žalą; atkreipia dėmesį į neišvengiamus sunkumus nukreipiant privatų finansavimą nuostoliams ir žalai kompensuoti; primygtinai ragina ES rengiantis COP 27 konstruktyviai remti besivystančių šalių pasiūlymus COP 27 sukurti nuostolių ir žalos finansavimo priemonę, be kita ko, išnagrinėjant tokios priemonės sukūrimo sąlygas ir atsižvelgiant į esamus institucinius susitarimus; ragina nuostolių ir žalos klausimą nuolat įtraukti į būsimas COP, kad būtų sukurta aiški derybų erdvė, siekiant stebėti, kaip šie klausimai sprendžiami, ir daryti pažangą juos sprendžiant, taip pat ragina užtikrinti visapusišką Santjago tinklo veikimą, kad būtų veiksmingai skatinama techninė pagalba siekiant tinkamai atlyginti nuostolius ir žalą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primena, kad visos šalys privalo finansinius srautus – viešus ir privačius, vidaus ir tarptautinius – suderinti su Paryžiaus susitarime nustatytu 1,5 oC temperatūros tikslu; pakartoja, kad reikia skubiai nutraukti subsidijas iškastiniam kurui ir kitas aplinkai žalingas subsidijas ES ir visame pasaulyje; atkreipia dėmesį į Glazgo klimato pakte nustatytą įsipareigojimą paspartinti pastangas atsisakyti vis dar populiarių anglimi kūrenamų elektrinių ir neveiksmingų subsidijų iškastiniam kurui; yra susirūpinęs dėl to, kad nėra apibrėžta, kas yra „neveiksminga subsidija iškastiniam kurui“ ir kad tai kelia didelį pavojų tokių įsipareigojimų patikimumui; pažymi, kad subsidijos iškastiniam kurui ES vis dar siekia apie 55–58 mlrd. EUR per metus; primena Komisijai ir valstybėms narėms pagal 8-ąją aplinkos veiksmų programą jų prisiimtus įsipareigojimus nustatyti galutinį laipsniško subsidijų iškastiniam kurui panaikinimo terminą, kuris atitiktų siekį apriboti visuotinį atšilimą iki 1,5 oC, taip pat parengti privalomą valstybių narių pažangos siekiant laipsniškai panaikinti subsidijas iškastiniam kurui stebėsenos ir ataskaitų teikimo Sąjungos sistemą, grindžiamą sutarta metodika; ragina Komisiją ir visas valstybes nares įgyvendinti konkrečią politiką, terminus ir priemones, kad kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2025 m. būtų palaipsniui panaikintos visos tiesioginės ir netiesioginės subsidijos iškastiniam kurui; ragina kitas konvencijos šalis imtis panašių priemonių ir bendradarbiauti siekiant parengti sutartį dėl iškastinio kuro neplatinimo; palankiai vertina G 7 įsipareigojimą iki 2022 m. pabaigos nutraukti iškastinio kuro plėtros užsienyje finansavimą, kartu pabrėždamas, kad šis įsipareigojimas turėtų būti taikomas ir šalies viduje; atkreipia dėmesį į poreikį užtikrinti, kad ES anglies dioksido apmokestinimo sistema neskatintų pramoninės taršos; pabrėžia Inovacijų fondo svarbą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mano, jog labai svarbu, kad pagrindinės tarptautinės finansų įstaigos greitai priimtų ir plėtotų žaliąjį finansavimą, siekiant sėkmingai sumažinti pasaulio ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro; primena Europos investicijų banko (EIB), kaip ES klimato banko, vaidmenį ir jo neseniai priimtas Klimato banko veiksmų gaires bei atnaujintą skolinimo energetikos sektoriui politiką ir papildomas Europos investicijų fondo (EIF) pastangas inicijuoti investicijas į klimatą; palankiai vertina tai, kad Europos Centrinis Bankas įsipareigojo integruoti klimato kaitos aspektus į savo pinigų politikos sistemą; primygtinai ragina daugiašalius plėtros bankus, įskaitant EIB, ir vystymosi finansų įstaigas, kurios paprastai teikia finansinę paramą naudodamos su skolos susidarymu susijusias priemones, kad įgyvendintų atsakingo skolinimo ir skolinimosi principus ir suderintų savo netiesiogines investicijas su Paryžiaus susitarimu bei surinktų ir panaudotų kokybiškus duomenis apie klimato riziką, pažeidžiamumą ir poveikį siekdamos nukreipti investicijas taip, kad jos būtų suderinamos su 1,5 oC tikslu; pripažįsta sukurto Glazgo nulinės taršos finansinio aljanso ir jo įsipareigojimo remti besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių perėjimą prie nulinės taršos svarbą; šiuo požiūriu palankiai vertina ES susitarimą dėl įmonių informacijos apie tvarumą teikimo, kuris yra labai svarbus kuriant finansinę paramą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | remia Finansų ministrų koalicijos dėl klimato politikos veiksmų darbą ir ragina visas vyriausybes patvirtinti koalicijos įsipareigojimus suderinti visų sričių politiką ir praktiką, susijusią su finansų ministerijų kompetencija, su Paryžiaus susitarimo tikslais ir nustatyti veiksmingą anglies dioksido kainodarą, kaip išdėstyta Helsinkio principuose; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palankiai vertina Tarptautinių tvarumo standartų valdybos darbą siekiant parengti pasaulinius bazinius informacijos apie tvarumą atskleidimo kapitalo rinkose standartus, siekiant daugiau kapitalo nukreipti į švarias technologijas ir investicijas į klimatą; |
| --- | --- |

52.

Pastangos visuose sektoriuose

| 53. | primena, kad Europos klimato teisės akte numatytas įsipareigojimas sudaryti palankesnes sąlygas konkretiems sektoriams skirtiems dialogams ir partnerystėms klimato klausimais, įtraukiai ir reprezentatyviai suburiant pagrindinius suinteresuotuosius subjektus, kad sektoriai būtų skatinami patys parengti neprivalomas orientacines veiksmų gaires ir planuoti savo perėjimą prie Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo įgyvendinimo iki 2050 m.; atkreipia dėmesį į tai, kad šios veiksmų gairės galėtų būti vertingas indėlis padedant sektoriams planuoti būtinas investicijas į perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir taip pat galėtų padėti didinti sektorių dalyvavimą ieškant neutralaus poveikio klimatui sprendimų; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina visas šalis kuo greičiau imtis veiksmų, kad būtų sumažintas išmetamas metano kiekis; palankiai vertina Pasaulinį įsipareigojimą dėl metano, kurį ES, JAV ir daugelis kitų šalių prisiėmė per COP 26 ir kuriuo siekiama iki 2030 m. 30 proc. sumažinti visą dėl žmogaus veiklos išmetamą metano kiekį, palyginti su 2020 m. lygiu, nes tai yra pirmas žingsnis siekiant 45 proc. sumažinimo tikslo, kaip rekomendavo UNEP (22); primygtinai ragina visas konvenciją pasirašiusias šalis užtikrinti, kad iki 2030 m. jos bent 30 proc. sumažintų savo teritorijose išmetamo metano kiekį, ir priimti nacionalines priemones šiam tikslui pasiekti; pažymi, kad apie 60 proc. viso pasaulio metano išmetama iš tokių šaltinių kaip žemės ūkis, sąvartynai, nuotekų valymo įrenginiai ir iškastinio kuro gamyba bei transportavimas vamzdynais; primena, kad metanas yra stiprios ŠESD, kurių poveikis klimatui yra 28 kartais didesnis už CO2 per 100 metų laikotarpį ir 80 kartų didesnis per 20 metų laikotarpį; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į tai, kad ryžtingesni veiksmai mažinant išmetamą metano kiekį yra viena iš ekonomiškai efektyviausių priemonių siekiant sumažinti išmetamą ŠESD kiekį trumpuoju laikotarpiu; pažymi, kad jau yra daug technologijų ir būdų, kaip ekonomiškai efektyviai, mažomis arba neigiamomis sąnaudomis sumažinti išmetamą metano kiekį; pažymi, kad metano išmetimą žemės ūkyje daugiausia skatina didėjantis gyvulių skaičius ir kad dėl mėšlo ir žarnyno fermentacijos gyvulių išmetami teršalai sudaro apytiksliai 32 proc. antropogeninės kilmės metano kiekio; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į pasiūlymą mažinti energetikos sektoriuje išmetamą metano kiekį, kurį Komisija pristatė 2021 m. gruodžio mėn.; ragina priimti papildomas privalomas teisėkūros priemones, kuriomis būtų sprendžiama išmetamųjų teršalų problema kituose taršiuose sektoriuose, nustatyti privalomus Sąjungos išmetamo metano kiekio mažinimo tikslus, taip pat įtraukti metaną į Nacionalinių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų direktyvą kaip reglamentuojamus teršalus; pakartoja savo raginimą spręsti gyvulių tankumo ES klausimą siekiant užtikrinti plataus užmojo išmetamo ŠESD kiekio sumažinimą šiame sektoriuje; pakartoja savo poziciją, kad reikia keisti vartojimo modelius ir pereiti prie sveikesnių maisto produktų, mitybos ir gyvenimo būdo, įskaitant didesnį tvariai ir regione pagamintų augalų ir augalinių maisto produktų vartojimą, ir kad reikia spręsti perteklinio mėsos ir itin perdirbtų produktų vartojimo problemą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mano, kad taikant tvarios žemės ūkio gamybos modelius reikia nustatyti pasaulinius standartus naudojant tarpsektorinę, daugiadalykę koncepciją „Viena sveikata“ (23), siekiant užtikrinti perėjimą prie tvarių maisto sistemų, taip pat įgyvendinti Paryžiaus susitarimo ir Glazgo klimato pakto įsipareigojimus; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pripažįsta, kad klimato kaita prisidės prie padidėjusio atsparumo antibiotikams, todėl ragina šalis pasiekti visuotinį susitarimą sumažinti antimikrobinių medžiagų naudojimą ir kovoti su atsparumo rizika; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia, kad transporto sektorius yra vienintelis sektorius, kuriame išmetamųjų teršalų kiekis ES lygmeniu nuo 1990 m. padidėjo, ir tai nesuderinama su ES klimato tikslais, pagal kuriuos reikia labiau ir greičiau mažinti visų visuomenės sektorių, įskaitant aviacijos ir jūrų sektorius, išmetamų teršalų kiekį; mano, jog siekiant užtikrinti, kad nacionaliniu lygmeniu nustatyti įpareigojantys veiksmai atitiktų visos ekonomikos mastu prisiimtus įsipareigojimus, kaip reikalaujama pagal Paryžiaus susitarimą, konvencijos šalys turėtų būti primygtinai raginamos įtraukti tarptautinės laivybos ir aviacijos išmetamus teršalus į jų prisiimtus nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus bei susitarti dėl tarptautinio, regioninio ir nacionalinio lygmens priemonių ir jas įgyvendinti, siekiant sumažinti šiuose sektoriuose išmetamų teršalų kiekį, įskaitant su CO2 nesusijusį aviacijos poveikį; be to, primena, kad, TEA teigimu, norint iki 2050 m. pasiekti nulinį grynąjį išmetamųjų teršalų kiekį, visi nauji pasaulyje rinkai pateikiami lengvieji automobiliai iki 2035 m. turi užtikrinti nulinį išmetamųjų teršalų kiekį; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atkreipia dėmesį į tai, kad jūrų ir aviacijos sektoriuose išmetami teršalai turi būti įtraukti į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ATLPS) – tai taip pat galėtų būti pavyzdys kitoms šalims ir padės siekti platesnių užmojų tarptautiniu lygmeniu, be kita ko, Tarptautinėje jūrų organizacijoje (IMO) ir Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje (ICAO); yra susirūpinęs dėl lėtos pažangos IMO ir ICAO mažinant tarptautinės laivybos ir aviacijos išmetamą teršalų kiekį; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti visas pastangas siekiant stiprinti Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemą (CORSIA), kartu užtikrinant ES teisėkūros autonomiją įgyvendinant ATLPS direktyvą; palankiai vertina tęsiamą IMO darbą, kuriuo ji siekia atnaujinti savo šiltnamio efektą sukeliančių dujų strategiją ir išmetamo kiekio mažinimo tikslą ir priimti konkrečias priemones; tačiau primygtinai ragina IMO sparčiai patvirtinti trumpalaikius ir vidutinės trukmės tikslus ir priemones, kurie būtų suderinti su Paryžiaus susitarimo tikslais; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atkreipia dėmesį į didžiulį poveikį klimatui, kurį sukelia privačių lėktuvų naudojimas, nes per vieną privatų reisą vos per valandą gali būti išmetamos dvi metrinės tonos CO2 (24); pabrėžia, jog svarbu, kad vadovai rodytų pavyzdį, ir todėl apgailestauja, kad kai kurie pasaulio lyderiai ir delegatai į COP 26 vyko privačiais lėktuvais; ragina visus COP 27 dalyvius vykstant į konferenciją pasirinkti mažiausiai taršų transporto būdą; susirūpinęs atkreipia dėmesį į vertinimus, kad privačių lėktuvų naudojimas Europoje padidėjo 30 proc., palyginti su ikipandeminiu lygiu (25), todėl ragina valstybes nares nedelsiant imtis priemonių privačių lėktuvų naudojimui savo teritorijose apriboti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | palankiai vertina per COP 26 pradėtą iniciatyvą „Beyond Oil and Gas Alliance“ (BOGA) ir pažymi privalomą jos tikslo riboti iškastinio kuro tiekimą ir nutraukti naftos ir dujų gavybą pobūdį; primena, kad iškastinis kuras labiausiai prisideda prie klimato kaitos, dėl jo išmetama daugiau kaip 75 proc. visų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir kad pagal dabartinius planus būtų išgaunama apie 240 proc. daugiau anglių, 57 proc. daugiau naftos ir 71 proc. daugiau dujų, nei tai būtų suderinama su siekiu užtikrinti, kad visuotinis atšilimas neviršytų 1,5 oC; pritaria socialiai teisingai ir lygiateisiškai visuotinei pertvarkai siekiant suderinti naftos ir dujų gavybą su Paryžiaus susitarimo tikslais; ragina visas valstybes nares ir kitas Paryžiaus susitarimo šalis prisijungti prie šios iniciatyvos; |
| --- | --- |

60.

| 61. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad investuotojai į iškastinį kurą, remdamiesi investicijų susitarimais, kelia bylas vyriausybėms investiciniuose teismuose dėl to, kad vyriausybės vykdo klimato politiką, laipsniškai atsisako iškastinio kuro arba vykdo teisingą pertvarką; ragina užtikrinti dvišalių ir daugiašalių investicijų susitarimų ir tarptautiniu mastu sutartų klimato tikslų nuoseklumą, netaikant investicijų į iškastinį kurą apsaugos; |
| --- | --- |

61.

| 62. | primena, kad pagal 6-ąją IPCC metinę ataskaitą klimato kaitos švelninimo galimybės, kainuojančios 100 USD už CO2 toną ar mažiau, galėtų padėti iki 2030 m. sumažinti pasaulinį išmetamą ŠESD kiekį bent jau perpus, palyginti su 2019 m. lygiu; todėl pabrėžia, kad veiksmingos anglies dioksido kainos įvedimas, kaip platesnio politikos priemonių derinio dalis, gali padėti gerokai sumažinti išmetamą ŠESD kiekį ir skatinti švarių technologijų inovacijas; ragina ES imtis vadovaujamo vaidmens skatinant anglies dioksido apmokestinimą ir drauge veiksmingai ir socialiniu požiūriu įtraukiai naudojant pajamas, kad būtų skatinama greitesnė ir teisingesnė pertvarka; taip pat ragina ES ieškoti sąsajų su trečiosiose šalyse ir regionuose taikomais anglies dioksido apmokestinimo mechanizmais ir kitų bendradarbiavimo formų, kad visame pasaulyje būtų sparčiau ekonomiškai efektyviai ir socialiniu požiūriu teisingai mažinamas išmetamųjų teršalų kiekis ir kartu mažinama anglies dioksido nutekėjimo rizika, taip padedant užtikrinti vienodas sąlygas visame pasaulyje; ragina Komisiją taikyti apsaugos priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad bet koks ryšys su ES ATLPS ir toliau padėtų užtikrinti papildomą nuolatinį indėlį į klimato kaitos švelninimą ir nedarytų neigiamo poveikio ES vidaus įsipareigojimams, susijusiems su išmetamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina Komisiją bendradarbiauti su kitais didžiausiais CO2 išmetančiais subjektais ir sukurti tarptautinį klimato klubą, kuris būtų atvirtas visoms šalims, įsipareigojusioms siekti plataus užmojo tikslų klimato srityje ir veiksmingai apmokestinti anglies dioksidą, įskaitant bendrus išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslus ir poveikio klimatui neutralumo užtikrinimą ne vėliau kaip iki 2050 m.; |
| --- | --- |

63.

Klimato kaita ir lyčių aspektas

| 64. | įspėja, kad klimato kaita daro skirtingą poveikį žmonėms priklausomai nuo tokių veiksnių kaip lytis, amžius, negalia, etninė kilmė ir skurdas; mano, kad perėjimas prie tvarios visuomenės turi vykti įtraukiai, teisingai ir užtikrinant lygybę ir kad lyčių lygybė yra labai svarbi tokiai pertvarkai; todėl palankiai vertina tai, kad COP 26 buvo priimtas sprendimas, kurį rekomendavo Pagalbinis įgyvendinimo komitetas lyčių ir klimato kaitos klausimais, kad būtų geriau integruojamas lyčių aspektas į nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus ir kad įgyvendinant kovos su klimato kaita finansavimą būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą; tačiau apgailestauja, kad apytiksliai pusė šalių dar turi paskirti ir aprūpinti nacionalinį lyčių aspekto ir klimato kaitos ryšių punktą, kuris būtų atsakingas už derybas dėl klimato ir klimato politikos įgyvendinimą bei stebėseną; |
| --- | --- |

64.

| 65. | atkreipia dėmesį į UNFCCC sustiprintą Limos darbo programą lyčių klausimais ir jos Lyčių lygybės veiksmų planą, kuriuose pripažįstama, kad būtina toliau skatinti ir plačiau propaguoti lyčių lygybę kaip horizontalųjį prioritetą klimato kaitos srityje; pakartoja savo raginimą Komisijai parengti konkrečių veiksmų planą, kuriuo būtų siekiama įvykdyti atnaujinto Lyčių lygybės veiksmų plano įsipareigojimus, ir sukurti nuolatinį ES lyčių aspekto ir klimato kaitos ryšių punktą, kuriam būtų skiriama pakankamai biudžeto lėšų, kad ES ir pasaulyje būtų galima įgyvendinti ir stebėti lyčių aspekto atžvilgiu konstruktyvius veiksmus klimato kaitos srityje (26); ragina ES integruoti lyčių aspektą į visus klimato ir aplinkos politikos formavimo procesus; pakartoja savo raginimą ES ir jos valstybėms narėms užtikrinti lyčių požiūriu teisingus nacionalinius klimato srities veiksmų planus ir prasmingą visų lyčių dalyvavimą juos rengiant ir įgyvendinant, taip pat stiprinti moterų ir moterų organizacijų vaidmenį valdymo ir sprendimų priėmimo procesuose, didinti jų galimybes gauti finansavimą ir dalyvauti programose, kuriomis remiamas moterų vaidmuo klimato srities veiksmų valdyme; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pažymi, kad pagal Paryžiaus susitarimą tikimasi, kad išsivysčiusios šalys teiks ataskaitas, kaip į finansavimą integruojamas lyčių aspektas ir ar teikiant finansavimą atsižvelgiama į lyčių aspektus; reiškia susirūpinimą dėl to, kad projektuose vis dar aiškiai nepakankamai atsižvelgiama į lyčių aspektą, ir ragina ES dėti daugiau pastangų šioje srityje; rekomenduoja atlikti lyčių aspekto analizę siekiant padėti nustatyti skirtingus visuomenės poreikius ir interesus, taip pat skirtingus visuomenės galimybių naudotis finansavimo mechanizmais lygius; pakartoja savo raginimą Komisijai parengti konkrečių veiksmų planą, kuriuo siekiama įvykdyti COP 25 patvirtinto atnaujinto Lyčių lygybės veiksmų plano įsipareigojimus, kuriems būtų skiriama pakankamai biudžeto lėšų, kad ES ir pasaulyje būtų galima įgyvendinti ir stebėti lyčių aspektą integruojančius veiksmus klimato kaitos srityje; mano, kad tai galėtų būti pavyzdys kitoms konferencijos šalims imtis panašių priemonių; |
| --- | --- |

66.

Pramonė, MVĮ ir konkurencingumas

| 67. | mano, kad COP 27 yra labai svarbus žingsnis nuo Paryžiaus susitarimo pasirašymo 2015 m., nes Sąjunga pradėjo įgyvendinti pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinį, dokumentų rinkinį „RePowerEU“ ir kitas priemones, siekdama ne tik sumažinti išmetamą ŠESD kiekį ir ne vėliau kaip iki 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą, bet ir pertvarkyti savo energetikos sistemą; mano, kad ekonomikos klestėjimas, socialinė sanglauda, darbo vietų kūrimas, darni pramonės plėtra ir klimato politika turėtų vienas kitą stiprinti; pabrėžia, kad kovojant su klimato kaita turėtų būti siekiama mažinti energijos nepriteklių, didinti atsparumą ir konkurencingumą ir suteikti galimybių ES pramonei ir MVĮ, kuriomis būtų galima pasinaudoti, jei teisės aktų leidėjai įsipareigotų laiku imtis specialiai pritaikytų, solidarumu grindžiamų ir tinkamų politinių reagavimo priemonių; mano, jog itin svarbu, kad Sąjunga įgytų pradininkės pranašumą ir būtų lyderė rodydama pavyzdį, sykiu apsaugodama vidaus rinką nuo nesąžiningos trečiųjų šalių konkurencijos ir užtikrindama vienodas sąlygas Europos pramonei visame pasaulyje; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pabrėžia, kad Sąjunga turėtų dėti visas pastangas, kad jos pramonės šakos ir MVĮ išlaikytų pirmaujančią poziciją ir pasaulinį konkurencingumą pereinant prie nulinio grynojo išmetamo ŠESD kiekio ekonomikos; nurodo, kad siekiant išlaikyti ES pirmavimo vaidmenį ir išplėsti jo sritis, reikėtų pasinaudoti turimomis ir novatoriškomis politikos priemonėmis; pabrėžia, kad reikia toliau sparčiai mažinti Europos pramonės priklausomybę nuo iškastinio kuro ir toliau teikti Sąjungos paramą šiam tikslui, visų pirma proporcingiems įsisavinimo MVĮ sprendimams; palankiai vertina iniciatyvas, kurių imtasi strateginių vertės grandinių srityje; pripažįsta teigiamą poveikį Europos pramonei, įskaitant MVĮ, kurį daro priimamos ankstyvos strategijos kovojant su klimato kaita ir Sąjungos pavyzdys siekiant poveikio klimatui neutralumo, nes taip atveriamos naujos galimybės mažiau pažengusioms ar mažesnių užmojų šalims ir gali būti užtikrinamas labai naudingas konkurencinis pranašumas ES pramonei ir MVĮ; pabrėžia, kad reikia parengti daugiašalius ir dvišalius ES ir jos partnerių susitarimus, kurių įgyvendinimas būtų užtikrinamas ir kuriais būtų siekiama perkelti Sąjungos aplinkosaugos standartus ir užtikrinti vienodas sąlygas prekybai ir investicijoms; pabrėžia, kad reikia užkirsti kelią Europos pramonės ir MVĮ gamybos ir investicijų perkėlimui, kuris vyksta dėl to, kad už Sąjungos ribų taikomos ne tokios griežtos kovos su klimato kaita priemonės, ir todėl ragina tarptautinius partnerius derinti pastangas kovojant su klimato kaita; kita vertus, mano, kad gamyba ir investicijos Europoje sustiprintų ES pramonės vertės grandinę ir strateginį savarankiškumą nestabiliame pasauliniame kontekste; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pripažįsta MVĮ, ypač labai mažų įmonių ir startuolių, esminį vaidmenį skatinant ir užtikrinant užimtumą ir augimą, taip pat pirmaujant skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos srityje; primena, kad MVĮ yra esminė Europos ekonominės ir socialinės struktūros dalis, todėl teisės aktų leidėjai turi jas remti ir skatinti pertvarkos laikotarpiu, visų pirma užtikrindami galimybę gauti finansavimą tvarioms technologijoms, paslaugoms ir procesams ir supaprastindami administracines procedūras; yra susirūpinęs dėl to, kad visose su bendrąja rinka susijusiose ES politikos srityse, įskaitant siekį skatinti skaitmeninimą ir žaliąją pertvarką, nepakankamai atsižvelgiama į MVĮ galimybes ir pažeidžiamumą; |
| --- | --- |

69.

| 70. | palankiai vertina ES piliečių, bendruomenių, savivaldybių, miestų, regionų, pramonės sektorių ir institucijų įsipareigojimą, pastangas ir pažangą, kurią jie iki šiol padarė siekdami įgyvendinti Paryžiaus susitarime numatytus įpareigojimus; |
| --- | --- |

70.

| 71. | palankiai vertina tai, kad keletas ES prekybos partnerių pradėjo taikyti prekybos anglies dioksidu ar kitus anglies dioksido apmokestinimo mechanizmus, ir ragina Komisiją toliau skatinti šią ir panašią politiką pasauliniu mastu; laukia greito susitarimo su Taryba dėl pasiūlymo dėl socialiniu požiūriu teisingo ES pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmo, kuris apimtų veiksmingą anglies dioksido nutekėjimo mechanizmą, ir jo poveikio, kuriuo bus skatinamas pasaulinis anglies dioksido apmokestinimas, nes tai padės sumažinti pasaulyje išmetamą anglies dioksido kiekį ir pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslus; |
| --- | --- |

71.

| 72. | mano, kad perėjimas prie tvarios ekonomikos turi būti derinamas su Europos konkurencingumo išsaugojimu ir darbo vietų kūrimu, nes, norint Europos žaliojo kurso sėkmės, labai svarbu, kad bendroji rinka, prisitaikant prie naujos reguliavimo aplinkos, išliktų ekonomiškai efektyvi; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pabrėžia, kad reikia skatinti konkurencingas biržos prekių ir retųjų metalų rinkas, kurios yra būtinos žaliajai pertvarkai, nes pasaulio biržos prekių ištekliai priklauso labai mažai valstybių; pabrėžia, kad nuolatinė priklausomybė nuo kelių tiekėjų bus atoveikis kai kurioms dabartinėms politikos priemonėms, pvz., planui „RePowerEU“, ir Sąjungos piliečių daromoms aukoms; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pabrėžia, kad reikia kvalifikacijos programų, kuriomis būtų siekiama perkvalifikuoti darbo jėgą, kad ji atitiktų didėjančią darbo jėgos paklausą energijos vartojimo efektyvumo, atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir žaliųjų technologijų sprendimų srityse; ragina visas valstybes nares imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad dabartinė ir būsima Europos darbo jėga įgytų visus reikiamus įgūdžius, kad galėtų valdyti, įgyvendinti ir diegti inovacijas, reikalingas žaliajai pertvarkai; |
| --- | --- |

74.

Energetikos politika

| 75. | palankiai vertina visas iniciatyvas, kuriomis siekiama sumažinti ES priklausomybę nuo iškastinio kuro, be kita ko, sumažinti ir galiausiai panaikinti priklausomybę nuo viso Rusijos iškastinio kuro ir susijusių produktų, nes Rusija naudoja savo gamtos išteklius kaip ginklą ir dėl savo invazijos į Ukrainą; atsižvelgdamas į tai, primygtinai ragina Komisiją ir Tarybą parengti investicijų planą, skirtą energijos vartojimo efektyvumo priemonėms ir atsinaujinantiesiems energijos ištekliams, siekiant sustiprinti energetinį savarankiškumą; primena, kad, Komisijos skaičiavimais, norint iki 2030 m. laipsniškai panaikinti mūsų energetinę priklausomybę nuo Rusijos, reikia 300 mlrd. EUR; atkreipia dėmesį į ES vykdomą darbą su tarptautiniais partneriais siekiant įvairinti energijos tiekimą; pažymi, kad Komisijos analizėje, kuria grindžiamas planas „RePowerEU“, prognozuojama, kad dėl naujų aplinkybių kai kurie iškastiniu kuru pagrįsti pajėgumai, deja, gali būti naudojami ilgiau, nei tikėtasi iš pradžių; |
| --- | --- |

75.

| 76. | palankiai vertina vykdomą energetikos teisės aktų peržiūrą pagal pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinį, siekiant juos suderinti su padidintu tikslu ne vėliau kaip 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti bent 55 proc., kad ne vėliau kaip iki 2050 m. būtų užtikrintas poveikio klimatui neutralumas; vis dėlto ragina tęsti darbą siekiant nustatyti platesnio užmojo tikslus, pvz., susijusius su atsinaujinančiųjų išteklių energija ir energijos vartojimo efektyvumu, ypač atsižvelgiant į tai, kad Sąjunga ir toliau turėtų pirmauti rodydama pavyzdį; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pabrėžia itin svarbų energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių vaidmenį pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos; primena, kad ekologiškiausia energija yra ta, kurios nevartojame, ir kad tai propaguojant ypač svarbus energijos vartojimo efektyvumo priemonių vaidmuo; pripažįsta pažangą, padarytą plėtojant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą; sykiu ragina toliau plėtoti efektyvaus energijos vartojimo veiksmus, pvz., sektorių integraciją ir perteklinės šilumos panaudojimą; atkreipia dėmesį į tai, kad 2018 m. šildymas sudarė 50 proc. pasaulio suvartojamos energijos (27) ir kad, laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, ši energija gali būti naudingai pakartotinai naudojama ir reintegruota kaip tvarus šilumos šaltinis, kuris būtų naudingas visoms šalims, nes perteklinė šiluma gaminama visose šalyse; vis dėlto pripažįsta, kad svarbu suderinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, kad ne vėliau kaip iki 2050 m. būtų užtikrintas poveikio klimatui neutralumas ir laikomasi Paryžiaus susitarimo, taip pat būtų pasiekti plano „RepowerEU“ tikslai, pasinaudojant dabartinio atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir kaupimo technologijų sąnaudų mažėjimo proga; pripažįsta, kad didesnis Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslo iki 2030 m. užmojis turėtų būti suderinamas su reikalinga elektrifikavimo, vandenilio, elektrosintetinių degalų ir kitų žaliajai pertvarkai reikalingų švarių technologijų plėtra ir įsisavinimu; |
| --- | --- |

77.

| 78. | primena, kad reikia labai išplėsti ir paspartinti leidimų atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams išdavimo procedūras, atsižvelgiant į ES gamtos teisės aktus, be kita ko, susijusius su biologine įvairove, ir įtraukti visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus į pajėgumų žemėlapių sudarymo ir planavimo procesą; |
| --- | --- |

78.

| 79. | primena Sąjungos įsipareigojimą laikytis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, pagal kurį atsižvelgiama į išlaidų efektyvumą, sistemos efektyvumą, kaupimo pajėgumus, paklausos lankstumą ir tiekimo saugumą; pabrėžia, kad svarbu šį principą integruoti ir įgyvendinti visuose atitinkamuose teisės aktuose ir iniciatyvose ir, kai tinkama, visuose sektoriuose; atkreipia dėmesį į neišnaudotas efektyvaus energijos vartojimo galimybes tokiuose sektoriuose kaip pramonė (28), informacinės technologijos, transportas ir pastatai, įskaitant šildymą ir vėsinimą; palankiai vertina strategiją „Renovacijos banga“ ir susijusias bei konkrečias reguliavimo, finansavimo ir galimybių priemones, kuriomis siekiama iki 2030 m. bent padvigubinti metinį pastatų energinės renovacijos rodiklį, skatinti esminę renovaciją ir sudaryti palankesnes sąlygas elektromobilumui, kaip numatyta pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinyje, siekiant sumažinti energijos nepriteklių; primena, kad statybos ir renovacijos sektoriuje MVĮ atliks itin svarbų vaidmenį per visą „Renovacijos bangos“ laikotarpį, nes tai leis sumažinti pastatų energijos poveikį ir poveikį klimatui; |
| --- | --- |

79.

| 80. | palankiai vertina strategiją „RePowerEU“ ir ragina visas ES valstybes nares apsvarstyti IEA 10 punktų planą, kurį tinkamai įgyvendinus būtų galima gerokai daugiau nei perpus sumažinti dujų importą iš Rusijos ir taip sumažinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos gamtinių dujų; |
| --- | --- |

80.

| 81. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu kuo greičiau palaipsniui atsisakyti iškastinio kuro; pažymi, kad šis tikslas turi būti pasiektas kuo labiau didinant jo teigiamą poveikį Sąjungos energetiniam saugumui, pramonės konkurencingumui ir piliečių gerovei; ragina G7 šalis rodyti energetikos pertvarkos pavyzdį ir sustabdyti visas naujas investicijas į iškastinio kuro gavybą; palankiai vertina G7 šalių įsipareigojimą iki 2035 m. sumažinti savo energetikos sektorių priklausomybę nuo iškastinio kuro ir iki šių metų pabaigos nutraukti daugumos užjūrio iškastinio kuro projektų finansavimą; atkreipia dėmesį į tarptautinio bendradarbiavimo svarbą siekiant palaipsniui atsisakyti iškastinio kuro, pvz., BOGA ir „Powering Past Coal Alliance“; |
| --- | --- |

81.

| 82. | apgailestauja dėl to, kad iškastinio kuro energijos subsidijos Sąjungoje nuo 2008 m. išliko stabilios ir sudaro apie 55–58 mlrd. EUR per metus, t. y. apie trečdalį visų energijos subsidijų Sąjungoje, ir kad šiuo metu 15 valstybių narių iškastinį kurą subsidijuoja daugiau nei atsinaujinančiųjų išteklių energiją; mano, kad iškastinio kuro subsidijos trukdo įgyvendinti Europos žaliojo kurso tikslus ir Paryžiaus susitarimo įpareigojimus; pabrėžia, kad itin svarbu užtikrinti nuoseklesnius kainų signalus visuose energetikos sektoriuose ir valstybėse narėse ir vengti išorės sąnaudų internalizavimo; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurios valstybės narės neseniai patvirtino priemones, kuriomis siekiama apsaugoti vartotojus nuo tiesioginio kylančių energijos kainų poveikio, ypač namų ūkiams, ir primygtinai reikalauja, kad tokia praktika ir toliau būtų išskirtinė ir laikina; ragina valstybes nares ir kitas COP 26 šalis teikti pirmenybę investicijoms į žaliąją energiją ir infrastruktūrą ir palaipsniui panaikinti visas tiesiogines ir netiesiogines iškastinio kuro subsidijas; |
| --- | --- |

82.

| 83. | mano, jog tam, kad Sąjunga užtikrintų poveikio klimatui neutralumą, jos energetikos sistema turėtų būti integruota ir grindžiama pakopine prioritetų sistema, pradedant nuo principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ įgyvendinimo, remiantis išlaidų efektyvumu, sistemos efektyvumu, kaupimo pajėgumais, tiekimo saugumu ir paklausos lankstumu, kuriuos padeda užtikrinti išmanieji tinklai, taip taupant energiją, po to tiesiogiai elektrifikuojant galutinio vartojimo sektorius iš atsinaujinančiųjų išteklių, naudojant atsinaujinančiųjų išteklių ir iš jų pagamintus degalus, įskaitant vandenilį, galutinio vartojimo reikmėms, o pereinamuoju laikotarpiu naudojant darnius ir saugius mažo anglies dioksido pėdsako degalus toms reikmėms, kurioms neturima kitos alternatyvos, kartu išlaikant energijos prieinamumą, įperkamumą ir tiekimo saugumą plėtojant žiedinę, labai efektyviai energiją vartojančią, integruotą, tarpusavyje sujungtą, atsparią ir daugiarūšę energetikos sistemą; |
| --- | --- |

83.

| 84. | primena, kad svarbu atsižvelgti į nacionalinių energetikos sistemų ir uždavinių įvairovę; pabrėžia teisingos pertvarkos poreikį ir pakartoja naujajame Žaliajame kurse išdėstytą pažadą nieko nepalikti nuošalyje; yra susirūpinęs dėl to, kad apie 50 mln. namų ūkių Sąjungoje vis dar gyvena energijos nepritekliaus sąlygomis, ir mano, kad ES turėtų dėti daugiau pastangų, kad užkirstų kelią šiam reiškiniui ir kuo labiau sumažintų jo mastą; pabrėžia, kad svarbus socialinis didesnių klimato srities užmojų aspektas; pabrėžia, kad pastatų renovacija labai svarbi siekiant sumažinti pastatų suvartojamos energijos kiekį, taršą ir sąskaitas už energiją; pabrėžia, kad energetikos politikos priemonių srityje turėtų būti laikomasi sąžiningos ir teisingos pertvarkos principo, taip pat glaudžiai bendradarbiaujama su pilietine visuomene ir socialiniais partneriais; todėl mano, kad viešosios politikos priemonės, stipresnė socialinė partnerystė ir pilietinės visuomenės dalyvavimas vietos, nacionaliniu ir ES lygmenimis yra būtina sąlyga siekiant poveikio klimatui neutralumo tikslo visuose visuomenės sektoriuose sąžiningu, įtraukiu ir socialiai tvariu būdu; |
| --- | --- |

84.

| 85. | palankiai vertina tai, kad priimta Europos vandenilio strategija, kurioje numatyta iki 2024 m. ES įrengti elektrolizerius vandeniliui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti, kurių bendras pajėgumas būtų bent 6 GW, o iki 2030 m. – įrengti elektrolizerius vandeniliui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti, kurių bendras pajėgumas būtų bent 40 GW; atsižvelgdamas į tai, ragina Sąjungą ir valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas vandenilio integracijai sektoriuose, kuriuose sudėtinga mažinti taršą; |
| --- | --- |

85.

| 86. | palankiai vertina ES jūrinių išteklių strategiją ir jos užmojį iki 2030 m. pasiekti bent 60 GW, o iki 2050 m. – 340 GW pajėgumą, kurį Parlamentas prašė padidinti iki 450 GW (29), taip pat Saulės energijos strategiją, kuria siekiama iki 2025 m. įrengti 320 GW saulės fotovoltinės energijos pajėgumus, o iki 2030 m. – 600 GW; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad strategijos įgyvendinimas būtų naudingas visai Sąjungai, įskaitant prieigos prie jūros neturinčias valstybes nares; pabrėžia, kad Europos įmonės yra pasaulio lyderės ir pramonės lyderės jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje ir kad šis sektorius turi neišnaudotą tolesnio darbo vietų kūrimo (tiesiogiai ir netiesiogiai), augimo ir eksporto potencialą; ragina, kad Europos pirmavimas atsinaujinančiųjų išteklių pramonėje ir jos tiekimo grandinės būtų ES pramonės politikos dalis; su dideliu pasitenkinimu atkreipia dėmesį į 2022 m. gegužės mėn. Esbjerge (Danija) įvykusiame Šiaurės jūros aukščiausiojo lygio susitikime Belgijos, Danijos, Vokietijos ir Nyderlandų pasirašytą bendrą deklaraciją, pagal kurią Šiaurės jūra taps Europos žaliosios energetikos centru; |
| --- | --- |

86.

| 87. | yra įsitikinęs, kad reikia sudaryti sąlygas vartotojams įgyti daugiau žinių ir turėti daugiau paskatų rinktis tvaresnes energijos rūšis ir būti aktyvesniems; ragina Komisiją įvertinti, kokių tinklo pajėgumų reikia atsinaujinančiųjų išteklių energijai ir šildymo elektra sprendimams integruoti, ir nustatyti likusias kliūtis, trukdančias plėtoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartojimą ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas, visų pirma mažas pajamas gaunantiems ar pažeidžiamiems namų ūkiams; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ragina tęsti darbą, susijusį su Energijos mokesčių direktyvos persvarstymu, siekiant suderinti mokesčių politiką su 2030 m. ir 2050 m. energetikos ir klimato srities tikslais, kartu įvertinant jos poveikį, be kita ko, vartotojams, energijos nepritekliui ir transporto nepritekliui; |
| --- | --- |

88.

| 89. | pabrėžia, kad, nors Europa siekia įgyvendinti savo plataus užmojo tikslus, norint ne vėliau kaip iki 2050 m. iki nulio sumažinti grynąjį išmetamą teršalų kiekį pasaulyje, reikės koordinuotų pasaulinių veiksmų; pabrėžia, kad besivystančioms šalims reikės tarptautinės pagalbos, kad jos galėtų pereiti prie žaliosios ekonomikos; pabrėžia, kad svarbu stiprinti glaudų tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir dalytis gerąja praktika su tarptautiniais partneriais politikos formavimo ir mokslo srityse, įskaitant technologijų perdavimą, siekiant skatinti energijos vartojimo efektyvumą ir investicijas į tvariosios energetikos technologijas ir infrastruktūrą; atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija neseniai priėmė komunikatą dėl ES išorės veiksmų energetikos srityje, kuris apima jos pasiryžimą bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis visame pasaulyje ir skatinti „šalis partneres didinti savo klimato srities užmojus ir apibrėžti, kaip sieks poveikio klimatui neutralumo, taip pat užmegzti ilgalaikius abipusiškai naudingus santykius, visų pirma energetikos srityje“; |
| --- | --- |

89.

| 90. | palankiai vertina Komisijos ketinimą 2022 m. priimti energetikos sektoriaus skaitmeninimo veiksmų planą, kad ES taptų technologijų lydere ir būtų sudarytos sąlygos sukurti labiau integruotą energetikos sistemą su pažangiais sprendimais konkrečiuose sektoriuose ir geresniu finansavimu 2021–2027 m. laikotarpiu; primena, kad svarbu šalinti kibernetinio saugumo riziką energetikos sektoriuje siekiant užtikrinti energijos sistemų atsparumą; |
| --- | --- |

90.

Moksliniai tyrimai, inovacijos, skaitmeninės technologijos ir kosmoso politika

| 91. | palankiai vertina programos „Europos horizontas“ vaidmenį ir indėlį siekiant poveikio klimatui neutralizavimo; laikosi nuomonės, kad partnerystės pagal programą „Europos horizontas“, įskaitant bendrąsias įmones, skatins viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą siekiant prisidėti prie žaliosios pertvarkos, kartu užtikrinant, kad inovacijos būtų tvarios, prieinamos, pasiekiamos ir įperkamos; pabrėžia, kad svarbu gerinti MVĮ prieigą prie kvietimų teikti pasiūlymus pagal programą „Europos horizontas“ ir jų dalyvavimą, taip pat geriau informuoti piliečius apie Europos mokslinių tyrimų ir plėtros projektų ir naujų technologijų, įskaitant pavyzdinius projektus, rezultatus ir juos įtraukti, siekiant padidinti įsisavinimą visuomenėje ir užtikrinti, kad Sąjungos vaidmuo būtų labiau matomas jos piliečiams; |
| --- | --- |

91.

| 92. | palankiai vertina programos „Copernicus“ ir naujo ES Žemės stebėjimo žinių centro, skirto sausumos, atmosferos ir jūrų aplinkos stebėsenos paslaugoms, vaidmenį; pabrėžia palydovinio stebėjimo pajėgumų svarbą stebint, modeliuojant, prognozuojant ir padedant formuoti politiką klimato kaitos srityje; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pabrėžia, kad reikia pritraukti daugiau viešųjų ir privačiųjų investicijų į naujų tvariųjų technologijų mokslinius tyrimus, inovacijas ir diegimą, be kita ko, daug darbo jėgos reikalaujančiose pramonės srityse, ir į būtinus naujus infrastruktūros tinklus ir projektus, kuriais prisidedama prie Europos žaliojo kurso ir Paryžiaus susitarimo tikslų įgyvendinimo; pabrėžia, kad vykdant būsimus mokslinius tyrimus ir kuriant technologijas turėtų būti atsižvelgiama į tvarumą ir žiediškumą; sykiu pabrėžia fundamentaliųjų mokslinių tyrimų, taip pat bendradarbiavimu grindžiamo ir tarpdalykinio požiūrio mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje svarbą sprendžiant klimato problemas; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad reikia remti socialines inovacijas, kurios yra būtinos siekiant patenkinti netenkinamus visuomenės poreikius ir spręsti iššūkius, drauge įgalinant žmones per žaliąją pertvarką; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti paskatų, kuriomis skatinamos novatoriškos technologijos siekiant 2030 ir 2050 m. tikslų, nuoseklumą ir suderinamumą, sprendžiant jau brandžių technologijų diegimo klausimą, taip pat investicijas į naujas technologijas, kurias reikia sukurti, kad ne vėliau kaip 2050 m. būtų pasiektas Sąjungos tikslas užtikrinti poveikio klimatui neutralumą; |
| --- | --- |

94.

| 95. | pabrėžia, kad reikia dvejopos pertvarkos, kurioje skaitmeninė ir žalioji pertvarka būtų neatsiejamos; pabrėžia, kad skaitmeninės technologijos gali atlikti esminį vaidmenį Sąjungos žaliojoje pertvarkoje; primena, kad, siekiant Sąjungos ekonomikos atsigavimo, reikia sukurti stabilią reguliavimo sistemą, kuri sudarytų palankias sąlygas pažangai mokslinių tyrimų, inovacijų ir tvarių technologijų plėtros srityje, įskaitant į rinką orientuotą pažangą, ir tinkamas jų finansavimo sąlygas; |
| --- | --- |

95.

| 96. | pabrėžia, kad skaitmeninimas yra vienas iš pagrindinių veiksnių, lemiančių energetikos sistemos integraciją, nes jis gali užtikrinti dinamiškus ir tarpusavyje susietus energijos nešiklių srautus, sudaryti sąlygas susieti įvairesnes rinkas ir teikti reikiamus duomenis pasiūlai ir paklausai suderinti; pabrėžia skaitmeninių technologijų potencialą didinti energijos vartojimo efektyvumą ir taip mažinti bendrą išmetamą ŠESD kiekį; pabrėžia, kad reikia užtikrinti saugią reguliavimo sistemą su nediskriminacinėmis ir skaidriomis prieigos prie energetikos duomenų ir jų perdavimo procedūromis; primena, kad, Komisijos skaičiavimais, IRT ekologinis pėdsakas sudaro 5–9 proc. bendros suvartojamos elektros energijos ir daugiau kaip 2 proc. bendro išmetamo ŠESD kiekio; pabrėžia, kad, remiantis Komisijos jungtinio tyrimų centro 2018 m. atliktu dirbtinio intelekto tyrimu, duomenų centrams ir duomenų perdavimui gali tekti 3–4 proc. visos Sąjungoje suvartojamos elektros; pabrėžia, kad Komisija tikisi, jog 2018–2030 m. duomenų centrų vartojimas padidės 28 proc.; pabrėžiama, kad 47 proc. skaitmeninio sektoriaus išmetamo anglies dioksido kiekio tenka vartotojų įrangai, pvz., kompiuteriams, išmaniesiems telefonams, planšetiniams kompiuteriams ir kitiems prijungtiems prietaisams; todėl ragina imtis priemonių, kuriomis būtų mažinamas IRT sektoriaus anglies dioksido pėdsakas, užtikrinant efektyvų energijos ir išteklių naudojimą tinklų, duomenų centrų ir vartotojų prietaisų lygmeniu, ir pakartinai atkreipia dėmesį į tikslą ne vėliau kaip iki 2030 m. užtikrinti, kad duomenų centrai taptų neutralaus poveikio klimatui ir labai efektyviai naudotų energiją, kaip nurodyta skaitmeninėje strategijoje; |
| --- | --- |

96.

| 97. | primena mokslinių tyrimų ir inovacijų indėlio svarbą siekiant Paryžiaus susitarime nustatytų tikslų ir Europos žaliojo kurso tikslų; ragina Komisiją ir valstybes nares remti mokslinius tyrimus ir inovacijas ir apskritai didinti ES ir nacionaliniuose biudžetuose numatytas lėšas, skirtas MTI veiklai, susijusiai su saugios ir tvarios energetikos technologijomis ir inovacijomis; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę toliau remti technologijas ir inovatyvius sprendimus, kurie padės kurti klimato kaitos poveikiui atsparią ir integruotą energetikos sistemą, įskaitant sritis, kuriose Europa yra pasaulinė lyderė, ir vietos vertės grandines; mano, kad siekiant klimato politikos tikslų ir didelės ekonominės naudos europiečiams, Sąjungoje būtina turėti pagrindinius atsinaujinančiųjų išteklių energijos vertės grandinių segmentus, ir ragina imtis tinkamų priemonių siekiant remti Europos turinio vaidmenį atsinaujinančiųjų išteklių energijos tiekimo grandinėje ir teisės aktuose; |
| --- | --- |

97.

Klimato kaita ir vystymasis

| 98. | dar kartą patvirtina ES įsipareigojimą užtikrinti politikos suderinamumą vystymosi labui, ypač pramonės, žemės ūkio, žuvininkystės, prekybos ir investicijų politikos srityse; pabrėžia, kad reikia taikyti nuoseklų požiūrį į Paryžiaus susitarimo ir Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimą vykdant tiek vidaus, tiek išorės politiką; |
| --- | --- |

98.

| 99. | ragina Komisiją, valstybes nares ir kitas G7 šalis parengti ir patvirtinti teisingos energetikos pertvarkos partnerystes su besivystančiomis šalimis ir imtis naujų ir papildomų investicijų, siekiant užtikrinti teisingą pertvarką besivystančiose šalyse palaipsniui atsisakant iškastinio kuro; mano, kad šios partnerystės iš esmės turėtų būti grindžiamos su skolos susidarymu nesusijusiomis finansavimo priemonėmis; |
| --- | --- |

99.

| 100. | pabrėžia žmogaus teisių požiūrio svarbą klimato politikos veiksmams, siekiant užtikrinti, kad įgyvendinant visas priemones būtų gerbiamos ir palaikomos visų žmonių teisės; primygtinai ragina UNFCCC šalis integruoti žmogaus teisių aspektą į savo nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, savo pranešimus apie prisitaikymą ir savo nacionalinius veiksmų planus; |
| --- | --- |

100.

| 101. | ragina vykdant vystymosi ir klimato politiką spręsti nelygybės, anksčiau susidariusių skolų ir skurdo, kuriuos dar labiau apsunkina neigiamas klimato kaitos poveikis, problemas; |
| --- | --- |

101.

Europos Parlamento vaidmuo

| 102. | mano, kad Parlamentas turėtų būti įtrauktas į ES delegaciją, nes turi pritarti sudaromiems tarptautiniams susitarimams ir, kaip viena iš teisėkūros institucijų, atlieka esminį vaidmenį įgyvendinant Paryžiaus susitarimą ES lygmeniu; todėl tikisi, kad jam bus leista dalyvauti ES koordinavimo posėdžiuose Klimato kaitos konferencijoje COP 27 Šarm aš Šeiche ir kad jam bus užtikrinta galimybė susipažinti su visais parengiamaisiais dokumentais nuo pat derybų pradžios; |
| --- | --- |

102.

o

o o

| 103. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir UNFCCC sekretoriatui su prašymu toliau ją perduoti visoms Konvencijos šalims narėms, kurios nėra ES valstybės narės. |
| --- | --- |

103.

---

(1)  OL C 184, 2022 5 5, p. 118.

(2)  OL C 232, 2021 6 16, p. 28.

(3)  OL C 445, 2021 10 29, p. 156.

(4)  OL L 114, 2022 4 12, p. 22.

(5)  OL C 385, 2021 9 22, p. 167.

(6)  OL L 243, 2021 7 9, p. 1.

(7)  OL C 270, 2021 7 7, p. 2.

(8)  OL C 385, 2021 9 22, p. 10.

(9)  OL C 506, 2021 12 15, p. 38.

(10)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0263.

(11)  OL C 67, 2022 2 8, p. 25.

(12)  IPCC prisitaikymo prie klimato kaitos ataskaita, 2022 m.

(13)  JT Nelaimių rizikos mažinimo biuras, „Nelaimių kaina žmonijai: pastarųjų 20 metų 2000–2019 m. laikotarpio apžvalga“ (angl. „The human costs of disasters: an overview of the last 20 years 2000–2019“, 2019), https://www.undrr.org/media/48008/download.

(14)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/climate-change-and-health#:~:text=Climate%20change%20affects%20the%20social,malaria%2C%20diarrhoea%20and%20heat%20stress

(15)  Tarptautinis rekonstrukcijos ir plėtros bankas, Pasaulio bankas „Veiksmai dėl vidaus migracijos dėl klimato kaitos. II dalis“ (angl. „Groundswell, Acting on Internal Climate Migration, Part II“), 2021 m., https://openknowledge.worldbank.org/handle/10986/36248.

(16)  Europos aplinkos politikos institutas (IEEP) ir „Oxfam“, „Anglies dioksido nelygybė“ (angl. „Carbon Inequality“), 2021 m. lapkričio mėn., https://oxfamilibrary.openrepository.com/bitstream/handle/10546/621305/bn-carbon-inequality-2030-051121-en.pdf.

(17)  „Global Witness“, „Paskutinė gynybos linija. Pramonės sektoriaus šakos, dėl kurių kyla klimato krizė ir išpuoliai prieš žemės ir aplinkos gynėjus“ (angl. „Last Line of Defence, The industries causing the climate crisis and attacks against land and environmental defenders“), 2021 m. rugsėjo mėn., https://www.globalwitness.org/en/campaigns/environmental-activists/last-line-defence/.

(18)  Viduržemio jūros ekspertai klimato ir aplinkos pokyčių klausimais, „Rizika, susijusi su klimato ir aplinkos pokyčiais Viduržemio jūros regione“ (angl. „Risks associated to climate and environmental changes in the Mediterranean region“),, 2019 m. https://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2019/10/MedECC-Booklet_EN_WEB.pdf.

(19)  WWF Mediterranean Marine Initiative, „The Climate Change Effect in the Mediterranean — Six stories from an Overheating Sea“, Roma, Italija, 2021 m.

(20)  https://www.klimazaloba.cz/wp-content/uploads/2021/04/Klimaticka%CC%81-z%CC%8Caloba.pdf

(21)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0248.

(22)  UNEP 2021 m. pasaulinis metano vertinimas.

(23)  https://www.who.int/health-topics/one-health#tab=tab_1

(24)  Transport & Environment, „Private jets: can the super rich supercharge zero-emission aviation?“, 2021 m. balandžio mėn.

(25)  Ten pat.

(26)  2021 m. sausio 21 d. rezoliucija dėl ES lyčių lygybės strategijos (OL C 456, 2021 11 10, p. 208).

(27)  IEA, „Market analysis and forecast from 2019 to 2024“, https://www.iea.org/reports/renewables-2019/power

(28)  Primena, jog apskaičiuota, kad galutinis energijos suvartojimas pramonėje iki 2030 m. gali būti sumažintas 23,5 proc., palyginti su įprastinės veiklos scenarijumi.

(29)  2022 m. vasario 16 d. rezoliucija dėl Europos jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos strategijos (OL C 342, 2022 9 6, p. 66).

---

| 2023 4 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 149/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 149/52

---

P9_TA(2022)0374

Kultūrinis solidarumas su Ukraina ir bendras reagavimo į ekstremaliąją situaciją mechanizmas siekiant kultūros atsigavimo Europoje

2022 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kultūrinio solidarumo su Ukraina ir bendro reagavimo į ekstremaliąją situaciją mechanizmo siekiant kultūros atsigavimo Europoje (2022/2759(RSP))

(2023/C 149/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos preambulę, 3 straipsnį ir Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos preambulę, 3 straipsnį ir Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos preambulę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos preambulę,

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 8 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES užsienio, saugumo ir gynybos politikos po Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 8 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES užsienio, saugumo ir gynybos politikos po Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą (2),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 16 ir 24 d. Europos Parlamento vadovybės pareiškimus dėl Ukrainos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 16 ir 24 d. Europos Parlamento vadovybės pareiškimus dėl Ukrainos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros atsigavimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros atsigavimo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl menininkų padėties ir kultūros gaivinimo ES (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl menininkų padėties ir kultūros gaivinimo ES (4),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 18 d. Tarybos išvadas dėl kultūros ir kūrybos sektorių atsigavimo, atsparumo ir tvarumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 18 d. Tarybos išvadas dėl kultūros ir kūrybos sektorių atsigavimo, atsparumo ir tvarumo,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl kultūrinio solidarumo su Ukraina ir bendro reagavimo į ekstremaliąją situaciją mechanizmo siekiant kultūros atsigavimo Europoje (O-000030/2022 – B9-0026/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl kultūrinio solidarumo su Ukraina ir bendro reagavimo į ekstremaliąją situaciją mechanizmo siekiant kultūros atsigavimo Europoje (O-000030/2022 – B9-0026/2022),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi Rusija, pradėjusi karą prieš Ukrainą, bando sunaikinti suverenios tautos tapatybę ir kultūrą, ir tai, be kita ko, daro vykdydama strateginius ir tikslingus kultūros paveldo objektų naikinimo veiksmus (5), kurie pagal 1954 m. Hagos konvenciją (6), kurią pasirašė abi valstybės, laikomi karo nusikaltimais; |
| --- | --- |

A.

kadangi Rusija, pradėjusi karą prieš Ukrainą, bando sunaikinti suverenios tautos tapatybę ir kultūrą, ir tai, be kita ko, daro vykdydama strateginius ir tikslingus kultūros paveldo objektų naikinimo veiksmus (5), kurie pagal 1954 m. Hagos konvenciją (6), kurią pasirašė abi valstybės, laikomi karo nusikaltimais;

| B. | kadangi Ukrainos užpuolimas tai pat reiškia išpuolį prieš mūsų bendrą Europos tapatybę, mūsų vertybes ir gyvenimo būdą, kuriam būdinga demokratija, pagarba žmogaus teisėms, orumu, teisine valstybe ir kultūrine įvairove pagrįsta atvira visuomenė; kadangi milijonai žmonių visame pasaulyje jaučia itin neigiamas pasekmes, kurios apima žmonių žūtis, maisto trūkumą, mažėjančią pasaulinę energijos pasiūlą ir didėjančią infliaciją bei augančius migracijos srautus; kadangi Rusija šias numatytas pasekmes naudoja politinių ir strateginių grasinimų tikslais; |
| --- | --- |

B.

kadangi Ukrainos užpuolimas tai pat reiškia išpuolį prieš mūsų bendrą Europos tapatybę, mūsų vertybes ir gyvenimo būdą, kuriam būdinga demokratija, pagarba žmogaus teisėms, orumu, teisine valstybe ir kultūrine įvairove pagrįsta atvira visuomenė; kadangi milijonai žmonių visame pasaulyje jaučia itin neigiamas pasekmes, kurios apima žmonių žūtis, maisto trūkumą, mažėjančią pasaulinę energijos pasiūlą ir didėjančią infliaciją bei augančius migracijos srautus; kadangi Rusija šias numatytas pasekmes naudoja politinių ir strateginių grasinimų tikslais;

| C. | kadangi dėl Rusijos invazijos į Ukrainą taip pat kyla pavojus menininkams ir kultūros darbuotojams, žurnalistams ir mokslininkams, kuriama baimės ir netikėjimo aplinka, kuri kenkia menų laisvei, naujienų kokybei, žiniasklaidos nepriklausomumui ir galimybei gauti informaciją, akademinei laisvei ir saviraiškos laisvei platesniąja prasme; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl Rusijos invazijos į Ukrainą taip pat kyla pavojus menininkams ir kultūros darbuotojams, žurnalistams ir mokslininkams, kuriama baimės ir netikėjimo aplinka, kuri kenkia menų laisvei, naujienų kokybei, žiniasklaidos nepriklausomumui ir galimybei gauti informaciją, akademinei laisvei ir saviraiškos laisvei platesniąja prasme;

| D. | kadangi neteisėtas kultūros paveldo naikinimas ir kultūros vertybių ir artefaktų grobstymas ir kontrabanda kelia didelę grėsmę visų ukrainiečių ir šalies mažumų tapatybei ir taps kliūtimi nacionaliniam susitaikymui po konflikto; |
| --- | --- |

D.

kadangi neteisėtas kultūros paveldo naikinimas ir kultūros vertybių ir artefaktų grobstymas ir kontrabanda kelia didelę grėsmę visų ukrainiečių ir šalies mažumų tapatybei ir taps kliūtimi nacionaliniam susitaikymui po konflikto;

| E. | kadangi plataus masto COVID-19 pandemijos pasekmės turėjo didelį poveikį visiems mūsų gyvenimo ir gyvenamosios aplinkos aspektams, ypač visai kultūrinei ekosistemai, kuriai ir taip jau buvo būdinga trapi organizacinė ir finansinė struktūra, paplitęs mažų garantijų darbas ir grėsmės meninės saviraiškos laisvei; kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai ir pramonė dar ne visiškai atsigavo po COVID-19 krizės; |
| --- | --- |

E.

kadangi plataus masto COVID-19 pandemijos pasekmės turėjo didelį poveikį visiems mūsų gyvenimo ir gyvenamosios aplinkos aspektams, ypač visai kultūrinei ekosistemai, kuriai ir taip jau buvo būdinga trapi organizacinė ir finansinė struktūra, paplitęs mažų garantijų darbas ir grėsmės meninės saviraiškos laisvei; kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai ir pramonė dar ne visiškai atsigavo po COVID-19 krizės;

| F. | kadangi šios didelės krizės ne tik sukėlė pavojų Sąjungos strateginiam savarankiškumui, bet ir atskleidė didelį Sąjungos potencialą stiprinti tvirtą priklausymo Europai jausmą ieškant bendrų atsako į būtiniausius poreikius priemonių ir konsoliduojant paramą Europos integracijai; |
| --- | --- |

F.

kadangi šios didelės krizės ne tik sukėlė pavojų Sąjungos strateginiam savarankiškumui, bet ir atskleidė didelį Sąjungos potencialą stiprinti tvirtą priklausymo Europai jausmą ieškant bendrų atsako į būtiniausius poreikius priemonių ir konsoliduojant paramą Europos integracijai;

| G. | kadangi kultūra išlieka svarbiu tarpusavio supratimo ir taikos palaikymo tarp gyventojų vektoriumi; |
| --- | --- |

G.

kadangi kultūra išlieka svarbiu tarpusavio supratimo ir taikos palaikymo tarp gyventojų vektoriumi;

Didesnė parama Ukrainos kultūros ekosistemai ir solidarumas su ja

| 1. | palankiai vertina bendrą tvirtą ES ir jos valstybių narių paramą Ukrainos kultūros ir kūrybos sektoriams ir pramonei ir Komisijos, vyriausybės subjektų, nevyriausybinių organizacijų (NVO) ir pilietinės visuomenės greitai sutelktas finansines priemones, kuriomis remiami nuo karo bėgantys menininkai ir kultūros specialistai, Ukrainos pabėgėlius priimančių šalių kultūros organizacijos, taip pat kultūros paveldo apsauga; ypač palankiai vertina greito atsako iniciatyvas, pvz., Kultūrinio solidarumo fondą Ukrainai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia nuoširdų solidarumą su atlikėjais, menininkais, kūrėjais, autoriais, leidėjais, jų įmonėmis ir visais kitais kultūros srities kūrėjais ir darbuotojais, įskaitant neprofesionalius kūrėjus, nes menas ir kultūra atliks labai svarbų vaidmenį gydant ir atstatant Ukrainą; reiškia didelę pagarbą Ukrainos menininkams ir kūrėjams, kurie, vykdydami savo meninę veiklą, priešinosi Rusijos invazijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją ir valstybes nares atsižvelgti į neatidėliotinus kultūros ir kultūros paveldo sektorių poreikius teikiant Ukrainai ES humanitarinę pagalbą; tvirtai mano, kad, laikantis istorinio 2022 m. birželio 23 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimo suteikti Ukrainai šalies kandidatės statusą, specialią paramą, kuriai 2022 m. kovo 24–25 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose pritarė valstybių ir vyriausybių vadovai, taip pat reikėtų skirti Ukrainos patikos fondui; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina ES pasiūlyti tikslingą paramą Ukrainos kultūros veikėjams, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, NVO, vietos kultūrinei veiklai, universitetams ir pilietinei visuomenei kuriant ir plėtojant šalies atstatymo ir ekonomikos gaivinimo veiksmų gaires; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad ES turėtų pasiūlyti savo paramą Ukrainos valdžios institucijoms, visų pirma vietos ir regioniniu lygmenimis, ir pilietinei visuomenei, kaip konstruktyviam partneriui, atstatant šalį ir, visų pirma, atkuriant kultūros objektus; šiuo atžvilgiu pažymi, kad ES turėtų skatinti atstatymo veikloje dalyvaujančius subjektus apsvarstyti galimybę taikyti aukščiausius standartus; pripažįsta, kad naujasis europinis bauhauzas gali būti naudingas prisidedant prie atkūrimo veiklos po karo vykdymo dalyvaujant Ukrainos kultūros ir kūrybos sektoriams ir pramonei; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad ypatingą dėmesį būtina skirti Ukrainoje esantiems kultūros ir istoriniams kūriniams ir šalies kultūros paveldo apsaugai; patvirtina, kad Europos Sąjunga nori dalyvauti išsaugant meno ir kultūros paveldo kūrinius taikant visas teisines priemones, kuriomis siekiama apsaugoti kultūros paveldą ir užkirsti kelią jo kontrabandai ar neteisėtam eksportui karo metu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad būtina skubiai remti Ukrainą išsamiai dokumentuojant visus išpuolius prieš kultūros paveldą, visų pirma tuos išpuolius, kurie gali būti prilyginti karo nusikaltimams ir yra vykdomi prieš tarptautinėmis konvencijomis saugomą kultūros paveldą; primena, kad be fizinės paminklų ir artefaktų apsaugos, ES turėtų toliau didinti paramą kultūros paveldo skaitmeninimui ir skaitmeniniam dokumentavimui; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad bet kokia Ukrainai suteikta finansinė parama kultūros srityje neturėtų pakenkti finansavimui, kuris Europos Sąjungoje prieinamas kultūros ir kūrybos sektoriams ir pramonei pagal programą „Kūrybiška Europa“; |
| --- | --- |

8.

Visos ES kultūros ekosistemos atsparumo ir gaivinimo po krizės rėmimas

| 9. | ragina Komisiją ir valstybes nares daugiau dėmesio skirti kultūrai visose pagrindinėse ES politikos ir prioritetinėse srityse, susijusiose, pvz., su klimato politikos veiksmais, skaitmenine transformacija, ekonomikos gaivinimu ir tarptautiniais santykiais; ragina Komisiją toliau išnaudoti daugialypį kultūros ir kūrybos sektorių ir pramonės potencialą Europos visuomenės ir piliečių labui ir aktyviai skatinti viešąjį kultūrinį diskursą, siekiant kuo daugiau žmonių įtraukti į viešosios nuomonės formavimą ir tarptautinio kultūrinio bendradarbiavimo puoselėjimą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į poreikį remti ir koordinuoti veiksmus, įskaitant tikslinę paramą kultūros, kūrybos ir kultūros paveldo ekosistemoms ir šiose ekosistemose dirbančių darbuotojų sąžiningoms darbo sąlygoms, visais valdymo lygmenimis drauge su viešais bei privačiais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant pilietinę visuomenę ir filantropija užsiimančius veikėjus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją ir valstybes nares padidinti savo inovacinius pajėgumus atsižvelgiant į bendradarbiavimą ir viešojo bei privačiojo sektorių partnerystes, siekiant didinti atsparumą būsimoms krizėms, kurios daro neigiamą poveikį kultūros ir kūrybos sektoriams ir pramonei; šiomis aplinkybėmis ragina Komisiją ir valstybes nares toliau skatinti kultūros ir kūrybos sektorių ir pramonės skaitmenizaciją, taip pat užtikrinti plataus masto skaitmeninę prieigą prie meno ir kultūros kūrinių; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją išnagrinėti galimybę savarankiškai ar drauge su kitais subjektais sukurti požiūriu į įvairius suinteresuotuosius subjektus pagrįstą Europos reagavimo į ekstremaliąją situaciją ir atsigavimo mechanizmą, skirtą būtent kultūros, kultūros paveldo ir kūrybos ekosistemoms; prašo Komisijos pateikti pasiūlymą dėl tokio mechanizmo teisinės ir fiskalinės sistemos ir parengti asocijuotųjų strateginių partnerių iš visų susijusių sektorių, nesvarbu, ar tai viešasis, ar privatusis sektorius, sąrašą ir į jį įtraukti filantropinės partnerystės modelius visapusiškai laikantis papildomumo principo, siekiant sudaryti sąlygas kaupti strateginius išteklius, taip sustiprinant kultūros ir kūrybos sektorių ir pramonės finansavimą ir paramos šiems sektoriams ir pramonei optimizavimą; |
| --- | --- |

12.

o

o o

| 13. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  OL C 125, 2022 3 18, p. 2.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0235.

(3)  OL C 385, 2021 9 22, p. 152.

(4)  OL C 184, 2022 5 5, p. 88.

(5)  Nuo 2022 m. rugsėjo 21 d. UNESCO patvirtino, kad nuo 2022 m. vasario 24 d. žala padaryta 192 objektams: 81 religiniam objektui, 13 muziejų, 37 istoriniams pastatams, 35 kultūrinei veiklai skirtiems pastatams, 17 paminklų ir 10 bibliotekų (https://www.unesco.org/en/articles/damaged-cultural-sites-ukraine-verified-unesco).

(6)  Žr. Tarptautinio Baudžiamojo Teismo Romos statuto 8 straipsnio 2 dalies b punkto ix papunktį.

---

| 2023 4 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 149/55 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 149/55

---

P9_TA(2022)0375

Padėtis Burkina Fase po valstybės perversmo

2022 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Burkina Fase po valstybės perversmo (2022/2865(RSP))

(2023/C 149/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, ypač į 2019 m. gruodžio 19 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, įskaitant religijos laisvę, pažeidimų Burkina Fase (1), 2020 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl ES ir Afrikos bendradarbiavimo saugumo srityje Sahelio regione, Vakarų Afrikoje ir Somalio pusiasalyje (2) ir 2022 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl politinės krizės Burkina Fase (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, ypač į 2019 m. gruodžio 19 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, įskaitant religijos laisvę, pažeidimų Burkina Fase (1), 2020 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl ES ir Afrikos bendradarbiavimo saugumo srityje Sahelio regione, Vakarų Afrikoje ir Somalio pusiasalyje (2) ir 2022 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl politinės krizės Burkina Fase (3),

| — | atsižvelgdamas į už tarptautinę partnerystę atsakingos Komisijos narės Juttos Urpilainen 2022 m. spalio 4 d. pareiškimą Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai vardu Europos Parlamente Strasbūre ir į po to vykusią diskusiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į už tarptautinę partnerystę atsakingos Komisijos narės Juttos Urpilainen 2022 m. spalio 4 d. pareiškimą Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai vardu Europos Parlamente Strasbūre ir į po to vykusią diskusiją,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 1 d. ir spalio 5 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą dėl valstybės perversmo Burkina Fase ir padėties šalyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 1 d. ir spalio 5 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą dėl valstybės perversmo Burkina Fase ir padėties šalyje,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 30 d., spalio 1 d. ir spalio 2 d. Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (ECOWAS) pareiškimus dėl padėties Burkina Fase ir į 2022 m. spalio 4 d. ECOWAS misiją Burkina Fase, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 30 d., spalio 1 d. ir spalio 2 d. Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (ECOWAS) pareiškimus dėl padėties Burkina Fase ir į 2022 m. spalio 4 d. ECOWAS misiją Burkina Fase,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 30 d. Afrikos Sąjungos komisijos pirmininko pareiškimą, kuriame pasmerktas antrasis valdžios perėmimas jėga Burkina Fase, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 30 d. Afrikos Sąjungos komisijos pirmininko pareiškimą, kuriame pasmerktas antrasis valdžios perėmimas jėga Burkina Fase,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus 2022 m. spalio 1 d. pareiškimą dėl padėties Burkina Fase, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus 2022 m. spalio 1 d. pareiškimą dėl padėties Burkina Fase,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos 2022 m. spalio 7 d. pareiškimą dėl padėties Burkina Fase, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos 2022 m. spalio 7 d. pareiškimą dėl padėties Burkina Fase,

| — | atsižvelgdamas į ECOWAS protokolą dėl demokratijos ir gero valdymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ECOWAS protokolą dėl demokratijos ir gero valdymo,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 9 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas“ (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 9 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas“ (JOIN(2020)0004),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 11 d. Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės (AKR) ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos ir ES rezoliuciją dėl demokratijos ir konstitucijų laikymosi ES ir AKR šalyse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 11 d. Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės (AKR) ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos ir ES rezoliuciją dėl demokratijos ir konstitucijų laikymosi ES ir AKR šalyse,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT), visų pirma 16-ą tikslą, susijusį su sąžiningų, taikių ir įtraukių visuomenių skatinimu siekiant darnaus vystymosi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT), visų pirma 16-ą tikslą, susijusį su sąžiningų, taikių ir įtraukių visuomenių skatinimu siekiant darnaus vystymosi,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Burkina Faso Respublikos Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Burkina Faso Respublikos Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Partnerystės susitarimą tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių (4) (Kotonu susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Partnerystės susitarimą tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių (4) (Kotonu susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos konvenciją dėl šalies viduje priverstinai migravusių asmenų apsaugos ir pagalbos jiems Afrikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos konvenciją dėl šalies viduje priverstinai migravusių asmenų apsaugos ir pagalbos jiems Afrikoje,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į 1951 m. JT Pabėgėlių konvenciją ir jos 1967 m. protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1951 m. JT Pabėgėlių konvenciją ir jos 1967 m. protokolą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi 2022 m. rugsėjo 30 d. Burkina Faso karinių pajėgų nariai, vadovaujami kapitono Ibrahimo Traorė, įvykdė valstybės perversmą ir nuvertė prezidentą pulkininką leitenantą Paulą-Henrį Sandaogo Damibą; kadangi buvęs prezidentas P.-H. S. Damiba užgrobė valdžią per 2022 m. sausio 24 d. perversmą, kai buvo nušalintas 2020 m. lapkričio mėn. demokratiškai išrinktas prezidentas Roch‘as Kaborė; kadangi dabartinis prezidentas Ibrahimas Traorė, kaip ir prieš tai buvęs prezidentas P.-H. S. Damiba, pateisino perversmą, nurodydamas valdžios institucijų nesugebėjimą pažaboti saugumo padėties blogėjimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2022 m. rugsėjo 30 d. Burkina Faso karinių pajėgų nariai, vadovaujami kapitono Ibrahimo Traorė, įvykdė valstybės perversmą ir nuvertė prezidentą pulkininką leitenantą Paulą-Henrį Sandaogo Damibą; kadangi buvęs prezidentas P.-H. S. Damiba užgrobė valdžią per 2022 m. sausio 24 d. perversmą, kai buvo nušalintas 2020 m. lapkričio mėn. demokratiškai išrinktas prezidentas Roch‘as Kaborė; kadangi dabartinis prezidentas Ibrahimas Traorė, kaip ir prieš tai buvęs prezidentas P.-H. S. Damiba, pateisino perversmą, nurodydamas valdžios institucijų nesugebėjimą pažaboti saugumo padėties blogėjimą;

| B. | kadangi po 2022 m. sausio mėn. perversmo, tarpininkaujant ECOWAS, karinė vadovybė susitarė dėl pereinamojo laikotarpio iki 2024 m. liepos mėn., kai turi vykti demokratiniai rinkimai; kadangi ES labai palaikė ECOWAS tarpininkavimo pastangas ir dėjo nemažai pastangų sustiprinti bendradarbiavimą, be kita ko, gynybos ir saugumo klausimais; kadangi ECOWAS pasmerkė 2022 m. rugsėjo mėn. Burkina Fase įvykdytą valstybės perversmą ir mano, kad jis nėra priimtinas, atsižvelgiant į pažangą, padarytą stengiantis užtikrinti, kad iki 2024 m. liepos 1 d. būtų tvarkingai grąžinta konstitucinė santvarka; kadangi Afrikos Sąjunga, ES ir JT taip pat pasmerkė 2022 m. rugsėjo mėn. įvykdytą perversmą; |
| --- | --- |

B.

kadangi po 2022 m. sausio mėn. perversmo, tarpininkaujant ECOWAS, karinė vadovybė susitarė dėl pereinamojo laikotarpio iki 2024 m. liepos mėn., kai turi vykti demokratiniai rinkimai; kadangi ES labai palaikė ECOWAS tarpininkavimo pastangas ir dėjo nemažai pastangų sustiprinti bendradarbiavimą, be kita ko, gynybos ir saugumo klausimais; kadangi ECOWAS pasmerkė 2022 m. rugsėjo mėn. Burkina Fase įvykdytą valstybės perversmą ir mano, kad jis nėra priimtinas, atsižvelgiant į pažangą, padarytą stengiantis užtikrinti, kad iki 2024 m. liepos 1 d. būtų tvarkingai grąžinta konstitucinė santvarka; kadangi Afrikos Sąjunga, ES ir JT taip pat pasmerkė 2022 m. rugsėjo mėn. įvykdytą perversmą;

| C. | kadangi, remiantis dezinformacijos kampanija, buvęs prezidentas P.-H. S. Damiba gavo prieglobstį Prancūzijoje, ką nedelsiant ir griežtai paneigė Prancūzijos valdžios institucijos, o taip pat pats buvęs prezidentas P.-H. S. Damiba ir dabartinis prezidentas Ibrahimas Traorė; kadangi po perversmo prasidėjo demonstracijos prieš Prancūziją ir už glaudesnį karinį bendradarbiavimą su Rusija; kadangi buvo įvykdyti vandalizmo išpuoliai prieš Prancūzijos ambasadą ir konsulatą Uagadugu bei Prancūzų instituto (Institut Français) patalpas Uagadugu ir Bobo Diulase; kadangi šalyje buvo ir kitų išpuolių prieš ES institucijas ir simbolius; |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis dezinformacijos kampanija, buvęs prezidentas P.-H. S. Damiba gavo prieglobstį Prancūzijoje, ką nedelsiant ir griežtai paneigė Prancūzijos valdžios institucijos, o taip pat pats buvęs prezidentas P.-H. S. Damiba ir dabartinis prezidentas Ibrahimas Traorė; kadangi po perversmo prasidėjo demonstracijos prieš Prancūziją ir už glaudesnį karinį bendradarbiavimą su Rusija; kadangi buvo įvykdyti vandalizmo išpuoliai prieš Prancūzijos ambasadą ir konsulatą Uagadugu bei Prancūzų instituto (Institut Français) patalpas Uagadugu ir Bobo Diulase; kadangi šalyje buvo ir kitų išpuolių prieš ES institucijas ir simbolius;

| D. | kadangi 2022 m. spalio 2 d. po tradicinių genčių vadų tarpininkavimo pastangų buvęs prezidentas P.-H. S. Damiba atsistatydino iš prezidento pareigų; kadangi jis iškėlė septynias savo atsistatydinimo sąlygas, įskaitant tai, kad reikia pereinamuoju 24 mėnesių laikotarpiu laikytis susitarimo su ECOWAS; kadangi dabartinis prezidentas Ibrahimas Traorė sutiko su visomis šiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2022 m. spalio 2 d. po tradicinių genčių vadų tarpininkavimo pastangų buvęs prezidentas P.-H. S. Damiba atsistatydino iš prezidento pareigų; kadangi jis iškėlė septynias savo atsistatydinimo sąlygas, įskaitant tai, kad reikia pereinamuoju 24 mėnesių laikotarpiu laikytis susitarimo su ECOWAS; kadangi dabartinis prezidentas Ibrahimas Traorė sutiko su visomis šiomis sąlygomis;

| E. | kadangi 2022 m. spalio 4 d. ECOWAS parengė faktų nustatymo misiją dėl 2022 m. rugsėjo mėn. įvykdyto perversmo ir surengė derybas su naująja vadovybe; kadangi po susitikimo su ECOWAS delegacija prezidentas Ibrahimas Traorė pareiškė ketinantis laikytis pereinamojo laikotarpio tvarkaraščio, dėl kurio susitarė jo pirmtakas ir ECOWAS; kadangi prezidentas Ibrahimas Traorė taip pat įsipareigojo laikytis tarptautinių Burkina Faso įsipareigojimų, ypač susijusių su žmogaus teisių apsauga; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2022 m. spalio 4 d. ECOWAS parengė faktų nustatymo misiją dėl 2022 m. rugsėjo mėn. įvykdyto perversmo ir surengė derybas su naująja vadovybe; kadangi po susitikimo su ECOWAS delegacija prezidentas Ibrahimas Traorė pareiškė ketinantis laikytis pereinamojo laikotarpio tvarkaraščio, dėl kurio susitarė jo pirmtakas ir ECOWAS; kadangi prezidentas Ibrahimas Traorė taip pat įsipareigojo laikytis tarptautinių Burkina Faso įsipareigojimų, ypač susijusių su žmogaus teisių apsauga;

| F. | kadangi 2022 m. spalio 15 d. kapitonas Ibrahimas Traorė nacionalinių atstovų buvo vienbalsiai paskirtas prezidentu, o taip pat buvo priimta pereinamojo laikotarpio chartija; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2022 m. spalio 15 d. kapitonas Ibrahimas Traorė nacionalinių atstovų buvo vienbalsiai paskirtas prezidentu, o taip pat buvo priimta pereinamojo laikotarpio chartija;

| G. | kadangi konstitucija, kurios galiojimas pirmą kartą buvo sustabdytas po 2022 m. rugsėjo 30 d., buvo atkurta Pagrindų įstatymu, kurį 2022 m. spalio 5 d. priėmė Patriotinis judėjimas už išsaugojimą ir atkūrimą (MSPR) ir kuriuo užtikrinama, kad Burkina Fasas laikysis tarptautinių sutarčių ir susitarimų, kurių šalis jis yra, taip pat užtikrinamas valstybės tęstinumas, kol bus priimta pereinamojo laikotarpio chartija; |
| --- | --- |

G.

kadangi konstitucija, kurios galiojimas pirmą kartą buvo sustabdytas po 2022 m. rugsėjo 30 d., buvo atkurta Pagrindų įstatymu, kurį 2022 m. spalio 5 d. priėmė Patriotinis judėjimas už išsaugojimą ir atkūrimą (MSPR) ir kuriuo užtikrinama, kad Burkina Fasas laikysis tarptautinių sutarčių ir susitarimų, kurių šalis jis yra, taip pat užtikrinamas valstybės tęstinumas, kol bus priimta pereinamojo laikotarpio chartija;

| H. | kadangi 2022 m. spalio 7 d. prezidentas I. Traoré susitikime su visu diplomatiniu korpusu Uagadugu dar kartą patvirtino savo norą bendradarbiauti su visais Burkina Faso partneriais; kadangi prezidentas I. Traoré yra pareiškęs, kad Burkina Fasas laiko ES tik „viena iš daugelio“ partnerių; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2022 m. spalio 7 d. prezidentas I. Traoré susitikime su visu diplomatiniu korpusu Uagadugu dar kartą patvirtino savo norą bendradarbiauti su visais Burkina Faso partneriais; kadangi prezidentas I. Traoré yra pareiškęs, kad Burkina Fasas laiko ES tik „viena iš daugelio“ partnerių;

| I. | kadangi Rusijos privačios karinės bendrovės „Vagnerio grupė“ vadovas Jevgenijus Prigožinas pasveikino rugsėjo mėn. perversmą; kadangi „Vagnerio grupė“ ir toliau plečia savo veiklą Sahelio regione ir Vakarų Afrikoje ir yra žinoma, kad regione ji įvykdė daug karo nusikaltimų; |
| --- | --- |

I.

kadangi Rusijos privačios karinės bendrovės „Vagnerio grupė“ vadovas Jevgenijus Prigožinas pasveikino rugsėjo mėn. perversmą; kadangi „Vagnerio grupė“ ir toliau plečia savo veiklą Sahelio regione ir Vakarų Afrikoje ir yra žinoma, kad regione ji įvykdė daug karo nusikaltimų;

| J. | kadangi nuo 2015 m. Burkina Fasą užliejo stiprėjanti tokių grupuočių kaip Judėjimas islamui ir musulmonams remti (JNIM), kuris siejamas su „Al-Qaida“, ir Islamo valstybė Didžiojoje Sacharoje (ISGS) kovotojų smurto banga, per kurią nužudyta tūkstančiai žmonių; kadangi 2022 m. rugsėjo 26 d. per išpuolį prieš tiekimo vilkstinę netoli Gaskindé kaimo žuvo 37 žmonės; kadangi su „Al-Qaida“ susijusi grupuotė prisiėmė atsakomybę už šį išpuolį, kuris laikomas viena priežasčių, dėl kurių neseniai įvyko perversmas, ir per kurį, pasak sunkvežimių vairuotojų profesinės sąjungos, dingo 70 sunkvežimių vairuotojų; kadangi apie 40 proc. Burkina Faso teritorijos šiuo metu susiduria su ginkluotų sukilėlių grupuočių smurtu ir maisto, vandens, elektros ir pagrindinių sveikatos priežiūros paslaugų stygiumi dėl tokių grupuočių vykdomos blokados; kadangi daliai gyventojų ir kai kuriems politiniams lyderiams Sahelio regione vykdoma operacija „Barkhane“ kelia abejonių; |
| --- | --- |

J.

kadangi nuo 2015 m. Burkina Fasą užliejo stiprėjanti tokių grupuočių kaip Judėjimas islamui ir musulmonams remti (JNIM), kuris siejamas su „Al-Qaida“, ir Islamo valstybė Didžiojoje Sacharoje (ISGS) kovotojų smurto banga, per kurią nužudyta tūkstančiai žmonių; kadangi 2022 m. rugsėjo 26 d. per išpuolį prieš tiekimo vilkstinę netoli Gaskindé kaimo žuvo 37 žmonės; kadangi su „Al-Qaida“ susijusi grupuotė prisiėmė atsakomybę už šį išpuolį, kuris laikomas viena priežasčių, dėl kurių neseniai įvyko perversmas, ir per kurį, pasak sunkvežimių vairuotojų profesinės sąjungos, dingo 70 sunkvežimių vairuotojų; kadangi apie 40 proc. Burkina Faso teritorijos šiuo metu susiduria su ginkluotų sukilėlių grupuočių smurtu ir maisto, vandens, elektros ir pagrindinių sveikatos priežiūros paslaugų stygiumi dėl tokių grupuočių vykdomos blokados; kadangi daliai gyventojų ir kai kuriems politiniams lyderiams Sahelio regione vykdoma operacija „Barkhane“ kelia abejonių;

| K. | kadangi dėl blogėjančios saugumo padėties šalyje buvo perkelta 1,9 mln. žmonių, iš kurių daugiau kaip pusė yra vaikai; kadangi tarp šalies viduje perkeltų asmenų ypač didelė grėsmė, įskaitant seksualinį išnaudojimą ir išnaudojimą darbe, smurtą dėl lyties, priverstinį verbavimą ir prekybą žmonėmis, kyla moterims ir jaunimui; kadangi to, kad esama šalies viduje perkeltų asmenų ir pabėgėlių, gali kilti konfliktų su vietos gyventojais dėl ribotų gamtos išteklių, jei nebus imtasi priemonių suteikti būstą, darbo vietų ir aprūpinti maistu; |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl blogėjančios saugumo padėties šalyje buvo perkelta 1,9 mln. žmonių, iš kurių daugiau kaip pusė yra vaikai; kadangi tarp šalies viduje perkeltų asmenų ypač didelė grėsmė, įskaitant seksualinį išnaudojimą ir išnaudojimą darbe, smurtą dėl lyties, priverstinį verbavimą ir prekybą žmonėmis, kyla moterims ir jaunimui; kadangi to, kad esama šalies viduje perkeltų asmenų ir pabėgėlių, gali kilti konfliktų su vietos gyventojais dėl ribotų gamtos išteklių, jei nebus imtasi priemonių suteikti būstą, darbo vietų ir aprūpinti maistu;

| L. | kadangi vykdant ES mokymo misiją Malyje ir ES pajėgumų stiprinimo Sahelyje misiją buvo rengiami Burkina Faso karių mokymai, tačiau po 2022 m. rugsėjo mėn. perversmo jie buvo sustabdyti ir nepasiekė savo pagrindinio tikslo; |
| --- | --- |

L.

kadangi vykdant ES mokymo misiją Malyje ir ES pajėgumų stiprinimo Sahelyje misiją buvo rengiami Burkina Faso karių mokymai, tačiau po 2022 m. rugsėjo mėn. perversmo jie buvo sustabdyti ir nepasiekė savo pagrindinio tikslo;

| M. | kadangi, 2022 m. spalio mėn. duomenimis, humanitarinės pagalbos Burkina Fase reikia 4,9 mln. žmonių, įskaitant 3,4 mln. žmonių, susiduriančių su dideliu maisto stygiumi; |
| --- | --- |

M.

kadangi, 2022 m. spalio mėn. duomenimis, humanitarinės pagalbos Burkina Fase reikia 4,9 mln. žmonių, įskaitant 3,4 mln. žmonių, susiduriančių su dideliu maisto stygiumi;

| N. | kadangi didėja nepasitenkinimas ir kritika dėl to, kad ankstesnės vyriausybės nesugebėjo įveikti didžiulių saugumo, socialinių ir ekonominių problemų Burkina Fase, kurias sukėlė vis labiau plintantys teroristiniai išpuoliai; |
| --- | --- |

N.

kadangi didėja nepasitenkinimas ir kritika dėl to, kad ankstesnės vyriausybės nesugebėjo įveikti didžiulių saugumo, socialinių ir ekonominių problemų Burkina Fase, kurias sukėlė vis labiau plintantys teroristiniai išpuoliai;

| O. | kadangi pasitelkiant visas ES finansavimo priemones 2014–2020 m. Burkina Fasui buvo skirta daugiau nei 1 mlrd. EUR;- kadangi pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę 2021–2024 m. laikotarpiu šiai šaliai numatoma skirti parama sudaro 384 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

O.

kadangi pasitelkiant visas ES finansavimo priemones 2014–2020 m. Burkina Fasui buvo skirta daugiau nei 1 mlrd. EUR;- kadangi pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę 2021–2024 m. laikotarpiu šiai šaliai numatoma skirti parama sudaro 384 mlrd. EUR;

| P. | kadangi tai, kas vyksta Sahelio regione, yra svarbu ir turi pasekmių ir likusiai Afrikos daliai, ir Europai; kadangi Burkina Faso regioninė reikšmė yra didelė dėl to, kad jis yra strategiškai svarbioje vietoje tarsi tiltas tarp Sahelio ir Vakarų Afrikos pakrantės valstybių; |
| --- | --- |

P.

kadangi tai, kas vyksta Sahelio regione, yra svarbu ir turi pasekmių ir likusiai Afrikos daliai, ir Europai; kadangi Burkina Faso regioninė reikšmė yra didelė dėl to, kad jis yra strategiškai svarbioje vietoje tarsi tiltas tarp Sahelio ir Vakarų Afrikos pakrantės valstybių;

| 1. | smerkia 2022 m. rugsėjo 30 d. įvykdytą karinį perversmą Burkina Fase; apgailestauja, kad šie veiksmai kenkia neseniai padarytai pažangai siekiant tvarkingai atkurti konstitucinę tvarką; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina būsimąją vyriausybę įvykdyti savo įsipareigojimą laikytis šalies tarptautinių įsipareigojimų, įskaitant įsipareigojimus, susijusius su žmogaus teisių skatinimu ir apsauga; primygtinai ragina būsimąją vyriausybę leisti žmonėms, įskaitant visas mažumų grupes, naudotis savo pilietinėmis ir politinėmis teisėmis, įskaitant teisę į susirinkimų, asociacijų ir saviraiškos laisvę; yra labai susirūpinęs, kad ir toliau gaunama pranešimų apie įtarimus dėl žmogaus teisių pažeidimų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina skubiai atkurti konstitucinę tvarką, ir, be kita ko, nedelsiant sugrąžinti civilinę vyriausybę; ragina būsimąją vyriausybę įvykdyti savo įsipareigojimą laikytis sutarto grafiko dėl greito konstitucinės tvarkos grąžinimo ir įtraukių bei skaidrių rinkimų surengimo iki 2024 m. liepos 1 d.; visapusiškai remia ECOWAS ir Afrikos Sąjungos tarpininkavimo Burkina Fase pastangas ir pareiškia, kad yra pasirengęs, kai tik įmanoma, remti šias pastangas; ragina tarptautinę bendruomenę, įskaitant ES, remti šias pastangas ir siūlyti savo paramą saugiam perėjimui užtikrinti; išreiškia paramą rinkimų stebėtojams Burkina Fase ir ES rinkimų stebėjimo misijai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primygtinai ragina būsimąją vyriausybę vykdyti tikrą, sąžiningą, skaidrų ir įtraukų nacionalinį dialogą, kuriame aktyviai ir veiksmingai dalyvautų visi pilietinės visuomenės sektoriai ir kuriuo būtų siekiama apibrėžti aiškią Burkina Faso demokratijos ateities viziją ir ugdyti įtraukesnę ir darnesnę visuomenę; ragina didinti moterų įtrauktį ir aktyvų dalyvavimą sprendimų priėmimo procese ir taikos kūrimo bei susitaikymo veikloje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai ragina būsimąją vyriausybę, visapusiškai bendradarbiaujant su tarptautine bendruomene iš naujo apibrėžti savo atsaką saugumo srityje, kuriuo būtų laikomasi teisinės valstybės principo, saugomos žmogaus teisės ir atkuriamas visuomenės pasitikėjimas; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad šiuo metu vykstančios nacionalinės konsultacijos suteikia galimybę įgyvendinti esmines saugumo sektoriaus reformas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reiškia užuojautą Burkina Faso žmonėms, nukentėjusiems nuo daugybės smurtinių išpuolių, kurios dažnai vykdo džihadistų grupuotės; pabrėžia, kad ES palaiko Burkina Fasą ir jo žmones ir yra pasirengusi stiprinti savo ryšius su jais; pabrėžia, kad Burkina Faso vadovai turi sudaryti sąlygas, kad tokia sustiprinta partnerystė būtų įmanoma; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smerkia išpuolius prieš Prancūzijos ambasadą ir konsulatą, „Institut Français“, ir kitas Europos institucijas bei simbolius visame Burkina Fase perversmo metu ir po jo; primygtinai ragina būsimą vyriausybę gerbti šalies tarptautinius teisinius įsipareigojimus apsaugoti diplomatinį personalą ir patalpas bei užtikrinti šalyje gyvenančių užsienio piliečių saugumą; reiškia susirūpinimą dėl to, kad daugėja Rusijos dezinformacijos kampanijų prieš ES misijas ir operacijas Afrikoje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primygtinai ragina visas susijusias šalis gerbti spaudos ir žiniasklaidos laisvę bei leisti žurnalistams ir žiniasklaidos organizacijoms laisvai ir saugiai atlikti savo darbą, be kita ko, dokumentuojant šalies viduje perkeltų asmenų padėtį ir saugumo pajėgų operacijas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina valdžios institucijas užtikrinti žmogaus teisių gynėjų ir pilietinės visuomenės organizacijų apsaugą vykdant savo įgaliojimus; ragina ES ir jos valstybes nares didinti savo apsaugą ir paramą žmogaus teisių gynėjams Burkina Fase; smerkia seksualinio smurto ir visų formų bauginimo naudojimą konfliktinėse situacijose; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina būsimą vyriausybę atlikti greitus, išsamius ir nešališkus visų su perversmu susijusių mirčių ir sužalojimų, be kita ko, įvykusių per plėšimus ir demonstracijas, tyrimus ir užtikrinti nepriklausomą ir nešališką teisingumą ir atskaitomybę aukoms ir išgyvenusiems asmenims; |
| --- | --- |

10.

| 11. | yra labai susirūpinęs dėl „Vagnerio“ grupės veiklos regione; primygtinai rekomenduoja kitai vyriausybei atsisakyti bet kokios partnerystės su „Vagnerio“ grupe; yra tvirtai įsitikinęs, kad privačių apsaugos bendrovių, kaltinamų šiurkščiais žmogaus teisių pažeidimais, dalyvavimas prieštarautų tikslui Burkina Fase užtikrinti taiką, saugumą ir stabilumą; atkreipia dėmesį į labai neigiamus Rusijos veiklos Malyje rezultatus, kur dėl nebaudžiamumo ir nesėkmingos karinės taktikos gyventojai šiuo metu kenčia nuo didėjančios terorizmo grėsmės ir samdinių vykdomų žmogaus teisių pažeidimų; primygtinai ragina ES ir Afrikos šalis užtikrinti, kad dėl žmogaus teisių pažeidimų, siejamų su privačių karinių ir saugumo bendrovių veikla, būtų imamasi teisminių veiksmų, įskaitant baudžiamąsias sankcijas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina ES ir jos valstybes nares padidinti savo finansinę paramą ir humanitarinę pagalbą, kad būtų patenkinti neatidėliotini Burkina Faso žmonių, ypač perkeltųjų asmenų ir pabėgėlių kaimyninėse šalyse, poreikiai; ragina būsim vyriausybę paremti ir palengvinti humanitarinių organizacijų darbą Burkina Fase, užtikrinant nekliudomą humanitarinės pagalbos teikimą; reiškia susirūpinimą dėl poveikio humanitarinės pagalbos ir vystomojo bendradarbiavimo veiksmingumui, kurį daro grėsmė saugumui; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina ES ir jos valstybes nares, rengiant savo Sahelio politiką, atsižvelgti į esminį poreikį remti gerą valdymą, pilietinę visuomenę, vystymąsi ir investicijas, kad Sahelio regiono bendruomenėms būtų užtikrinta šviesesnė ateitis ir atlikti Sahelio penketuko poveikio vertinimą; ragina ES ir jos valstybes nares bendradarbiauti su ECOWAS ir Burkina Faso pereinamojo laikotarpio valdžios institucijomis bei visais suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų stiprinamos saugumo bendradarbiavimo, vystymosi, švietimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos pastangos siekiant panaikinti skurdą ir sustabdyti tolesnį radikalėjimą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina tarptautinę bendruomenę, įskaitant ES, koordinuojant veiksmus su tarptautiniais partneriais ir atitinkamomis tarptautinėmis institucijomis, skubiai įvertinti visas turimas priemones, kad būtų išvengta bet kokio Burkina Faso skolų grąžinimo įsipareigojimų nevykdymo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pastebi, kad sumažėjo parama ES taikos kūrimo ir vystomojo bendradarbiavimo veiklai regione; ragina Komisiją sustiprinti savo dalyvavimą remiant žmogaus teises ir humanitarinį bei vystomąjį bendradarbiavimą šiame regione ir didinti tokios veiklos matomumą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina valstybes nares laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų eksportuojant ginklus į ES nepriklausančias šalis ir įgyvendinti ginklų eksporto kruopštaus tikrinimo ir sekimo sistemą, kad būtų išvengta netinkamo jų naudojimo ir žmogaus teisių pažeidimų didinimo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina ES stiprinti Burkina Faso teisę į apsirūpinimo maistu savarankiškumą, nes tai yra vienas iš būdų užtikrinti mitybos saugumą ir mažinti skurdą, ypatingą dėmesį skiriant moterų ir šeimos ūkininkavimui, kad būtų užtikrintas įperkamo ir prieinamo maisto tiekimas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | išreiškia susirūpinimą dėl didėjančio politinio ir saugumo nestabilumo bei pasibaisėtinos socialinės, ekonominės ir humanitarinės padėties Burkina Fase, kas suteikė teroristinėms grupėms galimybę kelti chaosą ir turi dideles tarptautinio masto pasekmes; pabrėžia, kad terorizmas ir nestabilumas Sahelio regione prieštarauja ir kenkia demokratijos įtvirtinimui ir teisinės valstybės principui; primena, kad būtina kovoti su struktūrine dinamika, dėl kurios kyla dabartiniai iššūkiai, siekiant sustiprinti demokratiškai išrinktų vyriausybių visuomenės teisėtumą; ragina tarptautinę bendruomenę, įskaitant ES, stiprinti bendradarbiavimą ir paramą sprendžiant visas šias problemas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pripažįsta ir giria Burkina Faso religinių ir tradicinių bendruomenės lyderių atliekamą svarbų tarpininkų vaidmenį ir tai, kad jie aktyviai prisidėjo prie smurto ir neapykantos mažinimo per įvairias krizes šalyje; ragina Burkina Faso vadovybę didinti mažumų, įskaitant religines mažumas, apsaugą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Burkina Faso Respublikos valdžios institucijoms, Sahelio G 5 šalių grupės sekretoriatui, AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos ir Panafrikos Parlamento pirmininkams, Vakarų Afrikos valstybių ekonominei bendrijai, JT generaliniam sekretoriui, JT Generalinei Asamblėjai ir Afrikos Sąjungai bei jos institucijoms. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  OL C 255, 2021 6 29, p. 45.

(2)  OL C 385, 2021 9 22, p. 24.

(3)  OL C 342, 2022 9 6, p. 290.

(4)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2022 m. spalio 18 d., antradienis

| 2023 4 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 149/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 149/60

---

P9_TA(2022)0357

Europos Audito Rūmų narės skyrimas. Laima Liucija Andrikienė

2022 m. spalio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Laimą Liuciją Andrikienę Audito Rūmų nare (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE))

(Konsultavimasis)

(2023/C 149/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0301/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0301/2022),

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 129 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 129 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0239/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0239/2022),

| A. | kadangi 2022 m. rugpjūčio 24 d. laišku Taryba konsultavosi su Europos Parlamentu dėl Laimos Liucijos Andrikienės skyrimo Audito Rūmų nare; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2022 m. rugpjūčio 24 d. laišku Taryba konsultavosi su Europos Parlamentu dėl Laimos Liucijos Andrikienės skyrimo Audito Rūmų nare;

| B. | kadangi Biudžeto kontrolės komitetas įvertino Laimos Liucijos Andrikienės kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; kadangi atlikdamas šį vertinimą komitetas gavo Laimos Liucijos Andrikienės gyvenimo aprašymą ir atsakymus į jai raštu pateiktus klausimus; |
| --- | --- |

B.

kadangi Biudžeto kontrolės komitetas įvertino Laimos Liucijos Andrikienės kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; kadangi atlikdamas šį vertinimą komitetas gavo Laimos Liucijos Andrikienės gyvenimo aprašymą ir atsakymus į jai raštu pateiktus klausimus;

| C. | kadangi vėliau, 2022 m. spalio 6 d., komitetas surengė Laimos Liucijos Andrikienės klausymą, kurio metu ji pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komiteto narių užduotus klausimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi vėliau, 2022 m. spalio 6 d., komitetas surengė Laimos Liucijos Andrikienės klausymą, kurio metu ji pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komiteto narių užduotus klausimus;

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo skirti Laimą Liuciją Andrikienę Audito Rūmų nare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkei perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

2.

---

| 2023 4 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 149/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 149/61

---

P9_TA(2022)0358

Keleto teisingumo srities teisės aktų pritaikymas prie SESV 290 straipsnio (Komisijos deleguotieji aktai) ***II

2022 m. spalio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 805/2004, kiek tai susiję su reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimu, siekiant jį pritaikyti prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2023/C 149/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (09279/1/2022 – C9-0282/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (09279/1/2022 – C9-0282/2022),

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0798), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0798),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0237/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0237/2022),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkei pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 158, 2021 4 30, p. 832.

---

| 2023 4 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 149/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 149/62

---

P9_TA(2022)0359

Valstybių narių užimtumo politikos gairės *

2022 m. spalio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2023/C 149/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2022)0241), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2022)0241),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 148 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0199/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 148 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0199/2022),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0243/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0243/2022),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl valstybėms narėms skirtų atnaujintų užimtumo gairių, visų pirma tai, kad jame daug dėmesio skiriama aplinkai po COVID-19 pandemijos, siekiui užtikrinti, kad žalioji ir skaitmeninė pertvarka būtų socialiniu požiūriu sąžininga ir ekonomiškai tvari, ir naujausioms politikos iniciatyvoms, kuriomis reaguojama į Rusijos invaziją Ukrainoje; siekdamas stiprinti demokratinį sprendimų priėmimą, pakartoja savo prašymą leisti jam lygiomis teisėmis su Taryba dalyvauti nustatant integruotas gaires, vadovaudamasis savo 2020 m. liepos 10 d. teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

6.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl sprendimo

-1 konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1) | siekiant užtikrinti sąveiką ir skatinti plataus užmojo politiką valstybių narių lygmeniu, svarbu suderinti šio sprendimo priede nustatytas užimtumo gaires su pagrindiniais Sąjungos 2030 m. tikslais užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, dėl kurių 2021 m. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime susitarė Sąjungos vadovai, Sąjungos institucijos ir pilietinės visuomenės atstovai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(-1)

siekiant užtikrinti sąveiką ir skatinti plataus užmojo politiką valstybių narių lygmeniu, svarbu suderinti šio sprendimo priede nustatytas užimtumo gaires su pagrindiniais Sąjungos 2030 m. tikslais užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, dėl kurių 2021 m. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime susitarė Sąjungos vadovai, Sąjungos institucijos ir pilietinės visuomenės atstovai;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | valstybės narės ir Sąjunga
  turi siekti parengti suderintą užimtumo strategiją
  , skirtą
  visų pirma
  kvalifikuotai
  ,
  tinkamai parengtai
  ,
  gebančiai prisitaikyti darbo jėgai
  bei į ateitį
  orientuotoms ir į ekonomikos pokyčius reaguojančioms
  darbo
  rinkoms skatinti
  , kad būtų
  pasiekti Europos
  Sąjungos
  sutarties 3 straipsnyje nustatyti
  visiško užimtumo ir socialinės pažangos,
  subalansuoto ekonomikos augimo ir
  aukšto lygio aplinkos
  apsaugos
  ir aplinkos kokybės
  gerinimo tikslai
  . Valstybės narės užimtumo skatinimą turi laikyti bendro intereso reikalu ir savo veiksmus šiuo atžvilgiu derinti Taryboje, atsižvelgdamos į nacionalinę praktiką, susijusią su vadovybės ir darbuotojų pareigomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

valstybės narės ir Sąjunga
  turi siekti parengti suderintą užimtumo strategiją
  , skirtą
  visų pirma
  kvalifikuotai
  ,
  tinkamai parengtai
  ,
  gebančiai prisitaikyti darbo jėgai
  bei į ateitį
  orientuotoms ir į ekonomikos pokyčius reaguojančioms
  darbo
  rinkoms skatinti
  , kad būtų
  pasiekti Europos
  Sąjungos
  sutarties 3 straipsnyje nustatyti
  visiško užimtumo ir socialinės pažangos,
  subalansuoto ekonomikos augimo ir
  aukšto lygio aplinkos
  apsaugos
  ir aplinkos kokybės
  gerinimo tikslai
  . Valstybės narės užimtumo skatinimą turi laikyti bendro intereso reikalu ir savo veiksmus šiuo atžvilgiu derinti Taryboje, atsižvelgdamos į nacionalinę praktiką, susijusią su vadovybės ir darbuotojų pareigomis;

| (1) | Sąjunga
  turi siekti parengti suderintą
  didelio
  užimtumo strategiją
  ir
  visų pirma
  skatinti aukštynkryptę ekonominę ir socialinę konvergenciją
  ,
  kokybišką užimtumą ir gerinti darbo sąlygas
  ,
  remdama ir papildydama valstybių narių veiklą
  bei į ateitį
  orientuotas, į pokyčius reaguojančias, įtraukias, atsparias ir stabilias
  darbo
  rinkas, kurios suteikia judumo ir profesinio tobulėjimo galimybių
  , kad būtų
  pasiektas tvarus
  Sąjungos
  vystymasis, grindžiamas subalansuotu ekonomikos augimu ir stabiliomis kainomis, labai konkurencinga socialine rinkos ekonomika, kuria siekiama
  visiško užimtumo ir socialinės pažangos,
  taip pat
  aukšto lygio aplinkos
  apsauga
  ir aplinkos kokybės
  gerinimu, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 3 straipsnyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 151 straipsnyje, sykiu laikantis Europos žaliojo kurso tikslo iki 2050 m. Sąjungoje pasiekti poveikio klimatui neutralumą
  . Valstybės narės užimtumo skatinimą turi laikyti bendro intereso reikalu ir savo veiksmus šiuo atžvilgiu derinti Taryboje, atsižvelgdamos į nacionalinę praktiką, susijusią su vadovybės ir darbuotojų pareigomis; |
| --- | --- |

(1)

Sąjunga
  turi siekti parengti suderintą
  didelio
  užimtumo strategiją
  ir
  visų pirma
  skatinti aukštynkryptę ekonominę ir socialinę konvergenciją
  ,
  kokybišką užimtumą ir gerinti darbo sąlygas
  ,
  remdama ir papildydama valstybių narių veiklą
  bei į ateitį
  orientuotas, į pokyčius reaguojančias, įtraukias, atsparias ir stabilias
  darbo
  rinkas, kurios suteikia judumo ir profesinio tobulėjimo galimybių
  , kad būtų
  pasiektas tvarus
  Sąjungos
  vystymasis, grindžiamas subalansuotu ekonomikos augimu ir stabiliomis kainomis, labai konkurencinga socialine rinkos ekonomika, kuria siekiama
  visiško užimtumo ir socialinės pažangos,
  taip pat
  aukšto lygio aplinkos
  apsauga
  ir aplinkos kokybės
  gerinimu, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 3 straipsnyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 151 straipsnyje, sykiu laikantis Europos žaliojo kurso tikslo iki 2050 m. Sąjungoje pasiekti poveikio klimatui neutralumą
  . Valstybės narės užimtumo skatinimą turi laikyti bendro intereso reikalu ir savo veiksmus šiuo atžvilgiu derinti Taryboje, atsižvelgdamos į nacionalinę praktiką, susijusią su vadovybės ir darbuotojų pareigomis;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | vadovaudamasi SESV, Sąjunga parengė ir įgyvendino ekonominės ir užimtumo politikos derinimo priemones. Kaip šių priemonių dalis, šio sprendimo priede išdėstytos valstybių narių užimtumo politikos gairės (toliau – Gairės) kartu su Tarybos rekomendacijoje (ES) 2015/1184 (5) nustatytomis valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendromis gairėmis sudaro integruotas gaires. Šiomis gairėmis, atspindinčiomis valstybių narių tarpusavio priklausomybę, turi būti vadovaujamasi įgyvendinant politiką valstybėse narėse ir Sąjungoje. Tokiu būdu suderinta Europos ir
  nacionalinė
  politika bei reformos turi sudaryti tinkamą bendrą
  tvarų
  ekonominės ir
  užimtumo
  politikos priemonių derinį,
  kuriuo
  turėtų
  būti užtikrintas teigiamas šalutinis poveikis
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

vadovaudamasi SESV, Sąjunga parengė ir įgyvendino ekonominės ir užimtumo politikos derinimo priemones. Kaip šių priemonių dalis, šio sprendimo priede išdėstytos valstybių narių užimtumo politikos gairės (toliau – Gairės) kartu su Tarybos rekomendacijoje (ES) 2015/1184 (5) nustatytomis valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendromis gairėmis sudaro integruotas gaires. Šiomis gairėmis, atspindinčiomis valstybių narių tarpusavio priklausomybę, turi būti vadovaujamasi įgyvendinant politiką valstybėse narėse ir Sąjungoje. Tokiu būdu suderinta Europos ir
  nacionalinė
  politika bei reformos turi sudaryti tinkamą bendrą
  tvarų
  ekonominės ir
  užimtumo
  politikos priemonių derinį,
  kuriuo
  turėtų
  būti užtikrintas teigiamas šalutinis poveikis
  ;

| (3) | vadovaudamasi SESV, Sąjunga parengė ir įgyvendino ekonominės ir užimtumo politikos derinimo priemones. Kaip šių priemonių dalis, šio sprendimo priede išdėstytos valstybių narių užimtumo politikos gairės (toliau – Gairės) kartu su Tarybos rekomendacijoje (ES) 2015/1184 (5) nustatytomis valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendromis gairėmis sudaro integruotas gaires. Šiomis gairėmis, atspindinčiomis valstybių narių tarpusavio priklausomybę, turi būti vadovaujamasi įgyvendinant politiką valstybėse narėse ir Sąjungoje. Tokiu būdu suderinta Europos
  , nacionalinė
  ir
  regioninė
  politika bei reformos turi sudaryti tinkamą bendrą
  tvarios
  ekonominės
  , užimtumo
  ir
  socialinės
  politikos priemonių derinį,
  kuris
  turėtų
  užtikrinti teigiamą šalutinį poveikį visuomenei, darbo rinkoms ir darbo jėgai, sykiu vengiant bet kokių neigiamų socialinių ar ekonominių padarinių ir veiksmingai reaguojant į COVID-19 pandemijos, Rusijos invazijos į Ukrainą ir didėjančių pragyvenimo išlaidų poveikį
  ; |
| --- | --- |

(3)

vadovaudamasi SESV, Sąjunga parengė ir įgyvendino ekonominės ir užimtumo politikos derinimo priemones. Kaip šių priemonių dalis, šio sprendimo priede išdėstytos valstybių narių užimtumo politikos gairės (toliau – Gairės) kartu su Tarybos rekomendacijoje (ES) 2015/1184 (5) nustatytomis valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendromis gairėmis sudaro integruotas gaires. Šiomis gairėmis, atspindinčiomis valstybių narių tarpusavio priklausomybę, turi būti vadovaujamasi įgyvendinant politiką valstybėse narėse ir Sąjungoje. Tokiu būdu suderinta Europos
  , nacionalinė
  ir
  regioninė
  politika bei reformos turi sudaryti tinkamą bendrą
  tvarios
  ekonominės
  , užimtumo
  ir
  socialinės
  politikos priemonių derinį,
  kuris
  turėtų
  užtikrinti teigiamą šalutinį poveikį visuomenei, darbo rinkoms ir darbo jėgai, sykiu vengiant bet kokių neigiamų socialinių ar ekonominių padarinių ir veiksmingai reaguojant į COVID-19 pandemijos, Rusijos invazijos į Ukrainą ir didėjančių pragyvenimo išlaidų poveikį
  ;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | siekdamos toliau stiprinti Sąjungos socialinį modelį, valstybės narės turėtų skatinti deramą darbo užmokestį, stiprinti kolektyvines derybas ir užtikrinti, kad darbo rinkos būtų įtraukios. Šioje srityje ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas moterims ir nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, t. y. vaikams, jaunimui, vyresnio amžiaus žmonėms, neįgaliesiems, vienišiems tėvams, rasinėms ir etninėms mažumoms, pvz., romams ir migrantų kilmės asmenims, LGBTIQA+ asmenims, taip pat palankių sąlygų neturinčiuose regionuose, be kita ko, atokiose vietovėse ir kaimo regionuose, vietovėse, kuriose sąlygos nepalankios, salose ir atokiausiuose regionuose gyvenantiems asmenims; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

siekdamos toliau stiprinti Sąjungos socialinį modelį, valstybės narės turėtų skatinti deramą darbo užmokestį, stiprinti kolektyvines derybas ir užtikrinti, kad darbo rinkos būtų įtraukios. Šioje srityje ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas moterims ir nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, t. y. vaikams, jaunimui, vyresnio amžiaus žmonėms, neįgaliesiems, vienišiems tėvams, rasinėms ir etninėms mažumoms, pvz., romams ir migrantų kilmės asmenims, LGBTIQA+ asmenims, taip pat palankių sąlygų neturinčiuose regionuose, be kita ko, atokiose vietovėse ir kaimo regionuose, vietovėse, kuriose sąlygos nepalankios, salose ir atokiausiuose regionuose gyvenantiems asmenims;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3b) | valstybės narės, siekdamos Sąjungoje paspartinti tolesnę ekonominę ir socialinę pažangą, sudaryti palankesnes sąlygas dvejopai pertvarkai ir sukurti įtraukias, konkurencingas ir atsparias darbo rinkas, turėtų skatinti kokybišką švietimą, mokymą ir kvalifikacijos kėlimą, taip pat mokymąsi visą gyvenimą, į ateitį orientuotą dualinį švietimą ir geresnes karjeros galimybes, stiprindamos švietimo sistemos ir darbo rinkos sąsajas bei pripažindamos neformaliojo mokymosi ir savišvietos metu įgytus įgūdžius, žinias ir kompetenciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3b)

valstybės narės, siekdamos Sąjungoje paspartinti tolesnę ekonominę ir socialinę pažangą, sudaryti palankesnes sąlygas dvejopai pertvarkai ir sukurti įtraukias, konkurencingas ir atsparias darbo rinkas, turėtų skatinti kokybišką švietimą, mokymą ir kvalifikacijos kėlimą, taip pat mokymąsi visą gyvenimą, į ateitį orientuotą dualinį švietimą ir geresnes karjeros galimybes, stiprindamos švietimo sistemos ir darbo rinkos sąsajas bei pripažindamos neformaliojo mokymosi ir savišvietos metu įgytus įgūdžius, žinias ir kompetenciją;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl sprendimo

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | Gairės dera su Stabilumo ir augimo paktu, galiojančiais Sąjungos teisės aktais
  ir
  įvairiomis Sąjungos iniciatyvomis, įskaitant 2001 m. liepos 20 d. (6) Tarybos direktyvą, 2014 m. kovo 10 d. (7), 2016 m. vasario 15 d. (8), 2016 m. gruodžio 19 d. (9), 2018 m. kovo 15 d. (10), 2018 m. gegužės 22 d. (11), 2019 m. gegužės 22 d. (12), 2019 m. lapkričio 8 d. (13), 2020 m. spalio 30 d. (14), 2020 m. lapkričio 24 d. (15), 2021 m. lapkričio 29 d. (16) Tarybos rekomendacijas, 2021 m. kovo 4 d. (17) Komisijos rekomendaciją, 2021 m. birželio 14 d. (18) Tarybos rekomendaciją, 2021 m. vasario 26 d. (19) Tarybos rezoliuciją, 2021 m. gruodžio 9 d. (20) Komisijos komunikatą, 2021 m. gruodžio 22 d. (21) ES Parlamento ir Tarybos sprendimą
  [, pasiūlymą dėl
  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvos
  dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje (22), pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo (23), pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl europinio požiūrio į mikrokredencialus mokymuisi visą gyvenimą ir įsidarbinamumui skatinti (24), pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl individualiųjų mokymosi sąskaitų (25), pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria siekiant griežtesnio vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą principo taikymo nustatomi minimalieji darbo užmokesčio skaidrumo reikalavimai (26), pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl darbo skaitmeninėse platformose sąlygų gerinimo (27) ir pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl mokymosi siekiant aplinkos tvarumo] (28); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

Gairės dera su Stabilumo ir augimo paktu, galiojančiais Sąjungos teisės aktais
  ir
  įvairiomis Sąjungos iniciatyvomis, įskaitant 2001 m. liepos 20 d. (6) Tarybos direktyvą, 2014 m. kovo 10 d. (7), 2016 m. vasario 15 d. (8), 2016 m. gruodžio 19 d. (9), 2018 m. kovo 15 d. (10), 2018 m. gegužės 22 d. (11), 2019 m. gegužės 22 d. (12), 2019 m. lapkričio 8 d. (13), 2020 m. spalio 30 d. (14), 2020 m. lapkričio 24 d. (15), 2021 m. lapkričio 29 d. (16) Tarybos rekomendacijas, 2021 m. kovo 4 d. (17) Komisijos rekomendaciją, 2021 m. birželio 14 d. (18) Tarybos rekomendaciją, 2021 m. vasario 26 d. (19) Tarybos rezoliuciją, 2021 m. gruodžio 9 d. (20) Komisijos komunikatą, 2021 m. gruodžio 22 d. (21) ES Parlamento ir Tarybos sprendimą
  [, pasiūlymą dėl
  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvos
  dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje (22), pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo (23), pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl europinio požiūrio į mikrokredencialus mokymuisi visą gyvenimą ir įsidarbinamumui skatinti (24), pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl individualiųjų mokymosi sąskaitų (25), pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria siekiant griežtesnio vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą principo taikymo nustatomi minimalieji darbo užmokesčio skaidrumo reikalavimai (26), pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl darbo skaitmeninėse platformose sąlygų gerinimo (27) ir pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl mokymosi siekiant aplinkos tvarumo] (28);

| (4) | Gairės dera su Stabilumo ir augimo paktu,
  Bendromis ekonominės politikos gairėmis ir
  galiojančiais Sąjungos teisės aktais
  bei
  įvairiomis Sąjungos iniciatyvomis, įskaitant 2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvą (6)

  (Laikinosios apsaugos direktyvą)
  , 2014 m. kovo 10 d. (7),
  2015 m. liepos 14 d.

   (7a)

  ,
  2016 m. vasario 15 d. (8), 2016 m. gruodžio 19 d. (9), 2018 m. kovo 15 d. (10), 2018 m. gegužės 22 d. (11), 2019 m. gegužės 22 d. (12), 2019 m. lapkričio 8 d. (13), 2020 m. spalio 30 d. (14), 2020 m. lapkričio 24 d. (15), 2021 m. lapkričio 29 d. (16) Tarybos rekomendacijas, 2021 m. kovo 4 d. Komisijos rekomendaciją (17), 2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendaciją (18), 2021 m. vasario 26 d. Tarybos rezoliuciją (19), 2021 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikatą (20), 2021 m. gruodžio 22 d. ES Parlamento ir Tarybos sprendimą (21), Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvą
  dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje (22), pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo (23), pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl europinio požiūrio į mikrokredencialus mokymuisi visą gyvenimą ir įsidarbinamumui skatinti (24), pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl individualiųjų mokymosi sąskaitų (25), pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria siekiant griežtesnio vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą principo taikymo nustatomi minimalieji darbo užmokesčio skaidrumo reikalavimai (26),
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo ir atitinkamų priemonių

   (26a)

  ,
  pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl darbo skaitmeninėse platformose sąlygų gerinimo (27)

  , pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Socialinis klimato fondas

   (27a)

  ,
  ir pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl mokymosi siekiant aplinkos tvarumo] (28); |
| --- | --- |

(4)

Gairės dera su Stabilumo ir augimo paktu,
  Bendromis ekonominės politikos gairėmis ir
  galiojančiais Sąjungos teisės aktais
  bei
  įvairiomis Sąjungos iniciatyvomis, įskaitant 2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvą (6)

  (Laikinosios apsaugos direktyvą)
  , 2014 m. kovo 10 d. (7),
  2015 m. liepos 14 d.

   (7a)

  ,
  2016 m. vasario 15 d. (8), 2016 m. gruodžio 19 d. (9), 2018 m. kovo 15 d. (10), 2018 m. gegužės 22 d. (11), 2019 m. gegužės 22 d. (12), 2019 m. lapkričio 8 d. (13), 2020 m. spalio 30 d. (14), 2020 m. lapkričio 24 d. (15), 2021 m. lapkričio 29 d. (16) Tarybos rekomendacijas, 2021 m. kovo 4 d. Komisijos rekomendaciją (17), 2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendaciją (18), 2021 m. vasario 26 d. Tarybos rezoliuciją (19), 2021 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikatą (20), 2021 m. gruodžio 22 d. ES Parlamento ir Tarybos sprendimą (21), Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvą
  dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje (22), pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo (23), pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl europinio požiūrio į mikrokredencialus mokymuisi visą gyvenimą ir įsidarbinamumui skatinti (24), pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl individualiųjų mokymosi sąskaitų (25), pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria siekiant griežtesnio vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą principo taikymo nustatomi minimalieji darbo užmokesčio skaidrumo reikalavimai (26),
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo ir atitinkamų priemonių

   (26a)

  ,
  pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl darbo skaitmeninėse platformose sąlygų gerinimo (27)

  , pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Socialinis klimato fondas

   (27a)

  ,
  ir pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl mokymosi siekiant aplinkos tvarumo] (28);

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | Europos semestras skirtingas priemones sujungia į visa apimančią integruotos daugiašalės ekonominės ir
  užimtumo
  politikos koordinavimo ir priežiūros sistemą. Siekiant aplinkos tvarumo, našumo, teisingumo ir stabilumo, į Europos semestrą
  įtraukti
  Europos socialinių teisių ramsčio principai ir Europos semestro stebėsenos priemonė – socialinių rodiklių suvestinė,
  taip pat numatant tvirtą bendradarbiavimą
  su socialiniais partneriais, pilietine visuomene ir kitais suinteresuotaisiais subjektais.
  Tai padeda
  siekti darnaus vystymosi tikslų. Sąjungos ir valstybių narių ekonominė ir užimtumo politika turėtų būti
  derinama
  su Europos sąžiningu perėjimu prie neutralaus poveikio klimatui, aplinkos atžvilgiu tvarios ir skaitmeninės ekonomikos,
  šia politika turėtų būti didinamas konkurencingumas
  ,
  užtikrinamos tinkamos
  darbo
  sąlygos
  ,
  skatinamos inovacijos
  ,
  propaguojamas socialinis teisingumas
  ir
  lygios galimybės
  , taip pat
  kovojama
  su nelygybe ir
  regioniniais skirtumais
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

Europos semestras skirtingas priemones sujungia į visa apimančią integruotos daugiašalės ekonominės ir
  užimtumo
  politikos koordinavimo ir priežiūros sistemą. Siekiant aplinkos tvarumo, našumo, teisingumo ir stabilumo, į Europos semestrą
  įtraukti
  Europos socialinių teisių ramsčio principai ir Europos semestro stebėsenos priemonė – socialinių rodiklių suvestinė,
  taip pat numatant tvirtą bendradarbiavimą
  su socialiniais partneriais, pilietine visuomene ir kitais suinteresuotaisiais subjektais.
  Tai padeda
  siekti darnaus vystymosi tikslų. Sąjungos ir valstybių narių ekonominė ir užimtumo politika turėtų būti
  derinama
  su Europos sąžiningu perėjimu prie neutralaus poveikio klimatui, aplinkos atžvilgiu tvarios ir skaitmeninės ekonomikos,
  šia politika turėtų būti didinamas konkurencingumas
  ,
  užtikrinamos tinkamos
  darbo
  sąlygos
  ,
  skatinamos inovacijos
  ,
  propaguojamas socialinis teisingumas
  ir
  lygios galimybės
  , taip pat
  kovojama
  su nelygybe ir
  regioniniais skirtumais
  ;

| (5) | Europos semestras skirtingas priemones sujungia į visa apimančią integruotos daugiašalės ekonominės
  , užimtumo, socialinės
  ir
  aplinkos
  politikos koordinavimo ir priežiūros sistemą. Siekiant aplinkos tvarumo, našumo,
  įtraukties,
  teisingumo ir stabilumo, į Europos semestrą
  turėtų būti toliau integruojami
  Europos socialinių teisių ramsčio
  (toliau – Ramstis)
  principai
  , įskaitant 11 principą dėl vaikų priežiūros ir paramos vaikams,
  ir Europos semestro stebėsenos priemonė – socialinių rodiklių suvestinė,
  bei numatomas tvirtas bendradarbiavimas
  su socialiniais partneriais, pilietine visuomene ir kitais suinteresuotaisiais subjektais.
  Jis turėtų padėti
  siekti
  Jungtinių Tautų
  darnaus vystymosi tikslų
  (DVT), įskaitant 1-ąjį DVT „Skurdo panaikinimas“, 4-ąjį DVT „Kokybiškas švietimas“, 5-ąjį DVT „Lyčių lygybė“, 7-ąjį DVT „Įperkama ir švari energija“, 8-ąjį DVT „Deramas darbas ir ekonomikos augimas“ ir 10-ąjį DVT „Nelygybės mažinimas“. Užimtumo ir socialinėje politikoje visiems turėtų būti užtikrintos ir įtvirtintos įtraukaus ir lygiateisiško kokybiško švietimo ir mokymosi visą gyvenimą galimybės. Į visas Sąjungos politikos sritis turėtų būti integruota lyčių lygybė. Lyčių lygybės indeksas galėtų būti viena iš semestro priemonių pažangai siekiant užimtumo ir socialinių tikslų stebėti ir užimtumo bei socialinės politikos poveikiui lytims vertinti
  . Sąjungos ir valstybių narių ekonominė ir užimtumo politika turėtų būti
  vykdoma kartu
  su Europos sąžiningu
  ir teisingu
  perėjimu prie neutralaus poveikio klimatui, aplinkos atžvilgiu tvarios
  , socialiai įtraukios
  ir skaitmeninės ekonomikos,
  užtikrinant aukštynkryptę socialinę konvergenciją, tvariai didinant konkurencingumą, teikiant paramą MVĮ ir labai mažoms įmonėms
  ,
  užtikrinant deramas
  darbo
  sąlygas ir atsparias socialinės apsaugos sistemas
  ,
  skatinant inovacijas
  ,
  socialinį teisingumą ir lygias galimybes visiems, naikinant skurdą, remiant vaikus
  ir
  jaunimą ir į juos investuojant
  , taip pat
  kovojant
  su
  socialine atskirtimi,
  nelygybe
  , sąveikine diskriminacija
  ir
  atsižvelgiant į regioninius skirtumus, visų pirma atokiuose ir atokiausiuose regionuose. Reikia užtikrinti kokybišką ir tvarų užimtumą glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, remiantis teisėkūros iniciatyvomis arba, jei reikia, galiojančių teisės aktų peržiūra, visų pirma kiek tai susiję su nuotoliniu darbu, vaiko priežiūros ir slaugos atostogomis, darbuotojų sveikata ir sauga, dirbtiniu intelektu darbo vietoje, Europos kovos su skurdu strategija, taip pat bendra subrangos teisine sistema, užtikrinant didesnį skaidrumą ir teikiant rekomendacijas dėl atsakomybės. Rengiant pagrindų susitarimą dėl skaitmeninimo šiuo metu Europos socialiniai partneriai svarsto Sąjungos teisėkūros procedūra priimamą aktą dėl teisės atsijungti. Per svarstymus turėtų būti susitarta dėl būtiniausių standartų ir sąlygų siekiant užtikrinti, kad darbuotojai galėtų veiksmingai pasinaudoti savo teise atsijungti, ir apibrėžtas esamų bei naujų skaitmeninių priemonių naudojimas darbo tikslais. Kad jauni darbuotojai nebūtų išnaudojami ir nebūtų pažeidžiamos jų teisės, Sąjungos lygmeniu turėtų būti nustatyta bendra teisinė sistema, pagal kurią būtų užtikrintas teisingas atlygis už stažuotes, praktiką ir pameistrystę. Valstybės narės stažuotojams, praktikantams ir pameistriams turėtų užtikrinti deramas darbo sąlygas ir galimybę naudotis socialine apsauga; |
| --- | --- |

(5)

Europos semestras skirtingas priemones sujungia į visa apimančią integruotos daugiašalės ekonominės
  , užimtumo, socialinės
  ir
  aplinkos
  politikos koordinavimo ir priežiūros sistemą. Siekiant aplinkos tvarumo, našumo,
  įtraukties,
  teisingumo ir stabilumo, į Europos semestrą
  turėtų būti toliau integruojami
  Europos socialinių teisių ramsčio
  (toliau – Ramstis)
  principai
  , įskaitant 11 principą dėl vaikų priežiūros ir paramos vaikams,
  ir Europos semestro stebėsenos priemonė – socialinių rodiklių suvestinė,
  bei numatomas tvirtas bendradarbiavimas
  su socialiniais partneriais, pilietine visuomene ir kitais suinteresuotaisiais subjektais.
  Jis turėtų padėti
  siekti
  Jungtinių Tautų
  darnaus vystymosi tikslų
  (DVT), įskaitant 1-ąjį DVT „Skurdo panaikinimas“, 4-ąjį DVT „Kokybiškas švietimas“, 5-ąjį DVT „Lyčių lygybė“, 7-ąjį DVT „Įperkama ir švari energija“, 8-ąjį DVT „Deramas darbas ir ekonomikos augimas“ ir 10-ąjį DVT „Nelygybės mažinimas“. Užimtumo ir socialinėje politikoje visiems turėtų būti užtikrintos ir įtvirtintos įtraukaus ir lygiateisiško kokybiško švietimo ir mokymosi visą gyvenimą galimybės. Į visas Sąjungos politikos sritis turėtų būti integruota lyčių lygybė. Lyčių lygybės indeksas galėtų būti viena iš semestro priemonių pažangai siekiant užimtumo ir socialinių tikslų stebėti ir užimtumo bei socialinės politikos poveikiui lytims vertinti
  . Sąjungos ir valstybių narių ekonominė ir užimtumo politika turėtų būti
  vykdoma kartu
  su Europos sąžiningu
  ir teisingu
  perėjimu prie neutralaus poveikio klimatui, aplinkos atžvilgiu tvarios
  , socialiai įtraukios
  ir skaitmeninės ekonomikos,
  užtikrinant aukštynkryptę socialinę konvergenciją, tvariai didinant konkurencingumą, teikiant paramą MVĮ ir labai mažoms įmonėms
  ,
  užtikrinant deramas
  darbo
  sąlygas ir atsparias socialinės apsaugos sistemas
  ,
  skatinant inovacijas
  ,
  socialinį teisingumą ir lygias galimybes visiems, naikinant skurdą, remiant vaikus
  ir
  jaunimą ir į juos investuojant
  , taip pat
  kovojant
  su
  socialine atskirtimi,
  nelygybe
  , sąveikine diskriminacija
  ir
  atsižvelgiant į regioninius skirtumus, visų pirma atokiuose ir atokiausiuose regionuose. Reikia užtikrinti kokybišką ir tvarų užimtumą glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, remiantis teisėkūros iniciatyvomis arba, jei reikia, galiojančių teisės aktų peržiūra, visų pirma kiek tai susiję su nuotoliniu darbu, vaiko priežiūros ir slaugos atostogomis, darbuotojų sveikata ir sauga, dirbtiniu intelektu darbo vietoje, Europos kovos su skurdu strategija, taip pat bendra subrangos teisine sistema, užtikrinant didesnį skaidrumą ir teikiant rekomendacijas dėl atsakomybės. Rengiant pagrindų susitarimą dėl skaitmeninimo šiuo metu Europos socialiniai partneriai svarsto Sąjungos teisėkūros procedūra priimamą aktą dėl teisės atsijungti. Per svarstymus turėtų būti susitarta dėl būtiniausių standartų ir sąlygų siekiant užtikrinti, kad darbuotojai galėtų veiksmingai pasinaudoti savo teise atsijungti, ir apibrėžtas esamų bei naujų skaitmeninių priemonių naudojimas darbo tikslais. Kad jauni darbuotojai nebūtų išnaudojami ir nebūtų pažeidžiamos jų teisės, Sąjungos lygmeniu turėtų būti nustatyta bendra teisinė sistema, pagal kurią būtų užtikrintas teisingas atlygis už stažuotes, praktiką ir pameistrystę. Valstybės narės stažuotojams, praktikantams ir pameistriams turėtų užtikrinti deramas darbo sąlygas ir galimybę naudotis socialine apsauga;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | siekiant veiksmingai panaikinti riziką darbe, turėtų būti apsaugota tiek psichinė, tiek fizinė darbuotojų sveikata; ypatingą dėmesį reikia skirti poveikiui, kurį darbuotojai patiria dirbdami su kenksmingomis medžiagomis, tačiau taip pat poveikiui, kurį sukelia ilgos darbo valandos, psichosocialinis spaudimas, netaisyklinga laikysena, pasikartojantys judesiai ir sunkių krovinių kilnojimas. Geresnė profesinė sveikata ir darbo sauga yra itin svarbūs veiksniai užtikrinant deramas darbo sąlygas, visų pirma turint omenyje demografinius pokyčius ir jau esamą kvalifikuotų darbuotojų trūkumą. Todėl reikia skubiai užtikrinti kokybišką, saugų ir tvarų užimtumą, kaip raginama 2022 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl naujos ES darbuotojų sveikatos ir saugos strateginės programos po 2020 m. ir 2022 m. liepos 5 d. rezoliucijoje dėl psichikos sveikatos skaitmeniniame darbo pasaulyje. Todėl reikėtų stiprinti profesinės medicinos paslaugas, įskaitant psichosocialinę paramą ir periodinį savanorišką visų darbuotojų sveikatos tikrinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

siekiant veiksmingai panaikinti riziką darbe, turėtų būti apsaugota tiek psichinė, tiek fizinė darbuotojų sveikata; ypatingą dėmesį reikia skirti poveikiui, kurį darbuotojai patiria dirbdami su kenksmingomis medžiagomis, tačiau taip pat poveikiui, kurį sukelia ilgos darbo valandos, psichosocialinis spaudimas, netaisyklinga laikysena, pasikartojantys judesiai ir sunkių krovinių kilnojimas. Geresnė profesinė sveikata ir darbo sauga yra itin svarbūs veiksniai užtikrinant deramas darbo sąlygas, visų pirma turint omenyje demografinius pokyčius ir jau esamą kvalifikuotų darbuotojų trūkumą. Todėl reikia skubiai užtikrinti kokybišką, saugų ir tvarų užimtumą, kaip raginama 2022 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl naujos ES darbuotojų sveikatos ir saugos strateginės programos po 2020 m. ir 2022 m. liepos 5 d. rezoliucijoje dėl psichikos sveikatos skaitmeniniame darbo pasaulyje. Todėl reikėtų stiprinti profesinės medicinos paslaugas, įskaitant psichosocialinę paramą ir periodinį savanorišką visų darbuotojų sveikatos tikrinimą;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | klimato kaita ir su aplinka susiję iššūkiai, poreikis
  spartinti
  energetinę nepriklausomybę ir užtikrinti Europos atvirą strateginį savarankiškumą, globalizacija, skaitmeninė
  transformacija
  , dirbtinis intelektas, nuotolinio darbo masto didėjimas, platformų ekonomika ir
  demografiniai pokyčiai
  keičia Europos ekonomiką ir visuomenę. Sąjunga ir jos valstybės narės turi bendradarbiauti, kad veiksmingai ir
  iniciatyviai
  reaguotų į tuos struktūrinius pokyčius ir prireikus pritaikytų esamas sistemas, pripažindamos glaudžią valstybių narių ekonomikos ir darbo rinkų bei susijusios politikos tarpusavio priklausomybę. Tam reikia
  imtis suderintų
  , plataus užmojo ir veiksmingų politikos veiksmų
  tiek
  Sąjungos,
  tiek
  nacionaliniu lygmenimis, vadovaujantis SESV
  ir Sąjungos nuostatomis dėl ekonomikos valdymo, kartu įgyvendinant
  Europos socialinių teisių
  ramstį
  . Tokie politikos veiksmai turėtų apimti postūmį tvarioms investicijoms, atnaujintą įsipareigojimą nuosekliai vykdyti reformas, kuriomis skatinamas ekonomikos augimas, kokybiškų darbo vietų kūrimas, našumas,
  tinkamos
  darbo sąlygos, socialinė ir teritorinė sanglauda, aukštynkryptė konvergencija,
  didinamas
  atsparumas ir fiskalinė atsakomybė, pasitelkiant esamas ES finansavimo programas, visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir sanglaudos politikos fondus (įskaitant „Europos socialinį fondą +“ ir Europos regioninės plėtros fondą), taip pat Teisingos pertvarkos fondą. Jais turėtų būti derinamos pasiūlos ir paklausos valdymo priemonės, kartu atsižvelgiant į jų poveikį aplinkai, užimtumui ir socialinį poveikį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

klimato kaita ir su aplinka susiję iššūkiai, poreikis
  spartinti
  energetinę nepriklausomybę ir užtikrinti Europos atvirą strateginį savarankiškumą, globalizacija, skaitmeninė
  transformacija
  , dirbtinis intelektas, nuotolinio darbo masto didėjimas, platformų ekonomika ir
  demografiniai pokyčiai
  keičia Europos ekonomiką ir visuomenę. Sąjunga ir jos valstybės narės turi bendradarbiauti, kad veiksmingai ir
  iniciatyviai
  reaguotų į tuos struktūrinius pokyčius ir prireikus pritaikytų esamas sistemas, pripažindamos glaudžią valstybių narių ekonomikos ir darbo rinkų bei susijusios politikos tarpusavio priklausomybę. Tam reikia
  imtis suderintų
  , plataus užmojo ir veiksmingų politikos veiksmų
  tiek
  Sąjungos,
  tiek
  nacionaliniu lygmenimis, vadovaujantis SESV
  ir Sąjungos nuostatomis dėl ekonomikos valdymo, kartu įgyvendinant
  Europos socialinių teisių
  ramstį
  . Tokie politikos veiksmai turėtų apimti postūmį tvarioms investicijoms, atnaujintą įsipareigojimą nuosekliai vykdyti reformas, kuriomis skatinamas ekonomikos augimas, kokybiškų darbo vietų kūrimas, našumas,
  tinkamos
  darbo sąlygos, socialinė ir teritorinė sanglauda, aukštynkryptė konvergencija,
  didinamas
  atsparumas ir fiskalinė atsakomybė, pasitelkiant esamas ES finansavimo programas, visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir sanglaudos politikos fondus (įskaitant „Europos socialinį fondą +“ ir Europos regioninės plėtros fondą), taip pat Teisingos pertvarkos fondą. Jais turėtų būti derinamos pasiūlos ir paklausos valdymo priemonės, kartu atsižvelgiant į jų poveikį aplinkai, užimtumui ir socialinį poveikį;

| (6) | klimato kaita ir su aplinka susiję iššūkiai, poreikis
  pasiekti
  energetinę nepriklausomybę ir
  įvykdyti socialiai teisingą žaliąją pertvarką bei
  užtikrinti Europos atvirą strateginį savarankiškumą, globalizacija, skaitmeninė
  pertvarka
  , dirbtinis intelektas, nuotolinio darbo masto didėjimas, platformų ekonomika
  , demografiniai pokyčiai
  ir
  Rusijos invazijos į Ukrainą poveikis iš esmės
  keičia Europos ekonomiką ir visuomenę. Sąjunga ir jos valstybės narės turi bendradarbiauti, kad veiksmingai ir
  proaktyviai
  reaguotų į tuos struktūrinius pokyčius
  , taip pat į infliacijos didėjimą,
  ir prireikus pritaikytų esamas sistemas, pripažindamos glaudžią valstybių narių ekonomikos ir darbo rinkų bei susijusios politikos tarpusavio priklausomybę. Tam reikia
  suderintų, tarpsektorinių
  , plataus užmojo ir veiksmingų politikos veiksmų Sąjungos, nacionaliniu
  ir regioniniu
  lygmenimis,
  dalyvaujant socialiniams partneriams ir
  vadovaujantis SESV
  , subsidiarumo principu, Ramsčiu ir 2021 m. kovo 4 d. Komisijos
  Europos socialinių teisių
  ramsčio įgyvendinimo veiksmų plane (toliau – Veiksmų planas) nustatytais tikslais bei Sąjungos nuostatomis dėl ekonomikos valdymo
  . Tokie politikos veiksmai turėtų apimti postūmį tvarioms
  viešosioms ir privačioms
  investicijoms
  , konkurencingumui ir infrastruktūrai
  , atnaujintą įsipareigojimą nuosekliai vykdyti reformas, kuriomis skatinamas
  tvarus ir integracinis
  ekonomikos augimas,
  spartesnis
  kokybiškų darbo vietų kūrimas, našumas,
  deramos
  darbo sąlygos, socialinė ir teritorinė sanglauda, aukštynkryptė
  socialinė
  konvergencija
  ir


  ekonominė gerovė
  ,
  socialinis teisingumas, lygios galimybės ir įtrauktis, sąžiningas


  darbuotojų judumas,
  atsparumas ir fiskalinė
  bei socialinė
  atsakomybė, pasitelkiant esamas ES finansavimo programas, visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir sanglaudos politikos fondus (įskaitant „Europos socialinį fondą +“ ir Europos regioninės plėtros fondą), taip pat Teisingos pertvarkos fondą. Jais turėtų būti derinamos pasiūlos ir paklausos valdymo priemonės, kartu atsižvelgiant į jų poveikį aplinkai, užimtumui ir socialinį poveikį.
  2020 m. kovo mėn. (kilus COVID-19 krizei) pradėjus taikyti Stabilumo ir augimo pakte nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą, valstybėms narėms sudarytos sąlygos greitai reaguoti ir imtis neatidėliotinų priemonių ekonominiam ir socialiniam pandemijos poveikiui sušvelninti. Specifiniam makroekonominiam sukrėtimui, kurį sukėlė Rusijos įsiveržimas į Ukrainą, taip pat dabartinei energetikos ir pragyvenimo išlaidų krizei įveikti valstybėms narėms ir toliau reikalingos fiskalinio manevravimo galimybės. Todėl, kaip teigiama Komisijos nuomonėje, dabartinės aplinkybės pateisina bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos galiojimo pratęsimą iki 2023 m. ir jos taikymo nutraukimą nuo 2024 m. Valstybės narės turėtų visapusiškai naudotis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos teikiamomis galimybėmis, remdamos įmones, visų pirma MVĮ ir labai mažas įmones, kurioms kyla sunkumų arba kurios stokoja likvidumo, ir taikyti tikslines priemones, kad būtų išsaugotos darbo vietos, darbo užmokestis ir darbo sąlygos ir investuojama į žmones ir socialinės gerovės sistemas. Dėl šio pratęsimo viešiesiems finansams kylanti rizika ir galimi neigiami socialiniai išlygos panaikinimo padariniai turėtų būti įvertinti iš anksto. Todėl turėtų būti atlikta Stabilumo ir augimo pakto peržiūra; |
| --- | --- |

(6)

klimato kaita ir su aplinka susiję iššūkiai, poreikis
  pasiekti
  energetinę nepriklausomybę ir
  įvykdyti socialiai teisingą žaliąją pertvarką bei
  užtikrinti Europos atvirą strateginį savarankiškumą, globalizacija, skaitmeninė
  pertvarka
  , dirbtinis intelektas, nuotolinio darbo masto didėjimas, platformų ekonomika
  , demografiniai pokyčiai
  ir
  Rusijos invazijos į Ukrainą poveikis iš esmės
  keičia Europos ekonomiką ir visuomenę. Sąjunga ir jos valstybės narės turi bendradarbiauti, kad veiksmingai ir
  proaktyviai
  reaguotų į tuos struktūrinius pokyčius
  , taip pat į infliacijos didėjimą,
  ir prireikus pritaikytų esamas sistemas, pripažindamos glaudžią valstybių narių ekonomikos ir darbo rinkų bei susijusios politikos tarpusavio priklausomybę. Tam reikia
  suderintų, tarpsektorinių
  , plataus užmojo ir veiksmingų politikos veiksmų Sąjungos, nacionaliniu
  ir regioniniu
  lygmenimis,
  dalyvaujant socialiniams partneriams ir
  vadovaujantis SESV
  , subsidiarumo principu, Ramsčiu ir 2021 m. kovo 4 d. Komisijos
  Europos socialinių teisių
  ramsčio įgyvendinimo veiksmų plane (toliau – Veiksmų planas) nustatytais tikslais bei Sąjungos nuostatomis dėl ekonomikos valdymo
  . Tokie politikos veiksmai turėtų apimti postūmį tvarioms
  viešosioms ir privačioms
  investicijoms
  , konkurencingumui ir infrastruktūrai
  , atnaujintą įsipareigojimą nuosekliai vykdyti reformas, kuriomis skatinamas
  tvarus ir integracinis
  ekonomikos augimas,
  spartesnis
  kokybiškų darbo vietų kūrimas, našumas,
  deramos
  darbo sąlygos, socialinė ir teritorinė sanglauda, aukštynkryptė
  socialinė
  konvergencija
  ir


  ekonominė gerovė
  ,
  socialinis teisingumas, lygios galimybės ir įtrauktis, sąžiningas


  darbuotojų judumas,
  atsparumas ir fiskalinė
  bei socialinė
  atsakomybė, pasitelkiant esamas ES finansavimo programas, visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir sanglaudos politikos fondus (įskaitant „Europos socialinį fondą +“ ir Europos regioninės plėtros fondą), taip pat Teisingos pertvarkos fondą. Jais turėtų būti derinamos pasiūlos ir paklausos valdymo priemonės, kartu atsižvelgiant į jų poveikį aplinkai, užimtumui ir socialinį poveikį.
  2020 m. kovo mėn. (kilus COVID-19 krizei) pradėjus taikyti Stabilumo ir augimo pakte nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą, valstybėms narėms sudarytos sąlygos greitai reaguoti ir imtis neatidėliotinų priemonių ekonominiam ir socialiniam pandemijos poveikiui sušvelninti. Specifiniam makroekonominiam sukrėtimui, kurį sukėlė Rusijos įsiveržimas į Ukrainą, taip pat dabartinei energetikos ir pragyvenimo išlaidų krizei įveikti valstybėms narėms ir toliau reikalingos fiskalinio manevravimo galimybės. Todėl, kaip teigiama Komisijos nuomonėje, dabartinės aplinkybės pateisina bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos galiojimo pratęsimą iki 2023 m. ir jos taikymo nutraukimą nuo 2024 m. Valstybės narės turėtų visapusiškai naudotis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos teikiamomis galimybėmis, remdamos įmones, visų pirma MVĮ ir labai mažas įmones, kurioms kyla sunkumų arba kurios stokoja likvidumo, ir taikyti tikslines priemones, kad būtų išsaugotos darbo vietos, darbo užmokestis ir darbo sąlygos ir investuojama į žmones ir socialinės gerovės sistemas. Dėl šio pratęsimo viešiesiems finansams kylanti rizika ir galimi neigiami socialiniai išlygos panaikinimo padariniai turėtų būti įvertinti iš anksto. Todėl turėtų būti atlikta Stabilumo ir augimo pakto peržiūra;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | nors nuotolinis darbas gali padėti užtikrinti geresnę profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, sumažinti kuro sąnaudas, pagerinti oro kokybę, įveikti geografines kliūtis ir sudaryti sąlygas anksčiau už darbo rinkos ribų buvusioms darbuotojų grupėms patekti į darbo rinką, sykiu kyla pavojus, kad ribos tarp darbo ir asmeninio gyvenimo taps neaiškios, o tai gali turėti neigiamą poveikį darbuotojų pagrindinėms teisėms ir jų fizinei bei psichinei sveikatai. Analogiškai dirbtinio intelekto sprendimai gali pagerinti darbo sąlygas ir gyvenimo kokybę, padidinti prieinamumą neįgaliesiems ir padėti numatyti darbo rinkos pokyčius, tačiau jie taip pat kelia susirūpinimą dėl privatumo, asmens duomenų kontrolės, darbuotojų sveikatos ir saugos, diskriminacijos įdarbinant, taip pat dėl atrankiojo profiliavimo rasiniu ir lyties pagrindu aspektų, į kuriuos turi būti atsižvelgta; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

nors nuotolinis darbas gali padėti užtikrinti geresnę profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, sumažinti kuro sąnaudas, pagerinti oro kokybę, įveikti geografines kliūtis ir sudaryti sąlygas anksčiau už darbo rinkos ribų buvusioms darbuotojų grupėms patekti į darbo rinką, sykiu kyla pavojus, kad ribos tarp darbo ir asmeninio gyvenimo taps neaiškios, o tai gali turėti neigiamą poveikį darbuotojų pagrindinėms teisėms ir jų fizinei bei psichinei sveikatai. Analogiškai dirbtinio intelekto sprendimai gali pagerinti darbo sąlygas ir gyvenimo kokybę, padidinti prieinamumą neįgaliesiems ir padėti numatyti darbo rinkos pokyčius, tačiau jie taip pat kelia susirūpinimą dėl privatumo, asmens duomenų kontrolės, darbuotojų sveikatos ir saugos, diskriminacijos įdarbinant, taip pat dėl atrankiojo profiliavimo rasiniu ir lyties pagrindu aspektų, į kuriuos turi būti atsižvelgta;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl sprendimo

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija paskelbė
  Europos socialinių teisių
  ramstį (29). Jame nustatyta dvidešimt principų ir teisių, kuriais siekiama remti gerai veikiančias ir sąžiningas darbo rinkas bei gerovės sistemas ir kurie skirstomi į tris kategorijas: lygių galimybių ir galimybių įsidarbinti, sąžiningų darbo sąlygų, socialinės apsaugos ir įtraukties. Principai ir teisės suteikia Sąjungai strateginę kryptį ir užtikrina, kad perėjimas prie poveikio klimatui neutralumo ir aplinkos tvarumo, skaitmeninė
  transformacija
  ir demografiniai pokyčiai būtų socialiai sąžiningi ir teisingi.
  Europos socialinių teisių
  ramstis ir susijusi socialinių rodiklių suvestinė sudaro orientacinę sistemą, padedančią stebėti valstybių narių užimtumo ir socialinės srities rezultatus, skatinti nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens reformas ir derinti šiandieninės
  modernios
  ekonomikos socialinį ir rinkos aspektus, be kita ko, skatinant socialinę
  ekonomiką. 2021 m. kovo 4 d. Komisija pateikė Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo veiksmų planą (toliau –
  veiksmų planas
  ), įskaitant
  plataus užmojo, bet realistiškus 2030 m. pagrindinius ir papildomus tarpinius tikslus užimtumo, įgūdžių, švietimo ir skurdo mažinimo srityse, taip pat
  peržiūrėtą
  socialinių rodiklių suvestinę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija paskelbė
  Europos socialinių teisių
  ramstį (29). Jame nustatyta dvidešimt principų ir teisių, kuriais siekiama remti gerai veikiančias ir sąžiningas darbo rinkas bei gerovės sistemas ir kurie skirstomi į tris kategorijas: lygių galimybių ir galimybių įsidarbinti, sąžiningų darbo sąlygų, socialinės apsaugos ir įtraukties. Principai ir teisės suteikia Sąjungai strateginę kryptį ir užtikrina, kad perėjimas prie poveikio klimatui neutralumo ir aplinkos tvarumo, skaitmeninė
  transformacija
  ir demografiniai pokyčiai būtų socialiai sąžiningi ir teisingi.
  Europos socialinių teisių
  ramstis ir susijusi socialinių rodiklių suvestinė sudaro orientacinę sistemą, padedančią stebėti valstybių narių užimtumo ir socialinės srities rezultatus, skatinti nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens reformas ir derinti šiandieninės
  modernios
  ekonomikos socialinį ir rinkos aspektus, be kita ko, skatinant socialinę
  ekonomiką. 2021 m. kovo 4 d. Komisija pateikė Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo veiksmų planą (toliau –
  veiksmų planas
  ), įskaitant
  plataus užmojo, bet realistiškus 2030 m. pagrindinius ir papildomus tarpinius tikslus užimtumo, įgūdžių, švietimo ir skurdo mažinimo srityse, taip pat
  peržiūrėtą
  socialinių rodiklių suvestinę;

| (7) | Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija paskelbė Ramstį. Jame nustatyta dvidešimt principų ir teisių, kuriais siekiama remti gerai veikiančias ir sąžiningas darbo rinkas bei gerovės sistemas ir kurie skirstomi į tris kategorijas: lygių galimybių ir galimybių įsidarbinti, sąžiningų darbo sąlygų, socialinės apsaugos ir įtraukties. Principai ir teisės suteikia Sąjungai strateginę kryptį ir užtikrina, kad perėjimas prie poveikio klimatui neutralumo ir aplinkos tvarumo, skaitmeninė
  pertvarka
  ir demografiniai pokyčiai būtų socialiai
  ir geografiniu požiūriu
  sąžiningi ir teisingi. Ramstis ir susijusi socialinių rodiklių suvestinė sudaro orientacinę sistemą, padedančią stebėti valstybių narių užimtumo ir socialinės srities rezultatus, skatinti nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens reformas ir derinti šiandieninės ekonomikos socialinį ir rinkos aspektus, be kita ko, skatinant socialinę
  , žaliąją, skaitmeninę ir žiedinę ekonomiką.
  Veiksmų planas
  apima
  plataus užmojo, bet realistiškus 2030 m. pagrindinius ir papildomus tarpinius tikslus užimtumo, įgūdžių, švietimo ir skurdo mažinimo srityse, taip pat
  atnaujintą
  socialinių rodiklių suvestinę
  . Atsižvelgiant į tai, Sąjungos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis turėtų būti užtikrintas sąžiningas darbuotojų judumas ir teisių bei teisių į išmokas perkeliamumas, užtikrinant geresnę mobiliųjų darbuotojų, įskaitant tarpvalstybinius ir sezoninius darbuotojus, apsaugą, efektyvesnes darbo inspekcijas ir veiksmingų skaitmeninių sprendimų diegimą; |
| --- | --- |

(7)

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija paskelbė Ramstį. Jame nustatyta dvidešimt principų ir teisių, kuriais siekiama remti gerai veikiančias ir sąžiningas darbo rinkas bei gerovės sistemas ir kurie skirstomi į tris kategorijas: lygių galimybių ir galimybių įsidarbinti, sąžiningų darbo sąlygų, socialinės apsaugos ir įtraukties. Principai ir teisės suteikia Sąjungai strateginę kryptį ir užtikrina, kad perėjimas prie poveikio klimatui neutralumo ir aplinkos tvarumo, skaitmeninė
  pertvarka
  ir demografiniai pokyčiai būtų socialiai
  ir geografiniu požiūriu
  sąžiningi ir teisingi. Ramstis ir susijusi socialinių rodiklių suvestinė sudaro orientacinę sistemą, padedančią stebėti valstybių narių užimtumo ir socialinės srities rezultatus, skatinti nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens reformas ir derinti šiandieninės ekonomikos socialinį ir rinkos aspektus, be kita ko, skatinant socialinę
  , žaliąją, skaitmeninę ir žiedinę ekonomiką.
  Veiksmų planas
  apima
  plataus užmojo, bet realistiškus 2030 m. pagrindinius ir papildomus tarpinius tikslus užimtumo, įgūdžių, švietimo ir skurdo mažinimo srityse, taip pat
  atnaujintą
  socialinių rodiklių suvestinę
  . Atsižvelgiant į tai, Sąjungos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis turėtų būti užtikrintas sąžiningas darbuotojų judumas ir teisių bei teisių į išmokas perkeliamumas, užtikrinant geresnę mobiliųjų darbuotojų, įskaitant tarpvalstybinius ir sezoninius darbuotojus, apsaugą, efektyvesnes darbo inspekcijas ir veiksmingų skaitmeninių sprendimų diegimą;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl sprendimo

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | šeimai palanki politika ir socialinės investicijos į vaikus, apsaugančios juos nuo skurdo ir padedančios visiems vaikams naudotis savo teisėmis, pavyzdžiui, kokybiškos vaikų priežiūros ir ikimokyklinio ugdymo bei mokymo prieinamumas, yra labai svarbios siekiant užtikrinti vaikų ateitį jiems suaugus, tvarų vystymąsi vengiant ilgalaikių išlaidų visuomenei ir įtraukią darnią visuomenę, taip pat skatina žmonių kūrybiškumą ir geresnę savijautą. Valstybės narės turėtų panaikinti vaikų skurdą ir sutelkti pastangas į veiksmingą 2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacijos (ES) 2021/1004, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema

   (1a)

  , ir pagal ją priimtų nacionalinių veiksmų planų įgyvendinimą, kad visiems vaikams, kuriems reikia pagalbos, būtų užtikrinta galimybė naudotis nemokamomis kokybiškomis paslaugomis ir taip būtų užtikrinta vienoda ir veiksminga vaikų prieiga prie nemokamų sveikatos priežiūros paslaugų, nemokamo švietimo, vaikų priežiūros, tinkamo būsto ir sveikos mitybos. Šiuo tikslu, kaip ne kartą prašė Europos Parlamentas, Europos vaiko garantijų sistemos finansavimas turėtų būti skubiai padidintas skiriant bent 20 mlrd. EUR specialų biudžetą. Europos vaiko garantijų sistema turėtų būti nedelsiant integruota į visus politikos sektorius, o vaiko teisių finansavimas turėtų būti stiprinamas visapusiškai pasinaudojant esama Sąjungos politika ir fondais. Valstybės narės turėtų toliau skatinti investicijas į tvarias ir kokybiškas darbo vietas ir laikytis visapusiško požiūrio į paramą vaikų, kuriems reikia pagalbos, tėvams. Komisijos pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl tinkamų minimalių pajamų, kuriomis užtikrinama aktyvi įtrauktis, galėtų padėti iki 2030 m. visose valstybėse narėse bent perpus sumažinti skurdą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

šeimai palanki politika ir socialinės investicijos į vaikus, apsaugančios juos nuo skurdo ir padedančios visiems vaikams naudotis savo teisėmis, pavyzdžiui, kokybiškos vaikų priežiūros ir ikimokyklinio ugdymo bei mokymo prieinamumas, yra labai svarbios siekiant užtikrinti vaikų ateitį jiems suaugus, tvarų vystymąsi vengiant ilgalaikių išlaidų visuomenei ir įtraukią darnią visuomenę, taip pat skatina žmonių kūrybiškumą ir geresnę savijautą. Valstybės narės turėtų panaikinti vaikų skurdą ir sutelkti pastangas į veiksmingą 2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacijos (ES) 2021/1004, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema

   (1a)

  , ir pagal ją priimtų nacionalinių veiksmų planų įgyvendinimą, kad visiems vaikams, kuriems reikia pagalbos, būtų užtikrinta galimybė naudotis nemokamomis kokybiškomis paslaugomis ir taip būtų užtikrinta vienoda ir veiksminga vaikų prieiga prie nemokamų sveikatos priežiūros paslaugų, nemokamo švietimo, vaikų priežiūros, tinkamo būsto ir sveikos mitybos. Šiuo tikslu, kaip ne kartą prašė Europos Parlamentas, Europos vaiko garantijų sistemos finansavimas turėtų būti skubiai padidintas skiriant bent 20 mlrd. EUR specialų biudžetą. Europos vaiko garantijų sistema turėtų būti nedelsiant integruota į visus politikos sektorius, o vaiko teisių finansavimas turėtų būti stiprinamas visapusiškai pasinaudojant esama Sąjungos politika ir fondais. Valstybės narės turėtų toliau skatinti investicijas į tvarias ir kokybiškas darbo vietas ir laikytis visapusiško požiūrio į paramą vaikų, kuriems reikia pagalbos, tėvams. Komisijos pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl tinkamų minimalių pajamų, kuriomis užtikrinama aktyvi įtrauktis, galėtų padėti iki 2030 m. visose valstybėse narėse bent perpus sumažinti skurdą;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl sprendimo

8 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8b) | benamystė yra viena iš ekstremaliausių socialinės atskirties formų: ji daro neigiamą poveikį žmonių fizinei ir psichinei sveikatai, gerovei ir gyvenimo kokybei, taip pat jų galimybėms įsidarbinti ir naudotis kitomis ekonominėmis ir socialinėmis paslaugomis. Europos Parlamentas, Komisija, nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos, taip pat Sąjungos lygmens pilietinės visuomenės organizacijos susitarė įsteigti Europos kovos su benamyste platformą. Siekdamos galutinio tikslo – ne vėliau kaip 2030 m. panaikinti benamystę – jos įsipareigojo įgyvendinti principą „svarbiausia – būstas“, skatinti benamystės prevenciją ir suteikti benamiams galimybę gauti tinkamą, saugų bei įperkamą būstą ir paramos paslaugas, sykiu įgyvendinant reikiamas politikos priemones, naudojant tinkamą nacionalinį ir Sąjungos finansavimą. Valstybės narės, įgyvendindamos nacionalinius įperkamo būsto planus, kurie turėtų būti įtraukti į nacionalines reformų programas, taip pat turėtų siekti visiems užtikrinti galimybę gauti deramą ir įperkamą būstą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8b)

benamystė yra viena iš ekstremaliausių socialinės atskirties formų: ji daro neigiamą poveikį žmonių fizinei ir psichinei sveikatai, gerovei ir gyvenimo kokybei, taip pat jų galimybėms įsidarbinti ir naudotis kitomis ekonominėmis ir socialinėmis paslaugomis. Europos Parlamentas, Komisija, nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos, taip pat Sąjungos lygmens pilietinės visuomenės organizacijos susitarė įsteigti Europos kovos su benamyste platformą. Siekdamos galutinio tikslo – ne vėliau kaip 2030 m. panaikinti benamystę – jos įsipareigojo įgyvendinti principą „svarbiausia – būstas“, skatinti benamystės prevenciją ir suteikti benamiams galimybę gauti tinkamą, saugų bei įperkamą būstą ir paramos paslaugas, sykiu įgyvendinant reikiamas politikos priemones, naudojant tinkamą nacionalinį ir Sąjungos finansavimą. Valstybės narės, įgyvendindamos nacionalinius įperkamo būsto planus, kurie turėtų būti įtraukti į nacionalines reformų programas, taip pat turėtų siekti visiems užtikrinti galimybę gauti deramą ir įperkamą būstą;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl sprendimo

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | po Rusijos invazijos į Ukrainą Europos Vadovų Taryba 2022 m. vasario 24 d. išvadose pasmerkė Rusijos veiksmus, kuriais siekiama pakenkti Europos ir pasaulio saugumui bei stabilumui, ir išreiškė solidarumą su Ukrainos žmonėmis, pabrėždama, kad buvo pažeista tarptautinė teisė ir JT Chartijos principai. Dabartinėmis aplinkybėmis laikina apsauga, suteikta 2022 m. kovo 4 d. Tarybos sprendimu (30), kuriuo aktyvuojama Laikinosios apsaugos direktyva (31), yra būtina atsižvelgiant į pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų srauto mastą. Taip Ukrainos pabėgėliams suteikiama galimybė visoje Sąjungoje naudotis suderintomis teisėmis, kuriomis suteikiama tinkamo lygio apsauga, įskaitant teisę gyventi šalyje, galimybę patekti ir integruotis į darbo rinką, galimybę gauti išsilavinimą ir mokytis, galimybę gauti būstą, taip pat galimybę naudotis socialinės apsaugos sistemomis, teisę į medicininę priežiūrą, socialinę gerovę ar kitą pagalbą ir pragyvenimo lėšas. Dalyvaudami Europos darbo rinkose, Ukrainos pabėgėliai gali prisidėti prie ES ekonomikos stiprinimo ir padėti remti savo šalį ir žmones savo šalyje. Įgyta patirtis ir įgūdžiai ateityje gali padėti atkurti Ukrainą. Nelydimiems vaikams ir paaugliams laikinoji apsauga suteikia teisę į teisėtą globą ir galimybę naudotis vaikų ugdymo ir priežiūros paslaugomis. Valstybės narės turėtų įtraukti socialinius partnerius į politikos priemonių, kuriomis siekiama spręsti užimtumo ir įgūdžių problemas, kylančias dėl Rusijos invazijos į Ukrainą, rengimą, įgyvendinimą ir vertinimą. Socialiniai partneriai atlieka svarbų vaidmenį švelninant karo poveikį, susijusį su užimtumo ir gamybos išsaugojimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

po Rusijos invazijos į Ukrainą Europos Vadovų Taryba 2022 m. vasario 24 d. išvadose pasmerkė Rusijos veiksmus, kuriais siekiama pakenkti Europos ir pasaulio saugumui bei stabilumui, ir išreiškė solidarumą su Ukrainos žmonėmis, pabrėždama, kad buvo pažeista tarptautinė teisė ir JT Chartijos principai. Dabartinėmis aplinkybėmis laikina apsauga, suteikta 2022 m. kovo 4 d. Tarybos sprendimu (30), kuriuo aktyvuojama Laikinosios apsaugos direktyva (31), yra būtina atsižvelgiant į pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų srauto mastą. Taip Ukrainos pabėgėliams suteikiama galimybė visoje Sąjungoje naudotis suderintomis teisėmis, kuriomis suteikiama tinkamo lygio apsauga, įskaitant teisę gyventi šalyje, galimybę patekti ir integruotis į darbo rinką, galimybę gauti išsilavinimą ir mokytis, galimybę gauti būstą, taip pat galimybę naudotis socialinės apsaugos sistemomis, teisę į medicininę priežiūrą, socialinę gerovę ar kitą pagalbą ir pragyvenimo lėšas. Dalyvaudami Europos darbo rinkose, Ukrainos pabėgėliai gali prisidėti prie ES ekonomikos stiprinimo ir padėti remti savo šalį ir žmones savo šalyje. Įgyta patirtis ir įgūdžiai ateityje gali padėti atkurti Ukrainą. Nelydimiems vaikams ir paaugliams laikinoji apsauga suteikia teisę į teisėtą globą ir galimybę naudotis vaikų ugdymo ir priežiūros paslaugomis. Valstybės narės turėtų įtraukti socialinius partnerius į politikos priemonių, kuriomis siekiama spręsti užimtumo ir įgūdžių problemas, kylančias dėl Rusijos invazijos į Ukrainą, rengimą, įgyvendinimą ir vertinimą. Socialiniai partneriai atlieka svarbų vaidmenį švelninant karo poveikį, susijusį su užimtumo ir gamybos išsaugojimu;

| (9) | po Rusijos invazijos į Ukrainą Europos Vadovų Taryba 2022 m. vasario 24 d. išvadose pasmerkė Rusijos veiksmus, kuriais siekiama pakenkti Europos ir pasaulio saugumui bei stabilumui, ir išreiškė solidarumą su Ukrainos žmonėmis, pabrėždama, kad buvo pažeista tarptautinė teisė ir JT Chartijos principai. Dabartinėmis aplinkybėmis laikina apsauga, suteikta 2022 m. kovo 4 d. Tarybos sprendimu (31), kuriuo aktyvuojama Laikinosios apsaugos direktyva, yra būtina atsižvelgiant į pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų srauto mastą. Taip Ukrainos pabėgėliams suteikiama galimybė visoje Sąjungoje naudotis suderintomis teisėmis, kuriomis suteikiama tinkamo lygio apsauga, įskaitant teisę gyventi šalyje, galimybę patekti ir integruotis į darbo rinką, galimybę gauti išsilavinimą ir mokytis, galimybę gauti būstą, taip pat galimybę naudotis socialinės apsaugos sistemomis, teisę į medicininę priežiūrą, socialinę gerovę ar kitą pagalbą ir pragyvenimo lėšas.
  Šiomis aplinkybėmis ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas neįgaliesiems.
  Dalyvaudami Europos darbo rinkose, Ukrainos pabėgėliai gali prisidėti prie ES ekonomikos stiprinimo ir padėti remti savo šalį ir žmones savo šalyje.
  Kadangi dauguma Ukrainos pabėgėlių yra moterys ir vaikai, valstybės narės turėtų užtikrinti pakankamą paramą būstui ir vaikų priežiūrai, siekiant palengvinti jų įtrauktį. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad įgyvendinant Europos vaiko garantijų sistemą iš Ukrainos bėgantys vaikai tokiomis pat sąlygomis kaip ir jų bendraamžiai priimančiosiose šalyse galėtų naudotis nemokamomis kokybiškomis paslaugomis.
  Įgyta patirtis ir įgūdžiai ateityje gali padėti atkurti Ukrainą. Nelydimiems vaikams ir paaugliams laikinoji apsauga suteikia teisę į teisėtą globą ir galimybę naudotis vaikų ugdymo ir priežiūros paslaugomis. Valstybės narės turėtų įtraukti socialinius partnerius į politikos priemonių, kuriomis siekiama spręsti užimtumo ir įgūdžių problemas, kylančias dėl Rusijos invazijos į Ukrainą, rengimą, įgyvendinimą ir vertinimą
  , taip pat kvalifikacijos pripažinimą
  . Socialiniai partneriai atlieka svarbų vaidmenį švelninant karo poveikį, susijusį su užimtumo ir gamybos išsaugojimu
  . Valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę išplėsti Laikinosios apsaugos direktyvoje numatytą apsaugą visiems pabėgėliams ir atsižvelgti į darbdavių susirūpinimą dėl asmenų, turinčių tik laikiną statusą, priėmimo į darbą
  ; |
| --- | --- |

(9)

po Rusijos invazijos į Ukrainą Europos Vadovų Taryba 2022 m. vasario 24 d. išvadose pasmerkė Rusijos veiksmus, kuriais siekiama pakenkti Europos ir pasaulio saugumui bei stabilumui, ir išreiškė solidarumą su Ukrainos žmonėmis, pabrėždama, kad buvo pažeista tarptautinė teisė ir JT Chartijos principai. Dabartinėmis aplinkybėmis laikina apsauga, suteikta 2022 m. kovo 4 d. Tarybos sprendimu (31), kuriuo aktyvuojama Laikinosios apsaugos direktyva, yra būtina atsižvelgiant į pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų srauto mastą. Taip Ukrainos pabėgėliams suteikiama galimybė visoje Sąjungoje naudotis suderintomis teisėmis, kuriomis suteikiama tinkamo lygio apsauga, įskaitant teisę gyventi šalyje, galimybę patekti ir integruotis į darbo rinką, galimybę gauti išsilavinimą ir mokytis, galimybę gauti būstą, taip pat galimybę naudotis socialinės apsaugos sistemomis, teisę į medicininę priežiūrą, socialinę gerovę ar kitą pagalbą ir pragyvenimo lėšas.
  Šiomis aplinkybėmis ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas neįgaliesiems.
  Dalyvaudami Europos darbo rinkose, Ukrainos pabėgėliai gali prisidėti prie ES ekonomikos stiprinimo ir padėti remti savo šalį ir žmones savo šalyje.
  Kadangi dauguma Ukrainos pabėgėlių yra moterys ir vaikai, valstybės narės turėtų užtikrinti pakankamą paramą būstui ir vaikų priežiūrai, siekiant palengvinti jų įtrauktį. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad įgyvendinant Europos vaiko garantijų sistemą iš Ukrainos bėgantys vaikai tokiomis pat sąlygomis kaip ir jų bendraamžiai priimančiosiose šalyse galėtų naudotis nemokamomis kokybiškomis paslaugomis.
  Įgyta patirtis ir įgūdžiai ateityje gali padėti atkurti Ukrainą. Nelydimiems vaikams ir paaugliams laikinoji apsauga suteikia teisę į teisėtą globą ir galimybę naudotis vaikų ugdymo ir priežiūros paslaugomis. Valstybės narės turėtų įtraukti socialinius partnerius į politikos priemonių, kuriomis siekiama spręsti užimtumo ir įgūdžių problemas, kylančias dėl Rusijos invazijos į Ukrainą, rengimą, įgyvendinimą ir vertinimą
  , taip pat kvalifikacijos pripažinimą
  . Socialiniai partneriai atlieka svarbų vaidmenį švelninant karo poveikį, susijusį su užimtumo ir gamybos išsaugojimu
  . Valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę išplėsti Laikinosios apsaugos direktyvoje numatytą apsaugą visiems pabėgėliams ir atsižvelgti į darbdavių susirūpinimą dėl asmenų, turinčių tik laikiną statusą, priėmimo į darbą
  ;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl sprendimo

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | darbo rinkos, įskaitant
  nacionalinius
  darbo užmokesčio nustatymo mechanizmų
  , reformos
  turėtų būti vykdomos pagal nacionalinę socialinio dialogo praktiką, siekiant sąžiningo darbo užmokesčio, kuriuo užtikrinamas deramas gyvenimo lygis
  ir
  tvarus ekonomikos augimas. Turėtų būti suteikiama galimybė plačiai
  apsvarstyti
  socialinius ir ekonominius klausimus, be kita ko, kaip pagerinti padėtį tvarumo, konkurencingumo, inovacijų, kokybiškų darbo vietų kūrimo, darbo sąlygų, dirbančiųjų skurdo, švietimo ir
  įgūdžių
  , visuomenės sveikatos ir įtraukties
  bei
  realiųjų pajamų srityse. Šiuo atžvilgiu Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė ir kiti ES fondai padeda valstybėms narėms įgyvendinti ES prioritetus atitinkančias reformas ir investicijas, kad Europos ekonomika ir visuomenė taptų tvaresnės, atsparesnės ir geriau pasirengusios žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai. Dėl Rusijos invazijos į Ukrainą dar labiau padidėjo COVID-19 krizės nulemti socialiniai ir ekonominiai iššūkiai. Valstybės narės ir Sąjunga turėtų toliau užtikrinti, kad būtų sušvelnintas socialinis poveikis, poveikis užimtumui ir ekonominis poveikis ir kad pertvarka būtų socialiai sąžininga ir teisinga, taip pat atsižvelgiant į tai, kad didesnis atviras strateginis savarankiškumas ir spartesnė žalioji pertvarka padės sumažinti priklausomybę nuo energijos ir kitų strateginių produktų ar technologijų importo, visų pirma iš Rusijos.
  Labai svarbu
  didinti atsparumą ir
  siekti
  kurti įtraukią ir atsparią visuomenę, kurioje žmonės būtų apsaugoti ir įgalinti numatyti bei valdyti pokyčius ir kurioje jie galėtų būti aktyvūs visuomenės ir ekonomikos dalyviai. Kad būtų remiami
  veiklos keitimo
  pokyčiai darbo rinkoje, taip pat atsižvelgiant į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kaip pabrėžta Rekomendacijoje (ES) 2021/402 [ir Tarybos rekomendacijoje dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo], reikalingas suderintas aktyvios darbo rinkos politikos priemonių rinkinys, kuris apimtų
  laikinosios samdos
  ir
  veiklos keitimo paskatas
  ,
  įgūdžių politiką
  ir geresnes užimtumo tarnybų paslaugas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

darbo rinkos, įskaitant
  nacionalinius
  darbo užmokesčio nustatymo mechanizmų
  , reformos
  turėtų būti vykdomos pagal nacionalinę socialinio dialogo praktiką, siekiant sąžiningo darbo užmokesčio, kuriuo užtikrinamas deramas gyvenimo lygis
  ir
  tvarus ekonomikos augimas. Turėtų būti suteikiama galimybė plačiai
  apsvarstyti
  socialinius ir ekonominius klausimus, be kita ko, kaip pagerinti padėtį tvarumo, konkurencingumo, inovacijų, kokybiškų darbo vietų kūrimo, darbo sąlygų, dirbančiųjų skurdo, švietimo ir
  įgūdžių
  , visuomenės sveikatos ir įtraukties
  bei
  realiųjų pajamų srityse. Šiuo atžvilgiu Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė ir kiti ES fondai padeda valstybėms narėms įgyvendinti ES prioritetus atitinkančias reformas ir investicijas, kad Europos ekonomika ir visuomenė taptų tvaresnės, atsparesnės ir geriau pasirengusios žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai. Dėl Rusijos invazijos į Ukrainą dar labiau padidėjo COVID-19 krizės nulemti socialiniai ir ekonominiai iššūkiai. Valstybės narės ir Sąjunga turėtų toliau užtikrinti, kad būtų sušvelnintas socialinis poveikis, poveikis užimtumui ir ekonominis poveikis ir kad pertvarka būtų socialiai sąžininga ir teisinga, taip pat atsižvelgiant į tai, kad didesnis atviras strateginis savarankiškumas ir spartesnė žalioji pertvarka padės sumažinti priklausomybę nuo energijos ir kitų strateginių produktų ar technologijų importo, visų pirma iš Rusijos.
  Labai svarbu
  didinti atsparumą ir
  siekti
  kurti įtraukią ir atsparią visuomenę, kurioje žmonės būtų apsaugoti ir įgalinti numatyti bei valdyti pokyčius ir kurioje jie galėtų būti aktyvūs visuomenės ir ekonomikos dalyviai. Kad būtų remiami
  veiklos keitimo
  pokyčiai darbo rinkoje, taip pat atsižvelgiant į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kaip pabrėžta Rekomendacijoje (ES) 2021/402 [ir Tarybos rekomendacijoje dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo], reikalingas suderintas aktyvios darbo rinkos politikos priemonių rinkinys, kuris apimtų
  laikinosios samdos
  ir
  veiklos keitimo paskatas
  ,
  įgūdžių politiką
  ir geresnes užimtumo tarnybų paslaugas;

| (10) | darbo rinkos
  reformos
  , įskaitant
  nacionalinių
  darbo užmokesčio nustatymo mechanizmų
  reformas,
  turėtų būti vykdomos pagal nacionalinę socialinio dialogo praktiką, siekiant sąžiningo darbo užmokesčio, kuriuo užtikrinamas deramas gyvenimo lygis, tvarus ekonomikos augimas
  ir aukštynkryptė socialinė ir teritorinė konvergencija
  . Turėtų būti suteikiama galimybė plačiai
  svarstyti
  socialinius ir ekonominius klausimus, be kita ko, kaip pagerinti padėtį tvarumo, konkurencingumo, inovacijų, kokybiškų darbo vietų kūrimo,
  deramų
  darbo sąlygų, dirbančiųjų skurdo,
  lyčių lygybės,
  švietimo
  , mokymo
  ir
  kvalifikacijos
  , visuomenės sveikatos ir
  socialinės
  įtraukties
  , taip pat
  realiųjų pajamų
  ir perkamosios galios
  srityse.
  Todėl valstybės narės turėtų paisyti teisės į kolektyvines derybas ir kolektyvinius veiksmus, taip pat susirinkimų ir asociacijų laisvės principo, kaip nustatyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje ir atitinkamose tarptautinėse konvencijose. Be to, valstybės narės turėtų stiprinti socialinių partnerių vaidmenį, gerinti darbo tarnybų ir darbuotojų atstovavimą, skatinti kolektyvines derybas ir remti


  aktyvią profesinių sąjungų ir darbdavių organizacijų veiklą, kad būtų užtikrintas įtraukus ir socialiniu požiūriu teisingas atsigavimas.
  Šiuo atžvilgiu Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė ir kiti ES fondai padeda valstybėms narėms įgyvendinti ES prioritetus atitinkančias reformas ir investicijas, kad Europos ekonomika ir visuomenė taptų tvaresnės, atsparesnės ir geriau pasirengusios žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai. Dėl Rusijos invazijos į Ukrainą dar labiau padidėjo COVID-19 krizės nulemti socialiniai ir ekonominiai iššūkiai. Valstybės narės ir Sąjunga turėtų toliau užtikrinti, kad būtų sušvelnintas socialinis poveikis, poveikis užimtumui ir ekonominis poveikis ir kad pertvarka būtų socialiai sąžininga ir teisinga, taip pat atsižvelgiant į tai, kad didesnis atviras strateginis savarankiškumas ir spartesnė žalioji pertvarka padės sumažinti priklausomybę nuo energijos ir kitų strateginių produktų ar technologijų importo, visų pirma iš Rusijos.
  Siekiant
  didinti atsparumą ir kurti įtraukią ir atsparią visuomenę, kurioje žmonės būtų apsaugoti ir įgalinti numatyti bei valdyti pokyčius ir kurioje jie galėtų būti aktyvūs visuomenės ir ekonomikos dalyviai
  , turėtų būti parengtas laikinas Europos socialinio atsparumo dokumentų rinkinys, apimantis priemonių rinkinį socialinės gerovės ir socialinės apsaugos sistemoms Europos Sąjungoje stiprinti, be kita ko, tęsti ir iš naujo finansuoti priemonę SURE tol, kol Rusijos invazijos į Ukrainą socialiniai ir ekonominiai padariniai daro neigiamą poveikį darbo rinkai, vadovaujantis 2022 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliucija „Rusijos karo Ukrainoje socialinės ir ekonominės pasekmės ES. ES pajėgumo veikti stiprinimas“, ir socialinio gelbėjimo priemonė su didesne visuomenės parama esamoms priemonėms, kurios skirtos neturtingiausioms visuomenės grupėms paremti
  . Kad būtų remiami
  asmenų statuso
  pokyčiai darbo rinkoje, taip pat atsižvelgiant į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kaip pabrėžta Rekomendacijoje (ES) 2021/402 [ir Tarybos rekomendacijoje dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo], reikalingas suderintas aktyvios darbo rinkos politikos priemonių rinkinys, kuris apimtų
  veiklos keitimo paskatas, kvalifikacijos įgijimą, kompetencijos įgijimą
  ir
  patvirtinimą, taip pat į ateitį orientuotą švietimą
  ,
  mokymąsi visą gyvenimą, profesinį rengimą ir mokymą, kvalifikacijos kėlimą, perkvalifikavimą
  ir geresnes užimtumo tarnybų paslaugas
  . Siekiant nustatyti geriausią praktiką ir priemones, kurias būtų galima taikyti ateityje, reikia nuodugniai įvertinti nacionalinę politiką ir paramos sistemas, kurios buvo taikomos siekiant sušvelninti COVID-19 pandemijos poveikį; |
| --- | --- |

(10)

darbo rinkos
  reformos
  , įskaitant
  nacionalinių
  darbo užmokesčio nustatymo mechanizmų
  reformas,
  turėtų būti vykdomos pagal nacionalinę socialinio dialogo praktiką, siekiant sąžiningo darbo užmokesčio, kuriuo užtikrinamas deramas gyvenimo lygis, tvarus ekonomikos augimas
  ir aukštynkryptė socialinė ir teritorinė konvergencija
  . Turėtų būti suteikiama galimybė plačiai
  svarstyti
  socialinius ir ekonominius klausimus, be kita ko, kaip pagerinti padėtį tvarumo, konkurencingumo, inovacijų, kokybiškų darbo vietų kūrimo,
  deramų
  darbo sąlygų, dirbančiųjų skurdo,
  lyčių lygybės,
  švietimo
  , mokymo
  ir
  kvalifikacijos
  , visuomenės sveikatos ir
  socialinės
  įtraukties
  , taip pat
  realiųjų pajamų
  ir perkamosios galios
  srityse.
  Todėl valstybės narės turėtų paisyti teisės į kolektyvines derybas ir kolektyvinius veiksmus, taip pat susirinkimų ir asociacijų laisvės principo, kaip nustatyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje ir atitinkamose tarptautinėse konvencijose. Be to, valstybės narės turėtų stiprinti socialinių partnerių vaidmenį, gerinti darbo tarnybų ir darbuotojų atstovavimą, skatinti kolektyvines derybas ir remti


  aktyvią profesinių sąjungų ir darbdavių organizacijų veiklą, kad būtų užtikrintas įtraukus ir socialiniu požiūriu teisingas atsigavimas.
  Šiuo atžvilgiu Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė ir kiti ES fondai padeda valstybėms narėms įgyvendinti ES prioritetus atitinkančias reformas ir investicijas, kad Europos ekonomika ir visuomenė taptų tvaresnės, atsparesnės ir geriau pasirengusios žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai. Dėl Rusijos invazijos į Ukrainą dar labiau padidėjo COVID-19 krizės nulemti socialiniai ir ekonominiai iššūkiai. Valstybės narės ir Sąjunga turėtų toliau užtikrinti, kad būtų sušvelnintas socialinis poveikis, poveikis užimtumui ir ekonominis poveikis ir kad pertvarka būtų socialiai sąžininga ir teisinga, taip pat atsižvelgiant į tai, kad didesnis atviras strateginis savarankiškumas ir spartesnė žalioji pertvarka padės sumažinti priklausomybę nuo energijos ir kitų strateginių produktų ar technologijų importo, visų pirma iš Rusijos.
  Siekiant
  didinti atsparumą ir kurti įtraukią ir atsparią visuomenę, kurioje žmonės būtų apsaugoti ir įgalinti numatyti bei valdyti pokyčius ir kurioje jie galėtų būti aktyvūs visuomenės ir ekonomikos dalyviai
  , turėtų būti parengtas laikinas Europos socialinio atsparumo dokumentų rinkinys, apimantis priemonių rinkinį socialinės gerovės ir socialinės apsaugos sistemoms Europos Sąjungoje stiprinti, be kita ko, tęsti ir iš naujo finansuoti priemonę SURE tol, kol Rusijos invazijos į Ukrainą socialiniai ir ekonominiai padariniai daro neigiamą poveikį darbo rinkai, vadovaujantis 2022 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliucija „Rusijos karo Ukrainoje socialinės ir ekonominės pasekmės ES. ES pajėgumo veikti stiprinimas“, ir socialinio gelbėjimo priemonė su didesne visuomenės parama esamoms priemonėms, kurios skirtos neturtingiausioms visuomenės grupėms paremti
  . Kad būtų remiami
  asmenų statuso
  pokyčiai darbo rinkoje, taip pat atsižvelgiant į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kaip pabrėžta Rekomendacijoje (ES) 2021/402 [ir Tarybos rekomendacijoje dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo], reikalingas suderintas aktyvios darbo rinkos politikos priemonių rinkinys, kuris apimtų
  veiklos keitimo paskatas, kvalifikacijos įgijimą, kompetencijos įgijimą
  ir
  patvirtinimą, taip pat į ateitį orientuotą švietimą
  ,
  mokymąsi visą gyvenimą, profesinį rengimą ir mokymą, kvalifikacijos kėlimą, perkvalifikavimą
  ir geresnes užimtumo tarnybų paslaugas
  . Siekiant nustatyti geriausią praktiką ir priemones, kurias būtų galima taikyti ateityje, reikia nuodugniai įvertinti nacionalinę politiką ir paramos sistemas, kurios buvo taikomos siekiant sušvelninti COVID-19 pandemijos poveikį;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl sprendimo

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | turėtų būti
  kovojama su
  visų formų diskriminacija, užtikrinama lyčių lygybė ir remiamas jaunimo užimtumas. Turėtų būti užtikrinta prieiga ir
  galimybės visiems
  ir turėtų būti
  mažinamas
  skurdas bei socialinė atskirtis, be kita ko, vaikų ir romų, visų pirma užtikrinant veiksmingą darbo rinkų veikimą ir tinkamas bei įtraukias socialinės apsaugos sistemas (32), taip pat šalinant kliūtis įtraukiam ir į ateitį orientuotam švietimui, mokymui ir dalyvavimui darbo rinkoje, be kita ko, investuojant į ankstyvąjį ugdymą ir priežiūrą bei į skaitmeninius ir žaliuosius įgūdžius.
  Atsižvelgiant į 2020
   m. 
  prasidėjusią
  COVID-19 pandemiją ir
  visuomenės senėjimą
  , taip pat
  itin svarbu laiku suteikti lygias teises į įperkamas ilgalaikės priežiūros bei sveikatos priežiūros paslaugas, įskaitant prevenciją ir
  sveikatos
  priežiūros skatinimą
  . Turėtų būti toliau išnaudojamas neįgaliųjų potencialas prisidėti prie ekonomikos augimo ir socialinio vystymosi. Visos Sąjungos darbo vietose įsitvirtinant naujiems ekonomikos ir verslo modeliams, darbo santykiai taip pat kinta. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad dėl naujų darbo formų atsiradę darbo santykiai
  palaikytų
  ir
  stiprintų Europos socialinį modelį
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

turėtų būti
  kovojama su
  visų formų diskriminacija, užtikrinama lyčių lygybė ir remiamas jaunimo užimtumas. Turėtų būti užtikrinta prieiga ir
  galimybės visiems
  ir turėtų būti
  mažinamas
  skurdas bei socialinė atskirtis, be kita ko, vaikų ir romų, visų pirma užtikrinant veiksmingą darbo rinkų veikimą ir tinkamas bei įtraukias socialinės apsaugos sistemas (32), taip pat šalinant kliūtis įtraukiam ir į ateitį orientuotam švietimui, mokymui ir dalyvavimui darbo rinkoje, be kita ko, investuojant į ankstyvąjį ugdymą ir priežiūrą bei į skaitmeninius ir žaliuosius įgūdžius.
  Atsižvelgiant į 2020
   m. 
  prasidėjusią
  COVID-19 pandemiją ir
  visuomenės senėjimą
  , taip pat
  itin svarbu laiku suteikti lygias teises į įperkamas ilgalaikės priežiūros bei sveikatos priežiūros paslaugas, įskaitant prevenciją ir
  sveikatos
  priežiūros skatinimą
  . Turėtų būti toliau išnaudojamas neįgaliųjų potencialas prisidėti prie ekonomikos augimo ir socialinio vystymosi. Visos Sąjungos darbo vietose įsitvirtinant naujiems ekonomikos ir verslo modeliams, darbo santykiai taip pat kinta. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad dėl naujų darbo formų atsiradę darbo santykiai
  palaikytų
  ir
  stiprintų Europos socialinį modelį
  ;

| (11) | turėtų būti
  panaikinta
  visų formų diskriminacija, užtikrinama lyčių lygybė ir
  aktyviai
  remiamas jaunimo
  , visų pirma palankių sąlygų neturinčio jaunimo,
  užimtumas. Turėtų būti
  visiems
  užtikrinta
  vienoda
  prieiga ir
  lygios galimybės
  ir turėtų būti
  naikinamas
  skurdas bei socialinė atskirtis, be kita ko, vaikų
  , vyresnio amžiaus asmenų, neįgaliųjų
  ir romų, visų pirma užtikrinant veiksmingą darbo rinkų veikimą ir tinkamas bei įtraukias socialinės apsaugos sistemas (32), taip pat šalinant kliūtis įtraukiam ir į ateitį orientuotam švietimui, mokymui
  , mokymuisi visą gyvenimą, profesiniam rengimui ir mokymui
  ir dalyvavimui darbo rinkoje, be kita ko, investuojant į ankstyvąjį ugdymą ir priežiūrą bei į skaitmeninius ir žaliuosius įgūdžius.
  Ypač svarbu laiku užtikrinti visuotinę, veiksmingą ir vienodą prieigą prie ilgalaikės priežiūros ir sveikatos priežiūros paslaugų, vadovaujantis 2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendro Europos priežiūros veiksmų plano, įskaitant prevenciją, kuri apimtų ir psichikos sveikatos problemas, kaip numatyta 2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl psichikos sveikatos skaitmeniniame darbo pasaulyje, ir sveikatos priežiūros skatinimą, be kita ko, atsižvelgiant į
  COVID-19 pandemiją ir
  senėjančią visuomenę. Darbuotojų sveikatos ir saugos
  , taip pat
  profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros per visą jų karjerą užtikrinimas yra būtina tinkamo profesinio gyvenimo ir vyresnių žmonių aktyvumo bei
  sveikatos
  sąlyga
  . Turėtų būti toliau išnaudojamas neįgaliųjų potencialas prisidėti prie ekonomikos augimo ir socialinio vystymosi
  , be kita ko, sudarant tinkamas sąlygas darbo vietoje, laikantis Tarybos direktyvos 2000/78/EB

   (32a)

  ir JT neįgaliųjų teisių konvencijos
  . Visos Sąjungos darbo vietose įsitvirtinant naujiems ekonomikos ir verslo modeliams, darbo santykiai taip pat kinta. Valstybės narės turėtų
  toliau stiprinti Europos socialinį modelį, užtikrindamos, kad visi darbuotojai turėtų vienodas teises, tinkamas darbo ir įdarbinimo sąlygas ir gautų tinkamą atlyginimą. Kiekvienas darbuotojas turi teisę į sąžiningas, teisingas, sveikas ir saugias darbo sąlygas ir tinkamą apsaugą tiek skaitmeninėje aplinkoje, tiek fizinėje darbo vietoje, nepriklausomai nuo užimtumo statuso, darbo sąlygų, darbo santykių trukmės ar darbdavio dydžio. Be to, valstybės narės turėtų spręsti darbuotojų išnaudojimo ir visų formų mažų garantijų darbo problemas, įskaitant fiktyvų savarankišką darbą, nedeklaruojamą darbą, piktnaudžiavimą netipinėmis darbo sutartimis ir nenustatytos apimties darbo sutartimis, taip pat turėtų
  užtikrinti, kad dėl naujų darbo formų atsiradę darbo santykiai
  atitiktų Sąjungos ir nacionalinę teisę. Valstybės narės taip pat turėtų spręsti neoficialios ekonomikos problemą perkeldamos neoficialiai dirbančius darbuotojus į oficialią ekonomiką. Turėtų būti skatinamas verslumas ir sudaromos palankesnės sąlygos profesiniam judumui, be kita ko, užtikrinant socialinių teisių perkeliamumą
  ir
  diegiant veiksmingus skaitmeninius sprendimus
  ; |
| --- | --- |

(11)

turėtų būti
  panaikinta
  visų formų diskriminacija, užtikrinama lyčių lygybė ir
  aktyviai
  remiamas jaunimo
  , visų pirma palankių sąlygų neturinčio jaunimo,
  užimtumas. Turėtų būti
  visiems
  užtikrinta
  vienoda
  prieiga ir
  lygios galimybės
  ir turėtų būti
  naikinamas
  skurdas bei socialinė atskirtis, be kita ko, vaikų
  , vyresnio amžiaus asmenų, neįgaliųjų
  ir romų, visų pirma užtikrinant veiksmingą darbo rinkų veikimą ir tinkamas bei įtraukias socialinės apsaugos sistemas (32), taip pat šalinant kliūtis įtraukiam ir į ateitį orientuotam švietimui, mokymui
  , mokymuisi visą gyvenimą, profesiniam rengimui ir mokymui
  ir dalyvavimui darbo rinkoje, be kita ko, investuojant į ankstyvąjį ugdymą ir priežiūrą bei į skaitmeninius ir žaliuosius įgūdžius.
  Ypač svarbu laiku užtikrinti visuotinę, veiksmingą ir vienodą prieigą prie ilgalaikės priežiūros ir sveikatos priežiūros paslaugų, vadovaujantis 2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendro Europos priežiūros veiksmų plano, įskaitant prevenciją, kuri apimtų ir psichikos sveikatos problemas, kaip numatyta 2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl psichikos sveikatos skaitmeniniame darbo pasaulyje, ir sveikatos priežiūros skatinimą, be kita ko, atsižvelgiant į
  COVID-19 pandemiją ir
  senėjančią visuomenę. Darbuotojų sveikatos ir saugos
  , taip pat
  profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros per visą jų karjerą užtikrinimas yra būtina tinkamo profesinio gyvenimo ir vyresnių žmonių aktyvumo bei
  sveikatos
  sąlyga
  . Turėtų būti toliau išnaudojamas neįgaliųjų potencialas prisidėti prie ekonomikos augimo ir socialinio vystymosi
  , be kita ko, sudarant tinkamas sąlygas darbo vietoje, laikantis Tarybos direktyvos 2000/78/EB

   (32a)

  ir JT neįgaliųjų teisių konvencijos
  . Visos Sąjungos darbo vietose įsitvirtinant naujiems ekonomikos ir verslo modeliams, darbo santykiai taip pat kinta. Valstybės narės turėtų
  toliau stiprinti Europos socialinį modelį, užtikrindamos, kad visi darbuotojai turėtų vienodas teises, tinkamas darbo ir įdarbinimo sąlygas ir gautų tinkamą atlyginimą. Kiekvienas darbuotojas turi teisę į sąžiningas, teisingas, sveikas ir saugias darbo sąlygas ir tinkamą apsaugą tiek skaitmeninėje aplinkoje, tiek fizinėje darbo vietoje, nepriklausomai nuo užimtumo statuso, darbo sąlygų, darbo santykių trukmės ar darbdavio dydžio. Be to, valstybės narės turėtų spręsti darbuotojų išnaudojimo ir visų formų mažų garantijų darbo problemas, įskaitant fiktyvų savarankišką darbą, nedeklaruojamą darbą, piktnaudžiavimą netipinėmis darbo sutartimis ir nenustatytos apimties darbo sutartimis, taip pat turėtų
  užtikrinti, kad dėl naujų darbo formų atsiradę darbo santykiai
  atitiktų Sąjungos ir nacionalinę teisę. Valstybės narės taip pat turėtų spręsti neoficialios ekonomikos problemą perkeldamos neoficialiai dirbančius darbuotojus į oficialią ekonomiką. Turėtų būti skatinamas verslumas ir sudaromos palankesnės sąlygos profesiniam judumui, be kita ko, užtikrinant socialinių teisių perkeliamumą
  ir
  diegiant veiksmingus skaitmeninius sprendimus
  ;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl sprendimo

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | integruotos gairės turėtų būti konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, kurias Taryba gali pateikti valstybėms narėms, pagrindas. Valstybės narės turi visapusiškai išnaudoti savo REACT-EU išteklius, nustatytus Reglamentu (ES) 2020/2221 (33), kuriais iki 2023 m. stiprinami 2014–2020 m. sanglaudos politikos fondai ir Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (EPLSAF); dėl dabartinės Ukrainos krizės jie toliau stiprinami Reglamentu dėl sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje (CARE) (34) ir tolesniu Bendrųjų nuostatų reglamento pakeitimu (35) dėl didesnio REACT-EU išankstinio finansavimo ir naujų vieneto įkainių, siekiant padėti paspartinti iš Ukrainos išvykstančių asmenų integraciją į ES (36). Be to, siekdamos paskatinti užimtumą, socialines investicijas, socialinę
  įtrauktį
  , prieinamumą, darbuotojų kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybes, mokymąsi visą gyvenimą ir kokybišką švietimą ir mokymą visiems,
  įskaitant
  skaitmeninį raštingumą ir įgūdžius, 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu valstybės narės turėtų visapusiškai pasinaudoti Reglamentu (ES) 2021/1057 (37) įsteigtu „Europos socialiniu fondu +“, Reglamentu (ES) 2021/1058 (38) įsteigtu Europos regioninės plėtros fondu, Reglamentu (ES) 2021/241 (39) nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone ir kitais Sąjungos fondais, įskaitant Reglamentu (ES) 2021/1056 (40) įsteigtą Teisingos pertvarkos fondą, taip pat Reglamentu (ES) 2021/523 (41) nustatytą programą „InvestEU“. Valstybės narės taip pat turi visapusiškai pasinaudoti Reglamentu (ES) 2021/691 (42) įsteigtu Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu atleistiems darbuotojams, kad suteiktų paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl didelio masto restruktūrizavimo įvykių, pavyzdžiui, COVID-19 pandemijos, socialinių ir ekonominių permainų, kurias lemia
  labiau
  pasaulinės tendencijos, ir
  technologinių
  bei aplinkos
  pokyčių
  . Nors integruotos gairės yra skirtos valstybėms narėms ir Sąjungai, jos turėtų būti įgyvendinamos palaikant partnerystę su visomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, glaudžiai įtraukiant parlamentus, socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės atstovus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

integruotos gairės turėtų būti konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, kurias Taryba gali pateikti valstybėms narėms, pagrindas. Valstybės narės turi visapusiškai išnaudoti savo REACT-EU išteklius, nustatytus Reglamentu (ES) 2020/2221 (33), kuriais iki 2023 m. stiprinami 2014–2020 m. sanglaudos politikos fondai ir Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (EPLSAF); dėl dabartinės Ukrainos krizės jie toliau stiprinami Reglamentu dėl sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje (CARE) (34) ir tolesniu Bendrųjų nuostatų reglamento pakeitimu (35) dėl didesnio REACT-EU išankstinio finansavimo ir naujų vieneto įkainių, siekiant padėti paspartinti iš Ukrainos išvykstančių asmenų integraciją į ES (36). Be to, siekdamos paskatinti užimtumą, socialines investicijas, socialinę
  įtrauktį
  , prieinamumą, darbuotojų kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybes, mokymąsi visą gyvenimą ir kokybišką švietimą ir mokymą visiems,
  įskaitant
  skaitmeninį raštingumą ir įgūdžius, 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu valstybės narės turėtų visapusiškai pasinaudoti Reglamentu (ES) 2021/1057 (37) įsteigtu „Europos socialiniu fondu +“, Reglamentu (ES) 2021/1058 (38) įsteigtu Europos regioninės plėtros fondu, Reglamentu (ES) 2021/241 (39) nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone ir kitais Sąjungos fondais, įskaitant Reglamentu (ES) 2021/1056 (40) įsteigtą Teisingos pertvarkos fondą, taip pat Reglamentu (ES) 2021/523 (41) nustatytą programą „InvestEU“. Valstybės narės taip pat turi visapusiškai pasinaudoti Reglamentu (ES) 2021/691 (42) įsteigtu Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu atleistiems darbuotojams, kad suteiktų paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl didelio masto restruktūrizavimo įvykių, pavyzdžiui, COVID-19 pandemijos, socialinių ir ekonominių permainų, kurias lemia
  labiau
  pasaulinės tendencijos, ir
  technologinių
  bei aplinkos
  pokyčių
  . Nors integruotos gairės yra skirtos valstybėms narėms ir Sąjungai, jos turėtų būti įgyvendinamos palaikant partnerystę su visomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, glaudžiai įtraukiant parlamentus, socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės atstovus;

| (12) | integruotos gairės turėtų būti konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, kurias Taryba gali pateikti valstybėms narėms, pagrindas. Valstybės narės turi visapusiškai išnaudoti savo REACT-EU išteklius, nustatytus Reglamentu (ES) 2020/2221 (33), kuriais iki 2023 m. stiprinami 2014–2020 m. sanglaudos politikos fondai ir Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (EPLSAF); dėl dabartinės Ukrainos krizės jie toliau stiprinami Reglamentu dėl sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje (CARE) (34) ir tolesniu Bendrųjų nuostatų reglamento pakeitimu (35) dėl didesnio REACT-EU išankstinio finansavimo ir naujų vieneto įkainių, siekiant padėti paspartinti iš Ukrainos išvykstančių asmenų integraciją į ES (36). Be to, siekdamos paskatinti
  tvarumą ir kokybišką
  užimtumą
  bei
  socialines investicijas,
  panaikinti skurdą, diskriminaciją ir
  socialinę
  atskirtį
  ,
  užtikrinti
  prieinamumą,
  skatinti
  darbuotojų kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybes, mokymąsi visą gyvenimą ir kokybišką švietimą ir mokymą visiems,
  visų pirma
  skaitmeninį raštingumą ir įgūdžius,
  kad darbuotojai įgytų skaitmeninei, žalesnei ir labiau žiedinei ekonomikai reikalingų žinių ir kvalifikacijos,
  2021–2027 m. programavimo laikotarpiu valstybės narės turėtų visapusiškai pasinaudoti Reglamentu (ES) 2021/1057 (37) įsteigtu „Europos socialiniu fondu +“, Reglamentu (ES) 2021/1058 (38) įsteigtu Europos regioninės plėtros fondu, Reglamentu (ES) 2021/241 (39) nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone ir kitais Sąjungos fondais, įskaitant Reglamentu (ES) 2021/1056 (40) įsteigtą Teisingos pertvarkos fondą, taip pat Reglamentu (ES) 2021/523 (41) nustatytą programą „InvestEU“. Valstybės narės taip pat turi visapusiškai pasinaudoti Reglamentu (ES) 2021/691 (42) įsteigtu Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu atleistiems darbuotojams, kad suteiktų paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl didelio masto restruktūrizavimo įvykių, pavyzdžiui, COVID-19 pandemijos, socialinių ir ekonominių permainų, kurias lemia pasaulinės tendencijos,
  naujos pasaulinės, finansinės
  ir
  ekonominės krizės ir technologiniai pokyčiai
  bei aplinkos
  iššūkiai
  . Nors integruotos gairės yra skirtos valstybėms narėms ir Sąjungai, jos turėtų būti įgyvendinamos
  ir vertinamos
  palaikant partnerystę su visomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, glaudžiai
  ir aktyviai
  įtraukiant parlamentus
  visais atitinkamais lygmenimis
  ,
  taip pat
  socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės atstovus; |
| --- | --- |

(12)

integruotos gairės turėtų būti konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, kurias Taryba gali pateikti valstybėms narėms, pagrindas. Valstybės narės turi visapusiškai išnaudoti savo REACT-EU išteklius, nustatytus Reglamentu (ES) 2020/2221 (33), kuriais iki 2023 m. stiprinami 2014–2020 m. sanglaudos politikos fondai ir Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (EPLSAF); dėl dabartinės Ukrainos krizės jie toliau stiprinami Reglamentu dėl sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje (CARE) (34) ir tolesniu Bendrųjų nuostatų reglamento pakeitimu (35) dėl didesnio REACT-EU išankstinio finansavimo ir naujų vieneto įkainių, siekiant padėti paspartinti iš Ukrainos išvykstančių asmenų integraciją į ES (36). Be to, siekdamos paskatinti
  tvarumą ir kokybišką
  užimtumą
  bei
  socialines investicijas,
  panaikinti skurdą, diskriminaciją ir
  socialinę
  atskirtį
  ,
  užtikrinti
  prieinamumą,
  skatinti
  darbuotojų kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybes, mokymąsi visą gyvenimą ir kokybišką švietimą ir mokymą visiems,
  visų pirma
  skaitmeninį raštingumą ir įgūdžius,
  kad darbuotojai įgytų skaitmeninei, žalesnei ir labiau žiedinei ekonomikai reikalingų žinių ir kvalifikacijos,
  2021–2027 m. programavimo laikotarpiu valstybės narės turėtų visapusiškai pasinaudoti Reglamentu (ES) 2021/1057 (37) įsteigtu „Europos socialiniu fondu +“, Reglamentu (ES) 2021/1058 (38) įsteigtu Europos regioninės plėtros fondu, Reglamentu (ES) 2021/241 (39) nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone ir kitais Sąjungos fondais, įskaitant Reglamentu (ES) 2021/1056 (40) įsteigtą Teisingos pertvarkos fondą, taip pat Reglamentu (ES) 2021/523 (41) nustatytą programą „InvestEU“. Valstybės narės taip pat turi visapusiškai pasinaudoti Reglamentu (ES) 2021/691 (42) įsteigtu Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu atleistiems darbuotojams, kad suteiktų paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl didelio masto restruktūrizavimo įvykių, pavyzdžiui, COVID-19 pandemijos, socialinių ir ekonominių permainų, kurias lemia pasaulinės tendencijos,
  naujos pasaulinės, finansinės
  ir
  ekonominės krizės ir technologiniai pokyčiai
  bei aplinkos
  iššūkiai
  . Nors integruotos gairės yra skirtos valstybėms narėms ir Sąjungai, jos turėtų būti įgyvendinamos
  ir vertinamos
  palaikant partnerystę su visomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, glaudžiai
  ir aktyviai
  įtraukiant parlamentus
  visais atitinkamais lygmenimis
  ,
  taip pat
  socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės atstovus;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 5 gairės 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės turėtų aktyviai skatinti
  tvarią socialinę rinkos ekonomiką
  ir
  sudaryti palankesnes sąlygas investicijoms
  į kokybiškų darbo vietų kūrimą
  bei jas remti
  ,
  taip pat
  pasinaudoti galimybėmis, susijusiomis su skaitmenine ir žaliąja pertvarka,
  atsižvelgiant į
  ES pagrindinį tikslą
  iki 2030 m.
  užimtumo srityje.
  Tuo tikslu jos
  turėtų
  mažinti samdos kliūtis įmonėms,
  skatinti atsakingą verslumą ir tikrą savarankišką darbą ir visų pirma
  remti labai mažų,
  mažųjų ir vidutinių įmonių kūrimą ir augimą, be kita ko, suteikiant joms galimybių gauti finansavimą. Valstybės narės turėtų aktyviai skatinti socialinės ekonomikos plėtrą ir išnaudoti visą jos potencialą, skatinti socialines inovacijas ir socialines įmones, taip pat skatinti tuos verslo modelius, kuriais kuriamos kokybiškų darbo vietų galimybės ir
  teikiama
  socialinė nauda vietos lygmeniu, visų pirma žiedinėje ekonomikoje ir tose srityse,
  kurias labiausiai paveikė perėjimas
  prie žaliosios
  ekonomikos dėl jų sektorių specializacijos
  . | Valstybės narės turėtų aktyviai skatinti
  visišką užimtumą, grindžiamą konkurencinga, novatoriška
  ir
  tvaria socialine rinkos ekonomika, ir remti investicijas
  į kokybiškų darbo vietų kūrimą
  . Valstybės narės turėtų įgyvendinti pažangią
  ,
  plataus užmojo ir įtraukią užimtumo politiką, kad užkirstų kelią darbo rinkos spragoms ir galėtų
  pasinaudoti galimybėmis, susijusiomis su skaitmenine ir žaliąja pertvarka,
  ir iki 2030 m. pasiektų
  ES pagrindinį tikslą užimtumo srityje.
  Valstybės narės
  turėtų
  remti įmones įdarbinant žmones ir
  skatinti
  profesinį rengimą ir mokymą,
  atsakingą verslumą ir tikrą savarankišką darbą
  , be kita ko, tarp moterų, jaunimo, vyresnio amžiaus žmonių
  ir
  kitų nepalankioje padėtyje esančių grupių. Jos
  visų pirma
  turėtų remti
  mažųjų ir vidutinių įmonių kūrimą ir augimą, be kita ko, suteikiant joms galimybių gauti finansavimą
  ir stiprinti gebėjimus, taip pat teikiant gaires bei tikslines priemones naujiems darbuotojams samdyti ir esamiems išlaikyti
  . Valstybės narės turėtų
  visapusiškai įgyvendinti ES socialinės ekonomikos veiksmų planą ir Europos Žaliąjį kursą bei
  aktyviai skatinti socialinės
  , žaliosios ir skaitmeninės
  ekonomikos plėtrą ir išnaudoti visą jos potencialą, skatinti socialines inovacijas ir
  stiprinti
  socialines įmones, taip pat skatinti tuos verslo modelius, kuriais kuriamos
  tvarių ir
  kokybiškų darbo vietų galimybės
  , visų pirma nepalankioje padėtyje esančioms grupėms,
  ir
  kuriama
  socialinė nauda vietos lygmeniu, visų pirma žiedinėje ekonomikoje ir
  tuose sektoriuose bei
  tose srityse,
  kuriems reikia daugiau paramos pereinant
  prie žaliosios
  ir skaitmeninės ekonomikos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės turėtų aktyviai skatinti
  tvarią socialinę rinkos ekonomiką
  ir
  sudaryti palankesnes sąlygas investicijoms
  į kokybiškų darbo vietų kūrimą
  bei jas remti
  ,
  taip pat
  pasinaudoti galimybėmis, susijusiomis su skaitmenine ir žaliąja pertvarka,
  atsižvelgiant į
  ES pagrindinį tikslą
  iki 2030 m.
  užimtumo srityje.
  Tuo tikslu jos
  turėtų
  mažinti samdos kliūtis įmonėms,
  skatinti atsakingą verslumą ir tikrą savarankišką darbą ir visų pirma
  remti labai mažų,
  mažųjų ir vidutinių įmonių kūrimą ir augimą, be kita ko, suteikiant joms galimybių gauti finansavimą. Valstybės narės turėtų aktyviai skatinti socialinės ekonomikos plėtrą ir išnaudoti visą jos potencialą, skatinti socialines inovacijas ir socialines įmones, taip pat skatinti tuos verslo modelius, kuriais kuriamos kokybiškų darbo vietų galimybės ir
  teikiama
  socialinė nauda vietos lygmeniu, visų pirma žiedinėje ekonomikoje ir tose srityse,
  kurias labiausiai paveikė perėjimas
  prie žaliosios
  ekonomikos dėl jų sektorių specializacijos
  .

Valstybės narės turėtų aktyviai skatinti
  visišką užimtumą, grindžiamą konkurencinga, novatoriška
  ir
  tvaria socialine rinkos ekonomika, ir remti investicijas
  į kokybiškų darbo vietų kūrimą
  . Valstybės narės turėtų įgyvendinti pažangią
  ,
  plataus užmojo ir įtraukią užimtumo politiką, kad užkirstų kelią darbo rinkos spragoms ir galėtų
  pasinaudoti galimybėmis, susijusiomis su skaitmenine ir žaliąja pertvarka,
  ir iki 2030 m. pasiektų
  ES pagrindinį tikslą užimtumo srityje.
  Valstybės narės
  turėtų
  remti įmones įdarbinant žmones ir
  skatinti
  profesinį rengimą ir mokymą,
  atsakingą verslumą ir tikrą savarankišką darbą
  , be kita ko, tarp moterų, jaunimo, vyresnio amžiaus žmonių
  ir
  kitų nepalankioje padėtyje esančių grupių. Jos
  visų pirma
  turėtų remti
  mažųjų ir vidutinių įmonių kūrimą ir augimą, be kita ko, suteikiant joms galimybių gauti finansavimą
  ir stiprinti gebėjimus, taip pat teikiant gaires bei tikslines priemones naujiems darbuotojams samdyti ir esamiems išlaikyti
  . Valstybės narės turėtų
  visapusiškai įgyvendinti ES socialinės ekonomikos veiksmų planą ir Europos Žaliąjį kursą bei
  aktyviai skatinti socialinės
  , žaliosios ir skaitmeninės
  ekonomikos plėtrą ir išnaudoti visą jos potencialą, skatinti socialines inovacijas ir
  stiprinti
  socialines įmones, taip pat skatinti tuos verslo modelius, kuriais kuriamos
  tvarių ir
  kokybiškų darbo vietų galimybės
  , visų pirma nepalankioje padėtyje esančioms grupėms,
  ir
  kuriama
  socialinė nauda vietos lygmeniu, visų pirma žiedinėje ekonomikoje ir
  tuose sektoriuose bei
  tose srityse,
  kuriems reikia daugiau paramos pereinant
  prie žaliosios
  ir skaitmeninės ekonomikos
  .

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 5 gairės 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Po COVID-19 krizės gerai parengta sutrumpinto darbo laiko tvarka ir panašios priemonės taip pat turėtų sudaryti palankesnes sąlygas restruktūrizavimo procesams ir juos remti,
  be to
  ,
  kai tinkama, išsaugant užimtumą
  ,
  padedant modernizuoti ekonomiką
  , be kita ko, ugdant susijusius įgūdžius. Siekiant remti darbo vietų kūrimą ir pertvarką bei spręsti darbo jėgos ir įgūdžių trūkumo problemą,
  taip pat
  atsižvelgiant į skaitmeninę ir žaliąją pertvarką
  ir
  Rusijos invazijos į Ukrainą poveikį, reikėtų apsvarstyti gerai parengtas įdarbinimo ir pertvarkos paskatas ir kvalifikacijos kėlimo bei perkvalifikavimo priemones. | Po COVID-19 krizės gerai parengta sutrumpinto darbo laiko tvarka ir panašios priemonės taip pat turėtų
  padėti, kai tik įmanoma, išsaugoti darbo vietas ir
  sudaryti palankesnes sąlygas restruktūrizavimo procesams ir juos remti,
  padedant darbuotojams
  ,
  pereinantiems prie tvarios ekonomikos
  ,
  ir juos įgalinant
  , be kita ko, ugdant susijusius įgūdžius. Siekiant remti darbo vietų kūrimą ir
  valdyti
  pertvarką bei
  numatyti
  spręsti darbo jėgos ir įgūdžių trūkumo problemą,
  mažinti atotrūkį tarp švietimo ir darbo rinkos,
  atsižvelgiant į 
  būtiną
  skaitmeninę ir žaliąją pertvarką
  , taip pat siekiant apriboti
  Rusijos invazijos į Ukrainą poveikį
  ir didėjančias pragyvenimo išlaidas Europoje,
  , reikėtų apsvarstyti gerai parengtas įdarbinimo ir pertvarkos paskatas
  , mokymosi visą gyvenimą, profesinio rengimo ir mokymo
  ir kvalifikacijos kėlimo bei perkvalifikavimo priemones.
  Valstybės narės turėtų pritaikyti savo užimtumo politiką ir Sąjungos lygmeniu koordinuoti geriausios praktikos, susijusios su laikinomis priemonėmis, kuriomis apsaugomi darbuotojai ir darbo rinkos krizės metu, įgyvendinimą ir šiuo klausimu įtraukti socialinius partnerius. Tokios priemonės galėtų apimti darbo užmokesčio subsidijas, pajamų rėmimą ir bedarbio pašalpų sistemų taikymo pratęsimą, taip pat mokamų laikinojo nedarbingumo atostogų, prižiūrinčiųjų asmenų atostogų pratęsimą ir nuotolinio darbo tvarką. Valstybės narės turėtų remti svarbiausių ekonomikos sektorių pertvarkymą siekdamos užtikrinti jų savarankiškumą ir strateginį autonomiškumą. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas sąžiningam darbo jėgos judumui, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas mobiliųjų darbuotojų teisių ir darbo vietų apsaugai, diplomų pripažinimui ir tarpvalstybinių švietimo ir mainų programų stiprinimui. Europos darbo institucija atlieka svarbų vaidmenį padėdama valstybėms narėms ir Komisijai užtikrinti, kad Sąjungos darbo jėgos judumo ir socialinės apsaugos koordinavimo taisyklės būtų vykdomos sąžiningai, paprastai ir veiksmingai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Po COVID-19 krizės gerai parengta sutrumpinto darbo laiko tvarka ir panašios priemonės taip pat turėtų sudaryti palankesnes sąlygas restruktūrizavimo procesams ir juos remti,
  be to
  ,
  kai tinkama, išsaugant užimtumą
  ,
  padedant modernizuoti ekonomiką
  , be kita ko, ugdant susijusius įgūdžius. Siekiant remti darbo vietų kūrimą ir pertvarką bei spręsti darbo jėgos ir įgūdžių trūkumo problemą,
  taip pat
  atsižvelgiant į skaitmeninę ir žaliąją pertvarką
  ir
  Rusijos invazijos į Ukrainą poveikį, reikėtų apsvarstyti gerai parengtas įdarbinimo ir pertvarkos paskatas ir kvalifikacijos kėlimo bei perkvalifikavimo priemones.

Po COVID-19 krizės gerai parengta sutrumpinto darbo laiko tvarka ir panašios priemonės taip pat turėtų
  padėti, kai tik įmanoma, išsaugoti darbo vietas ir
  sudaryti palankesnes sąlygas restruktūrizavimo procesams ir juos remti,
  padedant darbuotojams
  ,
  pereinantiems prie tvarios ekonomikos
  ,
  ir juos įgalinant
  , be kita ko, ugdant susijusius įgūdžius. Siekiant remti darbo vietų kūrimą ir
  valdyti
  pertvarką bei
  numatyti
  spręsti darbo jėgos ir įgūdžių trūkumo problemą,
  mažinti atotrūkį tarp švietimo ir darbo rinkos,
  atsižvelgiant į 
  būtiną
  skaitmeninę ir žaliąją pertvarką
  , taip pat siekiant apriboti
  Rusijos invazijos į Ukrainą poveikį
  ir didėjančias pragyvenimo išlaidas Europoje,
  , reikėtų apsvarstyti gerai parengtas įdarbinimo ir pertvarkos paskatas
  , mokymosi visą gyvenimą, profesinio rengimo ir mokymo
  ir kvalifikacijos kėlimo bei perkvalifikavimo priemones.
  Valstybės narės turėtų pritaikyti savo užimtumo politiką ir Sąjungos lygmeniu koordinuoti geriausios praktikos, susijusios su laikinomis priemonėmis, kuriomis apsaugomi darbuotojai ir darbo rinkos krizės metu, įgyvendinimą ir šiuo klausimu įtraukti socialinius partnerius. Tokios priemonės galėtų apimti darbo užmokesčio subsidijas, pajamų rėmimą ir bedarbio pašalpų sistemų taikymo pratęsimą, taip pat mokamų laikinojo nedarbingumo atostogų, prižiūrinčiųjų asmenų atostogų pratęsimą ir nuotolinio darbo tvarką. Valstybės narės turėtų remti svarbiausių ekonomikos sektorių pertvarkymą siekdamos užtikrinti jų savarankiškumą ir strateginį autonomiškumą. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas sąžiningam darbo jėgos judumui, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas mobiliųjų darbuotojų teisių ir darbo vietų apsaugai, diplomų pripažinimui ir tarpvalstybinių švietimo ir mainų programų stiprinimui. Europos darbo institucija atlieka svarbų vaidmenį padėdama valstybėms narėms ir Komisijai užtikrinti, kad Sąjungos darbo jėgos judumo ir socialinės apsaugos koordinavimo taisyklės būtų vykdomos sąžiningai, paprastai ir veiksmingai;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 5 gairės 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Darbo jėgos apmokestinimas
  turėtų būti
  perkeltas kitiems šaltiniams, kad būtų geriau
  remiamas užimtumas ir integracinis ekonomikos augimas, atsižvelgiant į klimato ir aplinkos tikslus
  ir
  į mokesčių sistemos
  perskirstomąjį
  poveikį
  , kartu apsaugant
  pajamas, reikalingas
  tinkamai
  socialinei apsaugai ir
  augimo skatinimo
  išlaidoms padengti. | Nacionaliniais mokesčiais
  turėtų būti remiamas užimtumas ir integracinis ekonomikos augimas, atsižvelgiant į 
  ES sutarties 3 straipsnyje išdėstytus politikos tikslus, taip pat DVT, Paryžiaus susitarimo ir Europos žaliojo kurso
  klimato ir aplinkos
  apsaugos
  tikslus
  . Vykdant mokesčių reformas reikėtų atsižvelgti
  į mokesčių sistemos
  paskirstomąjį
  poveikį
  ir apsaugoti
  pajamas, reikalingas
  viešosioms investicijoms, visų pirma kokybiškoms viešosioms paslaugoms,
  socialinei apsaugai ir
  tvarų augimą skatinančioms
  išlaidoms padengti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Darbo jėgos apmokestinimas
  turėtų būti
  perkeltas kitiems šaltiniams, kad būtų geriau
  remiamas užimtumas ir integracinis ekonomikos augimas, atsižvelgiant į klimato ir aplinkos tikslus
  ir
  į mokesčių sistemos
  perskirstomąjį
  poveikį
  , kartu apsaugant
  pajamas, reikalingas
  tinkamai
  socialinei apsaugai ir
  augimo skatinimo
  išlaidoms padengti.

Nacionaliniais mokesčiais
  turėtų būti remiamas užimtumas ir integracinis ekonomikos augimas, atsižvelgiant į 
  ES sutarties 3 straipsnyje išdėstytus politikos tikslus, taip pat DVT, Paryžiaus susitarimo ir Europos žaliojo kurso
  klimato ir aplinkos
  apsaugos
  tikslus
  . Vykdant mokesčių reformas reikėtų atsižvelgti
  į mokesčių sistemos
  paskirstomąjį
  poveikį
  ir apsaugoti
  pajamas, reikalingas
  viešosioms investicijoms, visų pirma kokybiškoms viešosioms paslaugoms,
  socialinei apsaugai ir
  tvarų augimą skatinančioms
  išlaidoms padengti.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 5 gairės 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės, įskaitant tas, kuriose minimalusis darbo užmokestis nustatomas teisės aktais, turėtų skaidriai ir nuspėjamai skatinti kolektyvines derybas, kad būtų nustatytas darbo užmokestis ir užtikrintas veiksmingas socialinių partnerių dalyvavimas, sudarydamos sąlygas tam, kad darbo užmokesčiu būtų tinkamai reaguojama į našumo pokyčius, ir nustatydamos teisingą darbo užmokestį, kuriuo būtų galima užtikrinti deramą gyvenimo lygį, kartu itin daug dėmesio skiriant mažas ir vidutines pajamas gaunančioms grupėms, siekiant stiprinti aukštynkryptę socialinę ir ekonominę konvergenciją. Darbo užmokesčio nustatymo mechanizmuose turėtų būti atsižvelgiama į socialines ir ekonomines sąlygas, įskaitant regionų ir sektorių pokyčius. Valstybės narės ir socialiniai partneriai, atsižvelgdami į nacionalinę praktiką ir socialinių partnerių autonomiją, turėtų užtikrinti, kad visi darbuotojai gautų teisingą darbo užmokestį, tiesiogiai arba netiesiogiai pasinaudodami kolektyvinėmis sutartimis arba tinkamu teisės aktais nustatytu minimaliuoju darbo užmokesčiu, atsižvelgiant į jo poveikį konkurencingumui, darbo vietų kūrimui ir dirbančiųjų skurdui. | Politika, kuria siekiama užtikrinti, kad darbo užmokestis sudarytų sąlygas užtikrinti deramą gyvenimo lygį, be kita ko, nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, tebėra svarbi sprendžiant dirbančiųjų skurdo problemą.
  Valstybės narės, įskaitant tas, kuriose minimalusis darbo užmokestis nustatomas teisės aktais, turėtų skaidriai ir nuspėjamai skatinti kolektyvines derybas, kad būtų nustatytas darbo užmokestis ir užtikrintas veiksmingas socialinių partnerių dalyvavimas, sudarydamos sąlygas tam, kad darbo užmokesčiu būtų tinkamai reaguojama į 
  ilgalaikius
  našumo pokyčius, ir nustatydamos teisingą darbo užmokestį, kuriuo būtų galima užtikrinti deramą gyvenimo lygį
  visiems darbuotojams
  , kartu itin daug dėmesio skiriant mažas ir vidutines pajamas gaunančioms grupėms
  ir jų perkamajai galiai
  , siekiant stiprinti aukštynkryptę socialinę ir ekonominę konvergenciją. Darbo užmokesčio nustatymo mechanizmuose turėtų būti atsižvelgiama į socialines ir ekonomines sąlygas, įskaitant regionų ir sektorių pokyčius
  , pavyzdžiui, naudojant prekių ir paslaugų krepšelį realiomis kainomis, nustatytomis nacionaliniu lygmeniu, arba tarptautines ar nacionalines pamatines vertes
  . Valstybės narės ir socialiniai partneriai, laikydamiesi sutarčių atsižvelgdami į nacionalinę praktiką ir socialinių partnerių autonomiją, turėtų užtikrinti, kad visi darbuotojai gautų teisingą darbo užmokestį, tiesiogiai arba netiesiogiai pasinaudodami kolektyvinėmis sutartimis arba tinkamu teisės aktais nustatytu minimaliuoju darbo užmokesčiu, atsižvelgiant į jo poveikį konkurencingumui, darbo vietų kūrimui
  , lyčių lygybei
  ir dirbančiųjų skurdui.
  Nedarant poveikio valstybių narių kompetencijai teisės aktais nustatyti minimalųjį darbo užmokestį ir numatyti galimas variacijas bei atskaitymus, svarbu vengti, kad variacijos ir atskaitymai nebūtų naudojami plačiu mastu, nes jie gali daryti neigiamą poveikį darbo užmokesčio deramumui. Jos užtikrina, kad tie svyravimai ir atskaitymai atitiktų nediskriminavimo ir proporcingumo principus ir jais būtų siekiama teisėto tikslo pagal Direktyvą dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje

   (1a)

  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės, įskaitant tas, kuriose minimalusis darbo užmokestis nustatomas teisės aktais, turėtų skaidriai ir nuspėjamai skatinti kolektyvines derybas, kad būtų nustatytas darbo užmokestis ir užtikrintas veiksmingas socialinių partnerių dalyvavimas, sudarydamos sąlygas tam, kad darbo užmokesčiu būtų tinkamai reaguojama į našumo pokyčius, ir nustatydamos teisingą darbo užmokestį, kuriuo būtų galima užtikrinti deramą gyvenimo lygį, kartu itin daug dėmesio skiriant mažas ir vidutines pajamas gaunančioms grupėms, siekiant stiprinti aukštynkryptę socialinę ir ekonominę konvergenciją. Darbo užmokesčio nustatymo mechanizmuose turėtų būti atsižvelgiama į socialines ir ekonomines sąlygas, įskaitant regionų ir sektorių pokyčius. Valstybės narės ir socialiniai partneriai, atsižvelgdami į nacionalinę praktiką ir socialinių partnerių autonomiją, turėtų užtikrinti, kad visi darbuotojai gautų teisingą darbo užmokestį, tiesiogiai arba netiesiogiai pasinaudodami kolektyvinėmis sutartimis arba tinkamu teisės aktais nustatytu minimaliuoju darbo užmokesčiu, atsižvelgiant į jo poveikį konkurencingumui, darbo vietų kūrimui ir dirbančiųjų skurdui.

Politika, kuria siekiama užtikrinti, kad darbo užmokestis sudarytų sąlygas užtikrinti deramą gyvenimo lygį, be kita ko, nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, tebėra svarbi sprendžiant dirbančiųjų skurdo problemą.
  Valstybės narės, įskaitant tas, kuriose minimalusis darbo užmokestis nustatomas teisės aktais, turėtų skaidriai ir nuspėjamai skatinti kolektyvines derybas, kad būtų nustatytas darbo užmokestis ir užtikrintas veiksmingas socialinių partnerių dalyvavimas, sudarydamos sąlygas tam, kad darbo užmokesčiu būtų tinkamai reaguojama į 
  ilgalaikius
  našumo pokyčius, ir nustatydamos teisingą darbo užmokestį, kuriuo būtų galima užtikrinti deramą gyvenimo lygį
  visiems darbuotojams
  , kartu itin daug dėmesio skiriant mažas ir vidutines pajamas gaunančioms grupėms
  ir jų perkamajai galiai
  , siekiant stiprinti aukštynkryptę socialinę ir ekonominę konvergenciją. Darbo užmokesčio nustatymo mechanizmuose turėtų būti atsižvelgiama į socialines ir ekonomines sąlygas, įskaitant regionų ir sektorių pokyčius
  , pavyzdžiui, naudojant prekių ir paslaugų krepšelį realiomis kainomis, nustatytomis nacionaliniu lygmeniu, arba tarptautines ar nacionalines pamatines vertes
  . Valstybės narės ir socialiniai partneriai, laikydamiesi sutarčių atsižvelgdami į nacionalinę praktiką ir socialinių partnerių autonomiją, turėtų užtikrinti, kad visi darbuotojai gautų teisingą darbo užmokestį, tiesiogiai arba netiesiogiai pasinaudodami kolektyvinėmis sutartimis arba tinkamu teisės aktais nustatytu minimaliuoju darbo užmokesčiu, atsižvelgiant į jo poveikį konkurencingumui, darbo vietų kūrimui
  , lyčių lygybei
  ir dirbančiųjų skurdui.
  Nedarant poveikio valstybių narių kompetencijai teisės aktais nustatyti minimalųjį darbo užmokestį ir numatyti galimas variacijas bei atskaitymus, svarbu vengti, kad variacijos ir atskaitymai nebūtų naudojami plačiu mastu, nes jie gali daryti neigiamą poveikį darbo užmokesčio deramumui. Jos užtikrina, kad tie svyravimai ir atskaitymai atitiktų nediskriminavimo ir proporcingumo principus ir jais būtų siekiama teisėto tikslo pagal Direktyvą dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje

   (1a)

  .

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 5 gairės 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Sąjungos lėšų gavėjai laikosi taikytinų Sąjungos ir nacionalinės teisės aktų dėl socialinių ir darbo teisių bei apmokestinimo. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad įmonėms teikiama viešoji finansinė parama, skirta kovai su pandemijos ir Rusijos invazijos į Ukrainą ekonominiais padariniais, turi būti susieta su sąlyga, kad, kol įmonės gauna tokią paramą, lėšos bus naudojamos darbuotojams, o ne priedams vadovybei, dividendams ar akcijų atpirkimo schemoms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Sąjungos lėšų gavėjai laikosi taikytinų Sąjungos ir nacionalinės teisės aktų dėl socialinių ir darbo teisių bei apmokestinimo. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad įmonėms teikiama viešoji finansinė parama, skirta kovai su pandemijos ir Rusijos invazijos į Ukrainą ekonominiais padariniais, turi būti susieta su sąlyga, kad, kol įmonės gauna tokią paramą, lėšos bus naudojamos darbuotojams, o ne priedams vadovybei, dividendams ar akcijų atpirkimo schemoms;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 6 gairės 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės, atsižvelgdamos į skaitmeninę ir žaliąją pertvarką, demografinius pokyčius ir
  karą Ukrainoje
  , turėtų propaguoti tvarumą, našumą, įsidarbinamumą ir
  žmogiškąjį kapitalą
  , skatindamos mokymąsi visą gyvenimą siekiant įgyti įgūdžių ir kompetencijų ir reaguodamos į dabartinius ir būsimus darbo rinkos poreikius, atsižvelgdamos į ES pagrindinį tikslą iki 2030 m. įgūdžių srityje. Valstybės narės taip pat turėtų pritaikyti savo švietimo ir mokymo sistemas ir į jas investuoti, kad užtikrintų kokybišką ir įtraukų švietimą,
  įskaitant
  profesinį rengimą ir mokymą,
  taip pat
  prieigą prie skaitmeninio mokymosi ir kalbų mokymo išteklių (pavyzdžiui, pabėgėlių, įskaitant pabėgėlius iš Ukrainos, atveju). Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais, švietimo ir mokymo paslaugų teikėjais, įmonėmis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, siekdamos spręsti struktūrines švietimo ir mokymo sistemų problemas ir
  didindamos
  jų kokybę bei aktualumą darbo rinkai,
  be kita ko, siekdamos sudaryti sąlygas žaliajai
  ir
  skaitmeninei pertvarkai
  , spręsti esamos įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties problemą ir užkirsti kelią naujų trūkumų atsiradimui, visų pirma vykdant veiklą, susijusią su planu „REPowerEU“, pavyzdžiui, atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  naudojimo arba
  pastatų renovacijos
  srityje
  . Itin daug dėmesio turėtų būti skiriama mokytojo profesijos iššūkiams, be kita ko, investuojant į mokytojų ir profesijos mokytojų skaitmeninius įgūdžius. Švietimo ir mokymo sistemos turėtų suteikti visiems besimokantiems asmenims bendrųjų kompetencijų, įskaitant bazinius ir skaitmeninius įgūdžius, taip pat universaliųjų gebėjimų, kad būtų padėti pagrindai gebėjimui prisitaikyti ir atsparumui visą gyvenimą. Valstybės narės turėtų siekti stiprinti individualias teises į mokymą ir užtikrinti jų perkeliamumą keičiant profesinę veiklą, be kita ko, kai tinkama, naudojantis individualiosiomis mokymosi sąskaitomis ir patikima mokymo kokybės vertinimo sistema. Valstybės narės turėtų išnaudoti mikrokredencialų potencialą remiant mokymąsi visą gyvenimą ir įsidarbinamumą. Jos turėtų
  sudaryti sąlygas
  visiems numatyti darbo rinkos poreikius ir geriau prie jų prisitaikyti,
  visų pirma nuolat keliant kvalifikaciją ir persikvalifikuojant, taip pat teikdamos integruotas gaires ir konsultacijas, kad būtų remiamas sąžiningas ir teisingas profesinės veiklos keitimas visiems
  ,
  stiprinami socialiniai rezultatai, sprendžiamas darbo jėgos trūkumo bei įgūdžių pasiūlos
  ir
  paklausos neatitikties klausimas, didinamas bendras ekonomikos atsparumas sukrėtimams ir sudaromos palankesnės sąlygos galimiems koregavimams
  . | Valstybės narės, atsižvelgdamos į skaitmeninę ir žaliąją pertvarką, demografinius pokyčius ir
  Rusijos invaziją į Ukrainą, taip pat į didėjančias pragyvenimo išlaidas
  , turėtų propaguoti
  socialines
  tvarumą, našumą, įsidarbinamumą ir
  investicijas į darbuotojus ir žmones
  , skatindamos mokymąsi visą gyvenimą siekiant įgyti įgūdžių ir kompetencijų ir reaguodamos į dabartinius ir būsimus darbo rinkos poreikius, atsižvelgdamos į ES pagrindinį tikslą iki 2030 m. įgūdžių srityje
  , visų pirma skaitmeninių įgūdžių srityje
  . Valstybės narės taip pat turėtų pritaikyti
  , modernizuoti
  savo švietimo ir mokymo sistemas ir į jas investuoti, kad užtikrintų kokybišką ir įtraukų švietimą,
  visų pirma
  profesinį rengimą ir mokymą,
  verslumo žinias, įskaitant socialinį verslumą,
  prieigą prie skaitmeninio mokymosi ir kalbų mokymo išteklių (pavyzdžiui,
  visų
  pabėgėlių, įskaitant pabėgėlius iš Ukrainos, atveju)
  , taip pat formalųjį ir savaiminį mokymąsi visą gyvenimą
  . Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais,
  regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis,
  švietimo ir mokymo paslaugų teikėjais, įmonėmis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, siekdamos spręsti struktūrines
  ir naujai atsirandančias
  švietimo ir mokymo sistemų problemas ir
  gerindamos
  jų kokybę bei aktualumą darbo rinkai,
  kad būtų toliau remiama ir spartinama žalioji
  ir
  skaitmeninė pertvarka
  , spręsti esamos įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties
  , pasenusių įgūdžių
  problemą ir užkirsti kelią naujų trūkumų atsiradimui, visų pirma vykdant veiklą, susijusią su planu „REPowerEU“, pavyzdžiui, atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  diegimo, efektyvaus energijos vartojimo ir esminės
  pastatų renovacijos
  srityse. Valstybės narės turėtų atsižvelgti į sektorių ir regionų, patiriančių struktūrinius darbo rinkos ir įgūdžių trūkumus, poreikius, be kita ko, tam, kad sykiu būtų sudarytos sąlygos žaliajai, technologinei ir skaitmeninei pertvarkai. Valstybės narės turėtų remti ir skatinti, kad įmonės investuotų į darbuotojų įgūdžius ir sudarytų deramas darbo ir įdarbinimo sąlygas, kad pritrauktų kvalifikuotų darbuotojų. Be to, valstybės narės turėtų naudoti visus turimus ESF+ ir kitų Sąjungos programų ir priemonių, pavyzdžiui, priemonės „Next Generation EU“, išteklius, kad pagerintų jaunimo kvalifikaciją ir skatintų dualines švietimo sistemas
  . Itin daug dėmesio turėtų būti skiriama mokytojo profesijos iššūkiams, be kita ko, investuojant į mokytojų ir profesijos mokytojų skaitmeninius įgūdžius
  , taip pat į jų žinias klimato kaitos ir darnaus vystymosi klausimais
  . Švietimo ir mokymo sistemos turėtų suteikti visiems besimokantiems asmenims bendrųjų kompetencijų, įskaitant bazinius ir skaitmeninius įgūdžius, taip pat universaliųjų
  formaliųjų iš savišvietos būdu įgytų
  gebėjimų
  , kaip antai bendravimo gebėjimai ir kritinis mąstymas
  , kad būtų padėti pagrindai gebėjimui prisitaikyti ir atsparumui visą gyvenimą
  , ir turėtų parengti mokytojus taip, kad jie gebėtų perduoti tuos gebėjimus savo mokiniams
  .
  Siekdamos skatinti besimokančiųjų tobulėjimą ir judumą pagal numatytą 2030 m. tikslą, kad metinis suaugusiųjų dalyvavimas mokymuose pasiektų 60 proc.,
  valstybės narės turėtų siekti stiprinti individualias teises į mokymą ir užtikrinti jų perkeliamumą keičiant profesinę veiklą, be kita ko, kai tinkama, naudojantis individualiosiomis mokymosi sąskaitomis ir patikima mokymo kokybės vertinimo sistema. Valstybės narės turėtų išnaudoti mikrokredencialų potencialą remiant mokymąsi visą gyvenimą ir įsidarbinamumą.
  Sykiu
  jos turėtų
  užtikrinti, kad būtų išsaugotas humanistinis švietimo aspektas ir būtų gerbiami asmenų siekiai. Siekiant remti sąžiningą ir teisingą pertvarką
  visiems
  , taip pat
  numatyti darbo rinkos poreikius ir geriau prie jų prisitaikyti,
  labai svarbu, kad valstybės narės didintų bendrą ekonomikos atsparumą. Jos turėtų skatinti deramas darbo sąlygas ir galimus koregavimus per nuolatinį kvalifikacijos kėlimą ir persikvalifikavimą
  ,
  stiprindamos socialinės apsaugos sistemas ir paslaugas ir teikdamos integruotas gaires
  ir
  konsultacijas, taip pat vykdydamos aktyvią darbo rinkos politiką, be kita ko, atsižvelgdamos į būsimus ekonomikos sukrėtimus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės, atsižvelgdamos į skaitmeninę ir žaliąją pertvarką, demografinius pokyčius ir
  karą Ukrainoje
  , turėtų propaguoti tvarumą, našumą, įsidarbinamumą ir
  žmogiškąjį kapitalą
  , skatindamos mokymąsi visą gyvenimą siekiant įgyti įgūdžių ir kompetencijų ir reaguodamos į dabartinius ir būsimus darbo rinkos poreikius, atsižvelgdamos į ES pagrindinį tikslą iki 2030 m. įgūdžių srityje. Valstybės narės taip pat turėtų pritaikyti savo švietimo ir mokymo sistemas ir į jas investuoti, kad užtikrintų kokybišką ir įtraukų švietimą,
  įskaitant
  profesinį rengimą ir mokymą,
  taip pat
  prieigą prie skaitmeninio mokymosi ir kalbų mokymo išteklių (pavyzdžiui, pabėgėlių, įskaitant pabėgėlius iš Ukrainos, atveju). Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais, švietimo ir mokymo paslaugų teikėjais, įmonėmis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, siekdamos spręsti struktūrines švietimo ir mokymo sistemų problemas ir
  didindamos
  jų kokybę bei aktualumą darbo rinkai,
  be kita ko, siekdamos sudaryti sąlygas žaliajai
  ir
  skaitmeninei pertvarkai
  , spręsti esamos įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties problemą ir užkirsti kelią naujų trūkumų atsiradimui, visų pirma vykdant veiklą, susijusią su planu „REPowerEU“, pavyzdžiui, atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  naudojimo arba
  pastatų renovacijos
  srityje
  . Itin daug dėmesio turėtų būti skiriama mokytojo profesijos iššūkiams, be kita ko, investuojant į mokytojų ir profesijos mokytojų skaitmeninius įgūdžius. Švietimo ir mokymo sistemos turėtų suteikti visiems besimokantiems asmenims bendrųjų kompetencijų, įskaitant bazinius ir skaitmeninius įgūdžius, taip pat universaliųjų gebėjimų, kad būtų padėti pagrindai gebėjimui prisitaikyti ir atsparumui visą gyvenimą. Valstybės narės turėtų siekti stiprinti individualias teises į mokymą ir užtikrinti jų perkeliamumą keičiant profesinę veiklą, be kita ko, kai tinkama, naudojantis individualiosiomis mokymosi sąskaitomis ir patikima mokymo kokybės vertinimo sistema. Valstybės narės turėtų išnaudoti mikrokredencialų potencialą remiant mokymąsi visą gyvenimą ir įsidarbinamumą. Jos turėtų
  sudaryti sąlygas
  visiems numatyti darbo rinkos poreikius ir geriau prie jų prisitaikyti,
  visų pirma nuolat keliant kvalifikaciją ir persikvalifikuojant, taip pat teikdamos integruotas gaires ir konsultacijas, kad būtų remiamas sąžiningas ir teisingas profesinės veiklos keitimas visiems
  ,
  stiprinami socialiniai rezultatai, sprendžiamas darbo jėgos trūkumo bei įgūdžių pasiūlos
  ir
  paklausos neatitikties klausimas, didinamas bendras ekonomikos atsparumas sukrėtimams ir sudaromos palankesnės sąlygos galimiems koregavimams
  .

Valstybės narės, atsižvelgdamos į skaitmeninę ir žaliąją pertvarką, demografinius pokyčius ir
  Rusijos invaziją į Ukrainą, taip pat į didėjančias pragyvenimo išlaidas
  , turėtų propaguoti
  socialines
  tvarumą, našumą, įsidarbinamumą ir
  investicijas į darbuotojus ir žmones
  , skatindamos mokymąsi visą gyvenimą siekiant įgyti įgūdžių ir kompetencijų ir reaguodamos į dabartinius ir būsimus darbo rinkos poreikius, atsižvelgdamos į ES pagrindinį tikslą iki 2030 m. įgūdžių srityje
  , visų pirma skaitmeninių įgūdžių srityje
  . Valstybės narės taip pat turėtų pritaikyti
  , modernizuoti
  savo švietimo ir mokymo sistemas ir į jas investuoti, kad užtikrintų kokybišką ir įtraukų švietimą,
  visų pirma
  profesinį rengimą ir mokymą,
  verslumo žinias, įskaitant socialinį verslumą,
  prieigą prie skaitmeninio mokymosi ir kalbų mokymo išteklių (pavyzdžiui,
  visų
  pabėgėlių, įskaitant pabėgėlius iš Ukrainos, atveju)
  , taip pat formalųjį ir savaiminį mokymąsi visą gyvenimą
  . Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais,
  regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis,
  švietimo ir mokymo paslaugų teikėjais, įmonėmis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, siekdamos spręsti struktūrines
  ir naujai atsirandančias
  švietimo ir mokymo sistemų problemas ir
  gerindamos
  jų kokybę bei aktualumą darbo rinkai,
  kad būtų toliau remiama ir spartinama žalioji
  ir
  skaitmeninė pertvarka
  , spręsti esamos įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties
  , pasenusių įgūdžių
  problemą ir užkirsti kelią naujų trūkumų atsiradimui, visų pirma vykdant veiklą, susijusią su planu „REPowerEU“, pavyzdžiui, atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  diegimo, efektyvaus energijos vartojimo ir esminės
  pastatų renovacijos
  srityse. Valstybės narės turėtų atsižvelgti į sektorių ir regionų, patiriančių struktūrinius darbo rinkos ir įgūdžių trūkumus, poreikius, be kita ko, tam, kad sykiu būtų sudarytos sąlygos žaliajai, technologinei ir skaitmeninei pertvarkai. Valstybės narės turėtų remti ir skatinti, kad įmonės investuotų į darbuotojų įgūdžius ir sudarytų deramas darbo ir įdarbinimo sąlygas, kad pritrauktų kvalifikuotų darbuotojų. Be to, valstybės narės turėtų naudoti visus turimus ESF+ ir kitų Sąjungos programų ir priemonių, pavyzdžiui, priemonės „Next Generation EU“, išteklius, kad pagerintų jaunimo kvalifikaciją ir skatintų dualines švietimo sistemas
  . Itin daug dėmesio turėtų būti skiriama mokytojo profesijos iššūkiams, be kita ko, investuojant į mokytojų ir profesijos mokytojų skaitmeninius įgūdžius
  , taip pat į jų žinias klimato kaitos ir darnaus vystymosi klausimais
  . Švietimo ir mokymo sistemos turėtų suteikti visiems besimokantiems asmenims bendrųjų kompetencijų, įskaitant bazinius ir skaitmeninius įgūdžius, taip pat universaliųjų
  formaliųjų iš savišvietos būdu įgytų
  gebėjimų
  , kaip antai bendravimo gebėjimai ir kritinis mąstymas
  , kad būtų padėti pagrindai gebėjimui prisitaikyti ir atsparumui visą gyvenimą
  , ir turėtų parengti mokytojus taip, kad jie gebėtų perduoti tuos gebėjimus savo mokiniams
  .
  Siekdamos skatinti besimokančiųjų tobulėjimą ir judumą pagal numatytą 2030 m. tikslą, kad metinis suaugusiųjų dalyvavimas mokymuose pasiektų 60 proc.,
  valstybės narės turėtų siekti stiprinti individualias teises į mokymą ir užtikrinti jų perkeliamumą keičiant profesinę veiklą, be kita ko, kai tinkama, naudojantis individualiosiomis mokymosi sąskaitomis ir patikima mokymo kokybės vertinimo sistema. Valstybės narės turėtų išnaudoti mikrokredencialų potencialą remiant mokymąsi visą gyvenimą ir įsidarbinamumą.
  Sykiu
  jos turėtų
  užtikrinti, kad būtų išsaugotas humanistinis švietimo aspektas ir būtų gerbiami asmenų siekiai. Siekiant remti sąžiningą ir teisingą pertvarką
  visiems
  , taip pat
  numatyti darbo rinkos poreikius ir geriau prie jų prisitaikyti,
  labai svarbu, kad valstybės narės didintų bendrą ekonomikos atsparumą. Jos turėtų skatinti deramas darbo sąlygas ir galimus koregavimus per nuolatinį kvalifikacijos kėlimą ir persikvalifikavimą
  ,
  stiprindamos socialinės apsaugos sistemas ir paslaugas ir teikdamos integruotas gaires
  ir
  konsultacijas, taip pat vykdydamos aktyvią darbo rinkos politiką, be kita ko, atsižvelgdamos į būsimus ekonomikos sukrėtimus
  .

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 6 gairės 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės turėtų teikti lygias galimybes visiems,
  šalindamos
  nelygybę švietimo ir mokymo sistemose. Visų pirma vaikams turėtų būti
  suteikta galimybė
  naudotis kokybiškomis ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugomis, laikantis Europos vaiko garantijų sistemos. Valstybės narės turėtų kelti bendrą kvalifikacijos lygį, mažinti švietimo ir mokymo programų nebaigiančių asmenų skaičių, remti vaikų iš
  atokių vietovių
  galimybes gauti išsilavinimą, didinti profesinio rengimo ir mokymo patrauklumą, didinti galimybes studijuoti aukštosiose mokyklose ir įgyti tretinį išsilavinimą, sudaryti palankesnes sąlygas jaunimui pereiti iš švietimo sistemos į darbo rinką atliekant kokybiškas stažuotes ir dalyvaujant pameistrystės programose, taip pat didinti suaugusiųjų, visų pirma palankių sąlygų neturinčių ir žemos kvalifikacijos besimokančių asmenų, dalyvavimą nuolatinio mokymosi programose. Atsižvelgdamos į naujus skaitmeninės, aplinką tausojančios ir senėjančios visuomenės keliamus reikalavimus, valstybės narės turėtų savo profesinio rengimo ir mokymo sistemose stiprinti mokymąsi darbo vietoje (be kita ko, užtikrindamos kokybišką ir veiksmingą pameistrystę) ir didinti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos absolventų, ypač moterų, skaičių tiek profesinio rengimo ir mokymo, tiek tretinio mokslo lygmeniu. Be to, valstybės narės turėtų didinti tretinio mokslo ir, kai tinkama, mokslinių tyrimų aktualumą darbo rinkoje, gerinti įgūdžių stebėseną ir prognozavimą, didinti įgūdžių matomumą ir kvalifikacijų palyginamumą, įskaitant užsienyje įgytus įgūdžius ir kvalifikaciją,
  ir
  didinti galimybes pripažinti ir patvirtinti už formaliojo švietimo ir mokymo sistemos ribų įgytus įgūdžius ir kompetenciją. Jos turėtų modernizuoti ir plėsti
  lankstaus


  tęstinio
  profesinio rengimo ir mokymo pasiūlą ir įgyvendinimą. Valstybės narės taip pat
  turėtų
  remti žemos kvalifikacijos suaugusiuosius, kad
  išlaikytų
  arba
  padidintų
  jų ilgalaikį įsidarbinamumą,
  teikdamos
  geresnę prieigą prie kokybiškų mokymosi galimybių ir
  skatindamos
  jomis naudotis, šiuo tikslu
  įgyvendindamos
  rekomendaciją dėl įgūdžių tobulinimo krypčių, įskaitant įgūdžių vertinimą,
  derindamos
  švietimo ir mokymo pasiūlą prie darbo rinkos galimybių,
  užtikrindamos įgytų įgūdžių patvirtinimą bei pripažinimą
  . | Valstybės narės turėtų teikti lygias galimybes visiems,
  panaikindamos
  nelygybę švietimo ir mokymo sistemose. Visų pirma vaikams turėtų būti
  suteiktos lygios galimybės
  naudotis kokybiškomis ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugomis, laikantis Europos vaiko garantijų sistemos
  ir Barselonos tikslų
  . Valstybės narės turėtų kelti bendrą kvalifikacijos lygį, mažinti švietimo ir mokymo programų nebaigiančių asmenų skaičių, remti vaikų iš
  nepalankioje padėtyje esančių grupių ir regionų
  galimybes gauti išsilavinimą, didinti profesinio rengimo ir mokymo patrauklumą, didinti galimybes studijuoti aukštosiose mokyklose ir įgyti tretinį išsilavinimą, sudaryti palankesnes sąlygas jaunimui pereiti iš švietimo sistemos į darbo rinką atliekant kokybiškas
  apmokamas ir įtraukias
  stažuotes ir dalyvaujant pameistrystės programose, taip pat didinti suaugusiųjų, visų pirma palankių sąlygų neturinčių ir žemos kvalifikacijos besimokančių asmenų, dalyvavimą nuolatinio mokymosi programose. Atsižvelgdamos į naujus skaitmeninės, aplinką tausojančios ir senėjančios visuomenės keliamus reikalavimus, valstybės narės turėtų savo profesinio rengimo ir mokymo sistemose stiprinti mokymąsi darbo vietoje (be kita ko, užtikrindamos
  apmokamą, įtraukią
  kokybišką ir veiksmingą pameistrystę
  ir nuolatines investicijas į mokymąsi visą gyvenimą
  ) ir didinti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos absolventų, ypač moterų, skaičių tiek profesinio rengimo ir mokymo, tiek tretinio mokslo lygmeniu. Be to, valstybės narės turėtų didinti tretinio mokslo ir, kai tinkama, mokslinių tyrimų aktualumą darbo rinkoje,
  stiprinti dualinį mokymą,
  gerinti įgūdžių stebėseną ir prognozavimą; didinti įgūdžių matomumą ir
  supaprastinti
  kvalifikacijų palyginamumą
  ir pripažinimą
  , įskaitant užsienyje įgytus įgūdžius ir kvalifikaciją, didinti galimybes pripažinti ir patvirtinti už formaliojo švietimo ir mokymo sistemos ribų
  , be kitų, ir trečiųjų šalių piliečių,
  įgytus įgūdžius ir kompetenciją. Jos turėtų modernizuoti ir plėsti
  lankstesnio ir įtraukaus
  profesinio rengimo ir mokymo
  nuolatinę
  pasiūlą ir įgyvendinimą. Valstybės narės
  turėtų remti darbo vietų kūrimą ir investuoti į socialinės apsaugos sistemas, be kita ko, skirtas neįgaliesiems ir darbuotojams, kuriems sunku kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti,
  taip pat remti žemos kvalifikacijos suaugusiuosius, kad
  jie galėtų patekti į darbo rinką ir gauti stabilų kokybišką darbą. Atsižvelgiant į tai, svarbu išlaikyti
  arba
  padidinti
  jų ilgalaikį įsidarbinamumą,
  teikiant
  geresnę prieigą prie kokybiškų mokymosi galimybių ir
  skatinant
  jomis naudotis, šiuo tikslu
  įgyvendinant
  rekomendaciją dėl įgūdžių tobulinimo krypčių, įskaitant įgūdžių vertinimą,
  ir derinant
  švietimo ir mokymo pasiūlą prie darbo rinkos galimybių
  . Turėtų būti skatinama teisė į mokamas mokymosi atostogas profesiniais tikslais
  ,
  laikantis atitinkamų Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų, pagal kurias darbuotojams leidžiama dalyvauti mokymo programose darbo valandomis. Valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių, kad būtų skatinama universali prieiga prie nuotolinio mokymosi ir mokymo, visapusiškai atsižvelgiant į neįgaliųjų, atokiose vietovėse gyvenančių asmenų ir tėvų, ypač vienišų motinų ir tėvų, poreikius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės turėtų teikti lygias galimybes visiems,
  šalindamos
  nelygybę švietimo ir mokymo sistemose. Visų pirma vaikams turėtų būti
  suteikta galimybė
  naudotis kokybiškomis ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugomis, laikantis Europos vaiko garantijų sistemos. Valstybės narės turėtų kelti bendrą kvalifikacijos lygį, mažinti švietimo ir mokymo programų nebaigiančių asmenų skaičių, remti vaikų iš
  atokių vietovių
  galimybes gauti išsilavinimą, didinti profesinio rengimo ir mokymo patrauklumą, didinti galimybes studijuoti aukštosiose mokyklose ir įgyti tretinį išsilavinimą, sudaryti palankesnes sąlygas jaunimui pereiti iš švietimo sistemos į darbo rinką atliekant kokybiškas stažuotes ir dalyvaujant pameistrystės programose, taip pat didinti suaugusiųjų, visų pirma palankių sąlygų neturinčių ir žemos kvalifikacijos besimokančių asmenų, dalyvavimą nuolatinio mokymosi programose. Atsižvelgdamos į naujus skaitmeninės, aplinką tausojančios ir senėjančios visuomenės keliamus reikalavimus, valstybės narės turėtų savo profesinio rengimo ir mokymo sistemose stiprinti mokymąsi darbo vietoje (be kita ko, užtikrindamos kokybišką ir veiksmingą pameistrystę) ir didinti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos absolventų, ypač moterų, skaičių tiek profesinio rengimo ir mokymo, tiek tretinio mokslo lygmeniu. Be to, valstybės narės turėtų didinti tretinio mokslo ir, kai tinkama, mokslinių tyrimų aktualumą darbo rinkoje, gerinti įgūdžių stebėseną ir prognozavimą, didinti įgūdžių matomumą ir kvalifikacijų palyginamumą, įskaitant užsienyje įgytus įgūdžius ir kvalifikaciją,
  ir
  didinti galimybes pripažinti ir patvirtinti už formaliojo švietimo ir mokymo sistemos ribų įgytus įgūdžius ir kompetenciją. Jos turėtų modernizuoti ir plėsti
  lankstaus


  tęstinio
  profesinio rengimo ir mokymo pasiūlą ir įgyvendinimą. Valstybės narės taip pat
  turėtų
  remti žemos kvalifikacijos suaugusiuosius, kad
  išlaikytų
  arba
  padidintų
  jų ilgalaikį įsidarbinamumą,
  teikdamos
  geresnę prieigą prie kokybiškų mokymosi galimybių ir
  skatindamos
  jomis naudotis, šiuo tikslu
  įgyvendindamos
  rekomendaciją dėl įgūdžių tobulinimo krypčių, įskaitant įgūdžių vertinimą,
  derindamos
  švietimo ir mokymo pasiūlą prie darbo rinkos galimybių,
  užtikrindamos įgytų įgūdžių patvirtinimą bei pripažinimą
  .

Valstybės narės turėtų teikti lygias galimybes visiems,
  panaikindamos
  nelygybę švietimo ir mokymo sistemose. Visų pirma vaikams turėtų būti
  suteiktos lygios galimybės
  naudotis kokybiškomis ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugomis, laikantis Europos vaiko garantijų sistemos
  ir Barselonos tikslų
  . Valstybės narės turėtų kelti bendrą kvalifikacijos lygį, mažinti švietimo ir mokymo programų nebaigiančių asmenų skaičių, remti vaikų iš
  nepalankioje padėtyje esančių grupių ir regionų
  galimybes gauti išsilavinimą, didinti profesinio rengimo ir mokymo patrauklumą, didinti galimybes studijuoti aukštosiose mokyklose ir įgyti tretinį išsilavinimą, sudaryti palankesnes sąlygas jaunimui pereiti iš švietimo sistemos į darbo rinką atliekant kokybiškas
  apmokamas ir įtraukias
  stažuotes ir dalyvaujant pameistrystės programose, taip pat didinti suaugusiųjų, visų pirma palankių sąlygų neturinčių ir žemos kvalifikacijos besimokančių asmenų, dalyvavimą nuolatinio mokymosi programose. Atsižvelgdamos į naujus skaitmeninės, aplinką tausojančios ir senėjančios visuomenės keliamus reikalavimus, valstybės narės turėtų savo profesinio rengimo ir mokymo sistemose stiprinti mokymąsi darbo vietoje (be kita ko, užtikrindamos
  apmokamą, įtraukią
  kokybišką ir veiksmingą pameistrystę
  ir nuolatines investicijas į mokymąsi visą gyvenimą
  ) ir didinti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos absolventų, ypač moterų, skaičių tiek profesinio rengimo ir mokymo, tiek tretinio mokslo lygmeniu. Be to, valstybės narės turėtų didinti tretinio mokslo ir, kai tinkama, mokslinių tyrimų aktualumą darbo rinkoje,
  stiprinti dualinį mokymą,
  gerinti įgūdžių stebėseną ir prognozavimą; didinti įgūdžių matomumą ir
  supaprastinti
  kvalifikacijų palyginamumą
  ir pripažinimą
  , įskaitant užsienyje įgytus įgūdžius ir kvalifikaciją, didinti galimybes pripažinti ir patvirtinti už formaliojo švietimo ir mokymo sistemos ribų
  , be kitų, ir trečiųjų šalių piliečių,
  įgytus įgūdžius ir kompetenciją. Jos turėtų modernizuoti ir plėsti
  lankstesnio ir įtraukaus
  profesinio rengimo ir mokymo
  nuolatinę
  pasiūlą ir įgyvendinimą. Valstybės narės
  turėtų remti darbo vietų kūrimą ir investuoti į socialinės apsaugos sistemas, be kita ko, skirtas neįgaliesiems ir darbuotojams, kuriems sunku kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti,
  taip pat remti žemos kvalifikacijos suaugusiuosius, kad
  jie galėtų patekti į darbo rinką ir gauti stabilų kokybišką darbą. Atsižvelgiant į tai, svarbu išlaikyti
  arba
  padidinti
  jų ilgalaikį įsidarbinamumą,
  teikiant
  geresnę prieigą prie kokybiškų mokymosi galimybių ir
  skatinant
  jomis naudotis, šiuo tikslu
  įgyvendinant
  rekomendaciją dėl įgūdžių tobulinimo krypčių, įskaitant įgūdžių vertinimą,
  ir derinant
  švietimo ir mokymo pasiūlą prie darbo rinkos galimybių
  . Turėtų būti skatinama teisė į mokamas mokymosi atostogas profesiniais tikslais
  ,
  laikantis atitinkamų Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų, pagal kurias darbuotojams leidžiama dalyvauti mokymo programose darbo valandomis. Valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių, kad būtų skatinama universali prieiga prie nuotolinio mokymosi ir mokymo, visapusiškai atsižvelgiant į neįgaliųjų, atokiose vietovėse gyvenančių asmenų ir tėvų, ypač vienišų motinų ir tėvų, poreikius.

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 6 gairės 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės bedarbiams ir ekonomiškai neaktyviems žmonėms turėtų laiku teikti veiksmingą, koordinuotą ir konkretiems poreikiams pritaikytą pagalbą, grindžiamą parama darbo paieškai, mokymui, perkvalifikavimui ir galimybei naudotis kitomis įgalinimo paslaugomis, ypatingą dėmesį skirdamos
  pažeidžiamoms
  grupėms ir žmonėms,
  kuriuos ypač paveikė žalioji
  ir
  skaitmeninė
  pertvarka. Siekiant reikšmingai sumažinti ilgalaikį bei struktūrinį nedarbą
  ir užkirsti jam kelią
  ,
  kuo greičiau,
  ne vėliau kaip po
  18
  mėnesių nedarbo, turėtų būti taikomos visapusiškos strategijos, apimančios išsamius individualius bedarbių padėties įvertinimus. Jaunimo nedarbo ir nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio (NEET) jaunimo problemą reikėtų toliau spręsti užkertant kelią mokyklos nebaigimui ir struktūriškai tobulinant perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką, be kita ko, visapusiškai įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą,
  kuria
  taip pat turėtų būti labai remiamos kokybiškos jaunimo užimtumo galimybės atsigaunant po pandemijos. Be to, atsižvelgdamos į 2022-uosius – Europos jaunimo metus, valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų
  , visų pirma
  akcentuodamos, kaip žalioji ir skaitmeninė pertvarka suteikia atnaujintą ateities perspektyvą ir galimybes kovoti su neigiamu pandemijos poveikiu jaunimui. | Valstybės narės bedarbiams ir ekonomiškai neaktyviems
  darbingo amžiaus
  žmonėms
  , ypač ilgalaikiams bedarbiams,
  turėtų laiku teikti veiksmingą, koordinuotą ir konkretiems poreikiams pritaikytą pagalbą,
  kad pagerintų jų perspektyvas darbo rinkoje,
  grindžiamą parama darbo paieškai, mokymui, perkvalifikavimui ir galimybei naudotis kitomis įgalinimo paslaugomis,
  taip pat sveikatos ir būsto srityse,
  ypatingą dėmesį skirdamos
  nepalankioje padėtyje esančioms
  grupėms ir žmonėms,
  kuriems reikalinga papildoma parama, kad galėtų susitvarkyti su žaliąja
  ir
  skaitmenine
  pertvarka. Siekiant reikšmingai sumažinti ilgalaikį bei struktūrinį nedarbą
  , kuo greičiau, ne vėliau kaip po 18 mėnesių nedarbo
  ,
  o neseniai darbo netekusių darbuotojų atveju –
  ne vėliau kaip po
  8
  mėnesių nedarbo,
  kad nedarbas netaptų ilgalaikis,
  turėtų būti taikomos visapusiškos strategijos, apimančios išsamius individualius bedarbių padėties įvertinimus
  , ypatingą dėmesį skiriant neįgaliesiems ir kitoms nepalankioje padėtyje esančioms grupėms. Valstybės narės, dalyvaujant socialiniams partneriams, turėtų sudaryti palankesnes sąlygas darbo vietos keitimui, kuris būtų remiamas ESF+, Teisingos pertvarkos fondo ir tokių iniciatyvų kaip „REPowerEU“ lėšomis
  . Jaunimo nedarbo
  , jaunuolių, dirbančių mažų garantijų darbą,
  ir nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio (NEET) jaunimo problemą reikėtų toliau spręsti
  visų pirma
  užkertant kelią mokyklos nebaigimui
  , suteikiant apmokamos ir įtraukios pameistrystės galimybę
  ir struktūriškai tobulinant perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką, be kita ko, visapusiškai
  ir veiksmingai
  įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą
  ir naudojantis atitinkamais ES fondais
  ,
  kaip antai ESF+ ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, kuriais
  taip pat turėtų būti labai remiamos kokybiškos jaunimo užimtumo galimybės atsigaunant po pandemijos.
  Valstybės narės turėtų taip pat užtikrinti praktikantams, stažuotojams ir pameistriams deramas darbo sąlygas ir galimybę naudotis socialine apsauga.
  Be to, atsižvelgdamos į 2022-uosius – Europos jaunimo metus, valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų akcentuodamos, kaip žalioji ir skaitmeninė pertvarka suteikia atnaujintą ateities perspektyvą ir galimybes kovoti su neigiamu pandemijos poveikiu jaunimui.
  Valstybės narės, rengdamos naujas visų politikos sričių iniciatyvas, turėtų apsvarstyti galimybę taikyti jaunimo išlygą, pagal kurią būtų įvertinamas iniciatyvų poveikis jaunimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės bedarbiams ir ekonomiškai neaktyviems žmonėms turėtų laiku teikti veiksmingą, koordinuotą ir konkretiems poreikiams pritaikytą pagalbą, grindžiamą parama darbo paieškai, mokymui, perkvalifikavimui ir galimybei naudotis kitomis įgalinimo paslaugomis, ypatingą dėmesį skirdamos
  pažeidžiamoms
  grupėms ir žmonėms,
  kuriuos ypač paveikė žalioji
  ir
  skaitmeninė
  pertvarka. Siekiant reikšmingai sumažinti ilgalaikį bei struktūrinį nedarbą
  ir užkirsti jam kelią
  ,
  kuo greičiau,
  ne vėliau kaip po
  18
  mėnesių nedarbo, turėtų būti taikomos visapusiškos strategijos, apimančios išsamius individualius bedarbių padėties įvertinimus. Jaunimo nedarbo ir nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio (NEET) jaunimo problemą reikėtų toliau spręsti užkertant kelią mokyklos nebaigimui ir struktūriškai tobulinant perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką, be kita ko, visapusiškai įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą,
  kuria
  taip pat turėtų būti labai remiamos kokybiškos jaunimo užimtumo galimybės atsigaunant po pandemijos. Be to, atsižvelgdamos į 2022-uosius – Europos jaunimo metus, valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų
  , visų pirma
  akcentuodamos, kaip žalioji ir skaitmeninė pertvarka suteikia atnaujintą ateities perspektyvą ir galimybes kovoti su neigiamu pandemijos poveikiu jaunimui.

Valstybės narės bedarbiams ir ekonomiškai neaktyviems
  darbingo amžiaus
  žmonėms
  , ypač ilgalaikiams bedarbiams,
  turėtų laiku teikti veiksmingą, koordinuotą ir konkretiems poreikiams pritaikytą pagalbą,
  kad pagerintų jų perspektyvas darbo rinkoje,
  grindžiamą parama darbo paieškai, mokymui, perkvalifikavimui ir galimybei naudotis kitomis įgalinimo paslaugomis,
  taip pat sveikatos ir būsto srityse,
  ypatingą dėmesį skirdamos
  nepalankioje padėtyje esančioms
  grupėms ir žmonėms,
  kuriems reikalinga papildoma parama, kad galėtų susitvarkyti su žaliąja
  ir
  skaitmenine
  pertvarka. Siekiant reikšmingai sumažinti ilgalaikį bei struktūrinį nedarbą
  , kuo greičiau, ne vėliau kaip po 18 mėnesių nedarbo
  ,
  o neseniai darbo netekusių darbuotojų atveju –
  ne vėliau kaip po
  8
  mėnesių nedarbo,
  kad nedarbas netaptų ilgalaikis,
  turėtų būti taikomos visapusiškos strategijos, apimančios išsamius individualius bedarbių padėties įvertinimus
  , ypatingą dėmesį skiriant neįgaliesiems ir kitoms nepalankioje padėtyje esančioms grupėms. Valstybės narės, dalyvaujant socialiniams partneriams, turėtų sudaryti palankesnes sąlygas darbo vietos keitimui, kuris būtų remiamas ESF+, Teisingos pertvarkos fondo ir tokių iniciatyvų kaip „REPowerEU“ lėšomis
  . Jaunimo nedarbo
  , jaunuolių, dirbančių mažų garantijų darbą,
  ir nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio (NEET) jaunimo problemą reikėtų toliau spręsti
  visų pirma
  užkertant kelią mokyklos nebaigimui
  , suteikiant apmokamos ir įtraukios pameistrystės galimybę
  ir struktūriškai tobulinant perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką, be kita ko, visapusiškai
  ir veiksmingai
  įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą
  ir naudojantis atitinkamais ES fondais
  ,
  kaip antai ESF+ ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, kuriais
  taip pat turėtų būti labai remiamos kokybiškos jaunimo užimtumo galimybės atsigaunant po pandemijos.
  Valstybės narės turėtų taip pat užtikrinti praktikantams, stažuotojams ir pameistriams deramas darbo sąlygas ir galimybę naudotis socialine apsauga.
  Be to, atsižvelgdamos į 2022-uosius – Europos jaunimo metus, valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų akcentuodamos, kaip žalioji ir skaitmeninė pertvarka suteikia atnaujintą ateities perspektyvą ir galimybes kovoti su neigiamu pandemijos poveikiu jaunimui.
  Valstybės narės, rengdamos naujas visų politikos sričių iniciatyvas, turėtų apsvarstyti galimybę taikyti jaunimo išlygą, pagal kurią būtų įvertinamas iniciatyvų poveikis jaunimui.

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 6 gairės 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės turėtų siekti šalinti kliūtis ir atgrasančius veiksnius, trukdančius dalyvauti darbo rinkoje, ir teikti paskatas joje dalyvauti, visų pirma
  mažas pajamas gaunantiems, papildomas šeimos pajamas uždirbantiems asmenims
  ir labiausiai nuo darbo rinkos nutolusiems asmenims, įskaitant migrantų kilmės asmenis ir marginalizuotus romus. Turint omenyje didelį darbo jėgos trūkumą tam tikrose profesijose ir sektoriuose, valstybės narės turėtų prisidėti prie darbo jėgos pasiūlos skatinimo, visų pirma skatindamos deramą darbo užmokestį ir deramas darbo sąlygas, taip pat veiksmingą aktyvią darbo rinkos politiką. Valstybės narės taip pat turėtų remti neįgaliesiems
  pritaikytą
  darbo aplinką, be kita ko,
  teikdamos
  tikslinę finansinę paramą ir paslaugas,
  leidžiančias
  jiems dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime. | Valstybės narės turėtų siekti šalinti kliūtis ir atgrasančius veiksnius, trukdančius dalyvauti darbo rinkoje, ir teikti paskatas
  patekti į darbo rinką ir
  joje dalyvauti, visų pirma
  nepalankioje padėtyje esančioms grupėms
  ir labiausiai nuo darbo rinkos nutolusiems asmenims, įskaitant
  neįgaliuosius bei
  migrantų kilmės asmenis ir marginalizuotus romus. Turint omenyje didelį darbo jėgos trūkumą tam tikrose profesijose ir sektoriuose, valstybės narės turėtų prisidėti prie darbo jėgos pasiūlos skatinimo, visų pirma skatindamos deramą darbo užmokestį ir deramas darbo sąlygas, taip pat veiksmingą aktyvią darbo rinkos politiką. Valstybės narės taip pat turėtų remti neįgaliesiems
  prieinamą
  darbo aplinką
  ir tinkamų sąlygų darbo vietoje sudarymą
  , be kita ko,
  pasitelkdamos
  tikslinę finansinę paramą
  , produktus
  ir paslaugas
  bei aplinką
  ,
  leidžiančius
  jiems dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime.
  Reglamentuojamas nuotolinis darbas ir naujos technologijos gali suteikti galimybių, visų pirma nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, su sąlyga, kad bus įdiegta įperkama ir visiems prieinama būtina skaitmeninė infrastruktūra. Tačiau nuotolinis darbas neturėtų atleisti darbdavių nuo pareigos sudaryti tinkamas sąlygas darbo vietoje ir kurti įtraukią darbo vietos kultūrą neįgaliesiems darbuotojams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės turėtų siekti šalinti kliūtis ir atgrasančius veiksnius, trukdančius dalyvauti darbo rinkoje, ir teikti paskatas joje dalyvauti, visų pirma
  mažas pajamas gaunantiems, papildomas šeimos pajamas uždirbantiems asmenims
  ir labiausiai nuo darbo rinkos nutolusiems asmenims, įskaitant migrantų kilmės asmenis ir marginalizuotus romus. Turint omenyje didelį darbo jėgos trūkumą tam tikrose profesijose ir sektoriuose, valstybės narės turėtų prisidėti prie darbo jėgos pasiūlos skatinimo, visų pirma skatindamos deramą darbo užmokestį ir deramas darbo sąlygas, taip pat veiksmingą aktyvią darbo rinkos politiką. Valstybės narės taip pat turėtų remti neįgaliesiems
  pritaikytą
  darbo aplinką, be kita ko,
  teikdamos
  tikslinę finansinę paramą ir paslaugas,
  leidžiančias
  jiems dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime.

Valstybės narės turėtų siekti šalinti kliūtis ir atgrasančius veiksnius, trukdančius dalyvauti darbo rinkoje, ir teikti paskatas
  patekti į darbo rinką ir
  joje dalyvauti, visų pirma
  nepalankioje padėtyje esančioms grupėms
  ir labiausiai nuo darbo rinkos nutolusiems asmenims, įskaitant
  neįgaliuosius bei
  migrantų kilmės asmenis ir marginalizuotus romus. Turint omenyje didelį darbo jėgos trūkumą tam tikrose profesijose ir sektoriuose, valstybės narės turėtų prisidėti prie darbo jėgos pasiūlos skatinimo, visų pirma skatindamos deramą darbo užmokestį ir deramas darbo sąlygas, taip pat veiksmingą aktyvią darbo rinkos politiką. Valstybės narės taip pat turėtų remti neįgaliesiems
  prieinamą
  darbo aplinką
  ir tinkamų sąlygų darbo vietoje sudarymą
  , be kita ko,
  pasitelkdamos
  tikslinę finansinę paramą
  , produktus
  ir paslaugas
  bei aplinką
  ,
  leidžiančius
  jiems dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime.
  Reglamentuojamas nuotolinis darbas ir naujos technologijos gali suteikti galimybių, visų pirma nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, su sąlyga, kad bus įdiegta įperkama ir visiems prieinama būtina skaitmeninė infrastruktūra. Tačiau nuotolinis darbas neturėtų atleisti darbdavių nuo pareigos sudaryti tinkamas sąlygas darbo vietoje ir kurti įtraukią darbo vietos kultūrą neįgaliesiems darbuotojams.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 6 gairės 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Reikėtų spręsti
  lyčių užimtumo
  skirtumo ir
  vyrų ir moterų darbo užmokesčio
  skirtumo problemas
  . Valstybės narės turėtų užtikrinti lyčių lygybę ir aktyvesnį moterų dalyvavimą darbo rinkoje, be kita ko, užtikrindamos lygias galimybes
  bei galimybes
  siekti karjeros ir šalindamos kliūtis, trukdančias pasitelkti lyderystę visais sprendimų priėmimo lygmenimis. Turėtų būti užtikrintas vienodas užmokestis už vienodą arba vienodos vertės darbą ir darbo užmokesčio skaidrumas. Turėtų būti skatinama derinti tiek moterų, tiek vyrų darbo, šeimos ir privatų gyvenimą, visų pirma suteikiant galimybę naudotis
  įperkamomis
  kokybiškomis ilgalaikės priežiūros bei ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugomis. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tėvams ir kitiems priežiūros pareigų turintiems asmenims būtų suteikta galimybė pasinaudoti tinkamomis atostogomis dėl šeiminių priežasčių ir lanksčiomis darbo sąlygomis, kad jie galėtų derinti darbo, šeimos ir privatų gyvenimą, ir skatinti, kad moterys ir vyrai subalansuotai naudotųsi šiomis teisėmis. | Turėtų būti panaikinti esami
  lyčių užimtumo, vyrų ir moterų darbo užmokesčio
  ir pensijų skirtumai
  . Valstybės narės turėtų užtikrinti lyčių lygybę ir aktyvesnį moterų dalyvavimą darbo rinkoje, be kita ko, užtikrindamos lygias galimybes
  mokytis ir
  siekti karjeros ir šalindamos kliūtis, trukdančias pasitelkti lyderystę visais sprendimų priėmimo lygmenimis.
  Valstybės narės turėtų greitai įgyvendinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo ir atitinkamų priemonių

   (1a)

  . Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad motinystės ir vaiko priežiūros atostogų laikotarpiai būtų tinkamai įvertinti tiek mokamų įmokų, tiek teisių į pensijų išmokas atžvilgiu, kad atsispindėtų tai, kaip svarbu auginti būsimas kartas, ypač turint omenyje visuomenės senėjimą. Laikantis Sutarčių,
  turėtų būti
  veiksmingai
  užtikrintas vienodas užmokestis už vienodą arba vienodos vertės darbą ir darbo užmokesčio skaidrumas
  , pvz., nustatant nacionalinį vienodo užmokesčio indeksą, kuriuo remiantis būtų galima palyginti vyrus ir moteris, atsižvelgiant į jų įvairovę
  . Turėtų būti skatinama derinti tiek moterų, tiek vyrų darbo, šeimos ir privatų gyvenimą, visų pirma suteikiant
  visuotinę ir veiksmingą
  galimybę naudotis kokybiškomis ilgalaikės priežiūros bei ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugomis
  ir vienodai dalytis priežiūros ir namų ūkio pareigas
  . Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tėvams ir kitiems priežiūros pareigų turintiems asmenims būtų suteikta galimybė pasinaudoti tinkamomis atostogomis dėl šeiminių priežasčių ir lanksčiomis darbo sąlygomis, kad jie galėtų derinti darbo, šeimos ir privatų gyvenimą, ir skatinti, kad moterys ir vyrai subalansuotai naudotųsi šiomis teisėmis.
  Be to, jos turėtų užtikrinti galimybę gauti priežiūros darbuotojams skirtą aukštos kokybės profesinį mokymą ir jų kvalifikacijų pripažinimą ir remti priežiūros sektoriaus darbuotojus siekiant rasti kvalifikuotų darbuotojų ir juos išlaikyti, ypatingą dėmesį skiriant deramoms darbo sąlygoms. Valstybės narės turėtų palaipsniui pereiti prie visiškai apmokamų ir vienodos trukmės motinystės ir tėvystės atostogų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Reikėtų spręsti
  lyčių užimtumo
  skirtumo ir
  vyrų ir moterų darbo užmokesčio
  skirtumo problemas
  . Valstybės narės turėtų užtikrinti lyčių lygybę ir aktyvesnį moterų dalyvavimą darbo rinkoje, be kita ko, užtikrindamos lygias galimybes
  bei galimybes
  siekti karjeros ir šalindamos kliūtis, trukdančias pasitelkti lyderystę visais sprendimų priėmimo lygmenimis. Turėtų būti užtikrintas vienodas užmokestis už vienodą arba vienodos vertės darbą ir darbo užmokesčio skaidrumas. Turėtų būti skatinama derinti tiek moterų, tiek vyrų darbo, šeimos ir privatų gyvenimą, visų pirma suteikiant galimybę naudotis
  įperkamomis
  kokybiškomis ilgalaikės priežiūros bei ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugomis. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tėvams ir kitiems priežiūros pareigų turintiems asmenims būtų suteikta galimybė pasinaudoti tinkamomis atostogomis dėl šeiminių priežasčių ir lanksčiomis darbo sąlygomis, kad jie galėtų derinti darbo, šeimos ir privatų gyvenimą, ir skatinti, kad moterys ir vyrai subalansuotai naudotųsi šiomis teisėmis.

Turėtų būti panaikinti esami
  lyčių užimtumo, vyrų ir moterų darbo užmokesčio
  ir pensijų skirtumai
  . Valstybės narės turėtų užtikrinti lyčių lygybę ir aktyvesnį moterų dalyvavimą darbo rinkoje, be kita ko, užtikrindamos lygias galimybes
  mokytis ir
  siekti karjeros ir šalindamos kliūtis, trukdančias pasitelkti lyderystę visais sprendimų priėmimo lygmenimis.
  Valstybės narės turėtų greitai įgyvendinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo ir atitinkamų priemonių

   (1a)

  . Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad motinystės ir vaiko priežiūros atostogų laikotarpiai būtų tinkamai įvertinti tiek mokamų įmokų, tiek teisių į pensijų išmokas atžvilgiu, kad atsispindėtų tai, kaip svarbu auginti būsimas kartas, ypač turint omenyje visuomenės senėjimą. Laikantis Sutarčių,
  turėtų būti
  veiksmingai
  užtikrintas vienodas užmokestis už vienodą arba vienodos vertės darbą ir darbo užmokesčio skaidrumas
  , pvz., nustatant nacionalinį vienodo užmokesčio indeksą, kuriuo remiantis būtų galima palyginti vyrus ir moteris, atsižvelgiant į jų įvairovę
  . Turėtų būti skatinama derinti tiek moterų, tiek vyrų darbo, šeimos ir privatų gyvenimą, visų pirma suteikiant
  visuotinę ir veiksmingą
  galimybę naudotis kokybiškomis ilgalaikės priežiūros bei ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugomis
  ir vienodai dalytis priežiūros ir namų ūkio pareigas
  . Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tėvams ir kitiems priežiūros pareigų turintiems asmenims būtų suteikta galimybė pasinaudoti tinkamomis atostogomis dėl šeiminių priežasčių ir lanksčiomis darbo sąlygomis, kad jie galėtų derinti darbo, šeimos ir privatų gyvenimą, ir skatinti, kad moterys ir vyrai subalansuotai naudotųsi šiomis teisėmis.
  Be to, jos turėtų užtikrinti galimybę gauti priežiūros darbuotojams skirtą aukštos kokybės profesinį mokymą ir jų kvalifikacijų pripažinimą ir remti priežiūros sektoriaus darbuotojus siekiant rasti kvalifikuotų darbuotojų ir juos išlaikyti, ypatingą dėmesį skiriant deramoms darbo sąlygoms. Valstybės narės turėtų palaipsniui pereiti prie visiškai apmokamų ir vienodos trukmės motinystės ir tėvystės atostogų.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 7 gairės 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kad galėtų pasinaudoti dinamiška bei našia darbo jėga ir naujais darbo bei verslo modeliais, valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais sąžiningų, skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų klausimais, išlaikydamos teisių ir pareigų pusiausvyrą. Jos turėtų mažinti darbo rinkų segmentaciją ir užkirsti jai kelią, kovoti su nedeklaruojamu darbu ir fiktyviu savarankišku darbu ir skatinti perėjimą prie neterminuotų užimtumo formų. Užimtumo apsaugos taisyklės, darbo teisė ir institucijos turėtų užtikrinti
  tiek tinkamą įdarbinimo aplinką, tiek reikiamą lankstumą
  ,
  kad darbdaviai galėtų greitai prisitaikyti prie kintančių ekonominių aplinkybių, tačiau kartu turėtų būti saugomos darbuotojų teisės ir užtikrinama socialinė apsauga, tinkamas darbuotojų apsaugos lygis
  ir
  sveika
  ,
  saugi bei gerai pritaikyta darbo aplinka visiems darbuotojams
  . Skatinimas taikyti lanksčias darbo sąlygas, pavyzdžiui, nuotolinį darbą, gali padėti padidinti užimtumo lygį ir užtikrinti įtraukesnes darbo rinkas po pandemijos. Kartu svarbu užtikrinti, kad būtų gerbiamos darbuotojų teisės, susijusios su darbo laiku, darbo sąlygomis ir
  profesinio
  bei asmeninio gyvenimo pusiausvyra. Turėtų būti
  užkirstas kelias tokiems
  darbo
  santykiams
  , dėl kurių sudaromos mažų garantijų darbo sąlygos, be kita ko, platformų darbuotojų, ypač žemos kvalifikacijos darbuotojų, atveju,
  taip pat
  kovojant su piktnaudžiavimu netipinėmis sutartimis. Neteisingo atleidimo iš darbo atveju turėtų būti užtikrinta galimybė pasinaudoti veiksmingu ir nešališku ginčų sprendimu ir teise į teisių gynimą, įskaitant teisę į tinkamą kompensaciją. | Kad galėtų pasinaudoti dinamiška bei našia darbo jėga ir naujais darbo bei verslo modeliais, valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais sąžiningų, skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų klausimais, išlaikydamos
  darbdavių ir darbuotojų
  teisių ir pareigų pusiausvyrą
  . Komisija ir valstybės narės turėtų imtis konkrečių priemonių kolektyvinėms deryboms ir socialiniam dialogui šioje srityje skatinti ir stiprinti
  . Jos turėtų mažinti darbo rinkų segmentaciją ir užkirsti jai kelią, kovoti su nedeklaruojamu darbu ir fiktyviu savarankišku darbu ir skatinti perėjimą prie neterminuotų užimtumo formų. Užimtumo apsaugos taisyklės, darbo teisė ir institucijos turėtų užtikrinti
  darbuotojų teisių apsaugą, aukštą socialinės apsaugos lygį ir saugų užimtumą
  ,
  įtraukų įdarbinimą, darbuotojų saugą ir sveikatą ir gerai pritaikytą darbo aplinką visiems darbuotojams. Tuo pat metu valstybės narės turėtų užtikrinti tinkamą aplinką įmonėms klestėti
  ir
  lankstumą
  ,
  kad darbdaviai galėtų prisitaikyti prie pokyčių
  . Skatinimas taikyti lanksčias darbo sąlygas,
  dėl kurių susitarė darbdaviai ir darbuotojai ar jų atstovai,
  pavyzdžiui, nuotolinį darbą, gali padėti padidinti užimtumo lygį ir užtikrinti įtraukesnes darbo rinkas po pandemijos
  , ypač vienišiems tėvams, neįgaliesiems ir kaimo bei atokiuose regionuose gyvenantiems asmenims
  . Kartu svarbu užtikrinti, kad būtų gerbiamos darbuotojų teisės, susijusios su darbo laiku, darbo sąlygomis
  , įskaitant darbuotojų saugą ir sveikatą,
  ir
  socialine apsauga
  bei asmeninio gyvenimo pusiausvyra. Turėtų būti
  nedelsiant sprendžiama
  darbo
  santykių
  , dėl kurių sudaromos mažų garantijų darbo sąlygos
  ir randasi nesąžininga konkurencija, problema
  , be kita ko, platformų darbuotojų, ypač žemos kvalifikacijos darbuotojų, atveju, kovojant su piktnaudžiavimu netipinėmis sutartimis.
  Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visi darbuotojai turėtų deramas darbo sąlygas, socialines teises ir galimybę naudotis tinkama socialine apsauga. Tuo tikslu valstybės narės turėtų visapusiškai įgyvendinti TDO konvenciją Nr. 81 dėl darbo inspekcijos ir dėti daug pastangų, kad darbo inspekcija būtų veiksminga, suteikdamos įgaliojimus kompetentingoms institucijoms ir per Europos darbo instituciją koordinuodamos savo pastangas kovoti su tarpvalstybiniu piktnaudžiavimu.
  Neteisingo atleidimo iš darbo atveju turėtų būti užtikrinta galimybė pasinaudoti veiksmingu ir nešališku ginčų sprendimu ir teise į teisių gynimą, įskaitant teisę į tinkamą kompensaciją.
  Valstybės narės turėtų remtis Europos agentūrų tinklu ir Sąjungos masto viešųjų užimtumo tarnybų (VUT) tinklu, kad nustatytų įrodymais grindžiamą geriausią praktiką, skatintų lyginamąjį mokymąsi ir geresnį užimtumo politikos koordinavimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Kad galėtų pasinaudoti dinamiška bei našia darbo jėga ir naujais darbo bei verslo modeliais, valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais sąžiningų, skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų klausimais, išlaikydamos teisių ir pareigų pusiausvyrą. Jos turėtų mažinti darbo rinkų segmentaciją ir užkirsti jai kelią, kovoti su nedeklaruojamu darbu ir fiktyviu savarankišku darbu ir skatinti perėjimą prie neterminuotų užimtumo formų. Užimtumo apsaugos taisyklės, darbo teisė ir institucijos turėtų užtikrinti
  tiek tinkamą įdarbinimo aplinką, tiek reikiamą lankstumą
  ,
  kad darbdaviai galėtų greitai prisitaikyti prie kintančių ekonominių aplinkybių, tačiau kartu turėtų būti saugomos darbuotojų teisės ir užtikrinama socialinė apsauga, tinkamas darbuotojų apsaugos lygis
  ir
  sveika
  ,
  saugi bei gerai pritaikyta darbo aplinka visiems darbuotojams
  . Skatinimas taikyti lanksčias darbo sąlygas, pavyzdžiui, nuotolinį darbą, gali padėti padidinti užimtumo lygį ir užtikrinti įtraukesnes darbo rinkas po pandemijos. Kartu svarbu užtikrinti, kad būtų gerbiamos darbuotojų teisės, susijusios su darbo laiku, darbo sąlygomis ir
  profesinio
  bei asmeninio gyvenimo pusiausvyra. Turėtų būti
  užkirstas kelias tokiems
  darbo
  santykiams
  , dėl kurių sudaromos mažų garantijų darbo sąlygos, be kita ko, platformų darbuotojų, ypač žemos kvalifikacijos darbuotojų, atveju,
  taip pat
  kovojant su piktnaudžiavimu netipinėmis sutartimis. Neteisingo atleidimo iš darbo atveju turėtų būti užtikrinta galimybė pasinaudoti veiksmingu ir nešališku ginčų sprendimu ir teise į teisių gynimą, įskaitant teisę į tinkamą kompensaciją.

Kad galėtų pasinaudoti dinamiška bei našia darbo jėga ir naujais darbo bei verslo modeliais, valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais sąžiningų, skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų klausimais, išlaikydamos
  darbdavių ir darbuotojų
  teisių ir pareigų pusiausvyrą
  . Komisija ir valstybės narės turėtų imtis konkrečių priemonių kolektyvinėms deryboms ir socialiniam dialogui šioje srityje skatinti ir stiprinti
  . Jos turėtų mažinti darbo rinkų segmentaciją ir užkirsti jai kelią, kovoti su nedeklaruojamu darbu ir fiktyviu savarankišku darbu ir skatinti perėjimą prie neterminuotų užimtumo formų. Užimtumo apsaugos taisyklės, darbo teisė ir institucijos turėtų užtikrinti
  darbuotojų teisių apsaugą, aukštą socialinės apsaugos lygį ir saugų užimtumą
  ,
  įtraukų įdarbinimą, darbuotojų saugą ir sveikatą ir gerai pritaikytą darbo aplinką visiems darbuotojams. Tuo pat metu valstybės narės turėtų užtikrinti tinkamą aplinką įmonėms klestėti
  ir
  lankstumą
  ,
  kad darbdaviai galėtų prisitaikyti prie pokyčių
  . Skatinimas taikyti lanksčias darbo sąlygas,
  dėl kurių susitarė darbdaviai ir darbuotojai ar jų atstovai,
  pavyzdžiui, nuotolinį darbą, gali padėti padidinti užimtumo lygį ir užtikrinti įtraukesnes darbo rinkas po pandemijos
  , ypač vienišiems tėvams, neįgaliesiems ir kaimo bei atokiuose regionuose gyvenantiems asmenims
  . Kartu svarbu užtikrinti, kad būtų gerbiamos darbuotojų teisės, susijusios su darbo laiku, darbo sąlygomis
  , įskaitant darbuotojų saugą ir sveikatą,
  ir
  socialine apsauga
  bei asmeninio gyvenimo pusiausvyra. Turėtų būti
  nedelsiant sprendžiama
  darbo
  santykių
  , dėl kurių sudaromos mažų garantijų darbo sąlygos
  ir randasi nesąžininga konkurencija, problema
  , be kita ko, platformų darbuotojų, ypač žemos kvalifikacijos darbuotojų, atveju, kovojant su piktnaudžiavimu netipinėmis sutartimis.
  Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visi darbuotojai turėtų deramas darbo sąlygas, socialines teises ir galimybę naudotis tinkama socialine apsauga. Tuo tikslu valstybės narės turėtų visapusiškai įgyvendinti TDO konvenciją Nr. 81 dėl darbo inspekcijos ir dėti daug pastangų, kad darbo inspekcija būtų veiksminga, suteikdamos įgaliojimus kompetentingoms institucijoms ir per Europos darbo instituciją koordinuodamos savo pastangas kovoti su tarpvalstybiniu piktnaudžiavimu.
  Neteisingo atleidimo iš darbo atveju turėtų būti užtikrinta galimybė pasinaudoti veiksmingu ir nešališku ginčų sprendimu ir teise į teisių gynimą, įskaitant teisę į tinkamą kompensaciją.
  Valstybės narės turėtų remtis Europos agentūrų tinklu ir Sąjungos masto viešųjų užimtumo tarnybų (VUT) tinklu, kad nustatytų įrodymais grindžiamą geriausią praktiką, skatintų lyginamąjį mokymąsi ir geresnį užimtumo politikos koordinavimą.

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 7 gairės 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Vykdant politiką turėtų būti siekiama gerinti ir remti dalyvavimą darbo rinkoje, atitiktį darbo rinkos poreikiams bei profesinės veiklos keitimą,
  be kita ko
  , nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose. Valstybės narės turėtų veiksmingai
  skatinti ir
  įgalinti tuos, kurie yra pajėgūs dalyvauti darbo rinkoje, ypač
  pažeidžiamas
  grupes, pavyzdžiui,
  žemos
  kvalifikacijos asmenis, migrantų kilmės asmenis, įskaitant asmenis, kuriems suteiktas laikinos apsaugos statusas, ir marginalizuotus romus. Valstybės narės turėtų didinti aktyvios darbo rinkos politikos mastą ir veiksmingumą, plėsdamos jos tikslinę auditoriją, informavimo veiklą bei aprėptį ir geriau susiedamos ją su socialinėmis paslaugomis, mokymu ir bedarbių pajamų rėmimu jiems ieškant darbo, atsižvelgiant į jų teises ir pareigas. Valstybės narės turėtų stiprinti valstybinių užimtumo tarnybų gebėjimus darbo ieškantiems asmenims laiku teikti konkretiems poreikiams pritaikytą pagalbą, reaguoti į esamus ir būsimus darbo rinkos poreikius ir įgyvendinti rezultatais grindžiamą valdymą, kuris taip pat remiamas pasitelkiant skaitmenizaciją. | Vykdant politiką turėtų būti siekiama gerinti ir remti dalyvavimą darbo rinkoje, atitiktį darbo rinkos poreikiams bei profesinės veiklos keitimą,
  visų pirma susijusį su žaliąja ir skaitmenine pertvarka
  ,
  taip pat ir
  nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose
  ir teritorijose, įskaitant atokius ir kaimo regionus, salas ir atokiausius regionus
  . Valstybės narės turėtų veiksmingai įgalinti
  rasti kokybišką darbą
  tuos, kurie yra pajėgūs dalyvauti darbo rinkoje, ypač
  nepalankioje padėtyje esančias
  grupes, pavyzdžiui,
  jaunimą ir vyresnio amžiaus žmones
  ,
  žemesnės
  kvalifikacijos asmenis
  , neformaliuosius darbuotojus, neįgaliuosius,
  migrantų kilmės asmenis, įskaitant asmenis, kuriems suteiktas laikinos apsaugos statusas, ir marginalizuotus romus. Valstybės narės turėtų didinti aktyvios darbo rinkos politikos mastą ir veiksmingumą, plėsdamos jos tikslinę auditoriją, informavimo veiklą bei aprėptį ir geriau susiedamos ją su socialinėmis paslaugomis, mokymu ir bedarbių
  deramų
  pajamų rėmimu jiems ieškant
  kokybiško
  darbo, atsižvelgiant į jų teises ir pareigas. Valstybės narės turėtų stiprinti valstybinių užimtumo tarnybų gebėjimus darbo ieškantiems asmenims laiku teikti konkretiems poreikiams pritaikytą pagalbą, reaguoti į esamus ir būsimus darbo rinkos poreikius ir
  darbo ieškančių asmenų siekius ir
  įgyvendinti rezultatais grindžiamą valdymą, kuris taip pat remiamas pasitelkiant skaitmenizaciją.
  Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad šios paslaugos ir pagalba būtų siūlomos internetu ir ne internetu, kad jos būtų prieinamos visiems, įskaitant vyresnio amžiaus žmones ir neįgaliuosius, siekiant užtikrinti, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Vykdant politiką turėtų būti siekiama gerinti ir remti dalyvavimą darbo rinkoje, atitiktį darbo rinkos poreikiams bei profesinės veiklos keitimą,
  be kita ko
  , nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose. Valstybės narės turėtų veiksmingai
  skatinti ir
  įgalinti tuos, kurie yra pajėgūs dalyvauti darbo rinkoje, ypač
  pažeidžiamas
  grupes, pavyzdžiui,
  žemos
  kvalifikacijos asmenis, migrantų kilmės asmenis, įskaitant asmenis, kuriems suteiktas laikinos apsaugos statusas, ir marginalizuotus romus. Valstybės narės turėtų didinti aktyvios darbo rinkos politikos mastą ir veiksmingumą, plėsdamos jos tikslinę auditoriją, informavimo veiklą bei aprėptį ir geriau susiedamos ją su socialinėmis paslaugomis, mokymu ir bedarbių pajamų rėmimu jiems ieškant darbo, atsižvelgiant į jų teises ir pareigas. Valstybės narės turėtų stiprinti valstybinių užimtumo tarnybų gebėjimus darbo ieškantiems asmenims laiku teikti konkretiems poreikiams pritaikytą pagalbą, reaguoti į esamus ir būsimus darbo rinkos poreikius ir įgyvendinti rezultatais grindžiamą valdymą, kuris taip pat remiamas pasitelkiant skaitmenizaciją.

Vykdant politiką turėtų būti siekiama gerinti ir remti dalyvavimą darbo rinkoje, atitiktį darbo rinkos poreikiams bei profesinės veiklos keitimą,
  visų pirma susijusį su žaliąja ir skaitmenine pertvarka
  ,
  taip pat ir
  nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose
  ir teritorijose, įskaitant atokius ir kaimo regionus, salas ir atokiausius regionus
  . Valstybės narės turėtų veiksmingai įgalinti
  rasti kokybišką darbą
  tuos, kurie yra pajėgūs dalyvauti darbo rinkoje, ypač
  nepalankioje padėtyje esančias
  grupes, pavyzdžiui,
  jaunimą ir vyresnio amžiaus žmones
  ,
  žemesnės
  kvalifikacijos asmenis
  , neformaliuosius darbuotojus, neįgaliuosius,
  migrantų kilmės asmenis, įskaitant asmenis, kuriems suteiktas laikinos apsaugos statusas, ir marginalizuotus romus. Valstybės narės turėtų didinti aktyvios darbo rinkos politikos mastą ir veiksmingumą, plėsdamos jos tikslinę auditoriją, informavimo veiklą bei aprėptį ir geriau susiedamos ją su socialinėmis paslaugomis, mokymu ir bedarbių
  deramų
  pajamų rėmimu jiems ieškant
  kokybiško
  darbo, atsižvelgiant į jų teises ir pareigas. Valstybės narės turėtų stiprinti valstybinių užimtumo tarnybų gebėjimus darbo ieškantiems asmenims laiku teikti konkretiems poreikiams pritaikytą pagalbą, reaguoti į esamus ir būsimus darbo rinkos poreikius ir
  darbo ieškančių asmenų siekius ir
  įgyvendinti rezultatais grindžiamą valdymą, kuris taip pat remiamas pasitelkiant skaitmenizaciją.
  Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad šios paslaugos ir pagalba būtų siūlomos internetu ir ne internetu, kad jos būtų prieinamos visiems, įskaitant vyresnio amžiaus žmones ir neįgaliuosius, siekiant užtikrinti, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje.

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 7 gairės 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės pagrįstos trukmės laikotarpį bedarbiams turėtų mokėti tinkamas bedarbio pašalpas, atitinkančias jų įmokas ir nacionalines atitikties reikalavimams taisykles.
  Bedarbio
  pašalpos
  neturėtų skatinti nebeieškoti darbo
  ,
  o jas papildyti
  turėtų aktyvi darbo rinkos politika. | Valstybės narės pagrįstos trukmės laikotarpį bedarbiams turėtų mokėti tinkamas bedarbio pašalpas, atitinkančias jų įmokas ir nacionalines atitikties reikalavimams taisykles.
  Tokios
  pašalpos
  neturi būti paskata nesiekti kuo greičiau vėl įsidarbinti
  ,
  kaip nurodyta Ramsčio 13 principe, ir kartu
  turėtų
  būti vykdoma
  aktyvi darbo rinkos politika. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės pagrįstos trukmės laikotarpį bedarbiams turėtų mokėti tinkamas bedarbio pašalpas, atitinkančias jų įmokas ir nacionalines atitikties reikalavimams taisykles.
  Bedarbio
  pašalpos
  neturėtų skatinti nebeieškoti darbo
  ,
  o jas papildyti
  turėtų aktyvi darbo rinkos politika.

Valstybės narės pagrįstos trukmės laikotarpį bedarbiams turėtų mokėti tinkamas bedarbio pašalpas, atitinkančias jų įmokas ir nacionalines atitikties reikalavimams taisykles.
  Tokios
  pašalpos
  neturi būti paskata nesiekti kuo greičiau vėl įsidarbinti
  ,
  kaip nurodyta Ramsčio 13 principe, ir kartu
  turėtų
  būti vykdoma
  aktyvi darbo rinkos politika.

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 7 gairės 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Reikėtų tinkamai
  remti
  besimokančių asmenų ir darbuotojų judumą siekiant pagerinti jų įgūdžius bei padidinti jų įsidarbinamumą
  ir išnaudoti visą
  Europos
  darbo rinkos potencialą,
  drauge užtikrinant sąžiningas sąlygas visiems
  tarpvalstybinę veiklą
  vykdantiems asmenims
  ir
  intensyvinant
  su judžiais darbuotojais susijusį nacionalinių administracijų bendradarbiavimą, naudojantis Europos darbo institucijos pagalba. Laikino sienų uždarymo dėl visuomenės sveikatos aplinkybių atvejais
  reikėtų remti kritinės svarbos profesijų darbuotojų ir tarpvalstybinių, sezoninių bei komandiruotų darbuotojų judumą
  . | Valstybės narės turėtų remti darbo jėgos judumą visoje Sąjungoje, kad būtų įveiktas darbo jėgos trūkumas regionų ir sektorių rinkose, ir išnaudoti visą Sąjungos darbo rinkos potencialą, kartu veiksmingai spręsdamos neigiamo protų nutekėjimo poveikio tam tikruose regionuose problemą. Sykiu turėtų būti remiamas besimokančių asmenų ir darbuotojų judumas, kad didėtų jų praktinė patirtis, įgūdžiai ir įsidarbinamumas, visų pirma toliau stiprinant programą „Erasmus+“. Valstybės narės turėtų užtikrinti visų
  tarpvalstybinę veiklą
  vykdančių asmenų teises
  ir
  deramas darbo bei įdarbinimo sąlygas, taip pat socialinės apsaugos teisių ir teisių į išmokas perkeliamumą, vykdant geresnį
  su judžiais darbuotojais susijusį nacionalinių administracijų bendradarbiavimą, naudojantis
  ir
  Europos darbo institucijos pagalba.
  Remti sąžiningą kritinės svarbos profesijų darbuotojų ir tarpvalstybinių darbuotojų, įskaitant pasienio, sezoninius ir komandiruotus darbuotojus, judumą ir paisyti jų teisių reikėtų ir
  laikino sienų uždarymo dėl visuomenės sveikatos aplinkybių atvejais
  , pvz., saugos ir sveikatos, rezidavimo vietos mokesčių tikslais ir socialinės apsaugos koordinavimo srityse
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Reikėtų tinkamai
  remti
  besimokančių asmenų ir darbuotojų judumą siekiant pagerinti jų įgūdžius bei padidinti jų įsidarbinamumą
  ir išnaudoti visą
  Europos
  darbo rinkos potencialą,
  drauge užtikrinant sąžiningas sąlygas visiems
  tarpvalstybinę veiklą
  vykdantiems asmenims
  ir
  intensyvinant
  su judžiais darbuotojais susijusį nacionalinių administracijų bendradarbiavimą, naudojantis Europos darbo institucijos pagalba. Laikino sienų uždarymo dėl visuomenės sveikatos aplinkybių atvejais
  reikėtų remti kritinės svarbos profesijų darbuotojų ir tarpvalstybinių, sezoninių bei komandiruotų darbuotojų judumą
  .

Valstybės narės turėtų remti darbo jėgos judumą visoje Sąjungoje, kad būtų įveiktas darbo jėgos trūkumas regionų ir sektorių rinkose, ir išnaudoti visą Sąjungos darbo rinkos potencialą, kartu veiksmingai spręsdamos neigiamo protų nutekėjimo poveikio tam tikruose regionuose problemą. Sykiu turėtų būti remiamas besimokančių asmenų ir darbuotojų judumas, kad didėtų jų praktinė patirtis, įgūdžiai ir įsidarbinamumas, visų pirma toliau stiprinant programą „Erasmus+“. Valstybės narės turėtų užtikrinti visų
  tarpvalstybinę veiklą
  vykdančių asmenų teises
  ir
  deramas darbo bei įdarbinimo sąlygas, taip pat socialinės apsaugos teisių ir teisių į išmokas perkeliamumą, vykdant geresnį
  su judžiais darbuotojais susijusį nacionalinių administracijų bendradarbiavimą, naudojantis
  ir
  Europos darbo institucijos pagalba.
  Remti sąžiningą kritinės svarbos profesijų darbuotojų ir tarpvalstybinių darbuotojų, įskaitant pasienio, sezoninius ir komandiruotus darbuotojus, judumą ir paisyti jų teisių reikėtų ir
  laikino sienų uždarymo dėl visuomenės sveikatos aplinkybių atvejais
  , pvz., saugos ir sveikatos, rezidavimo vietos mokesčių tikslais ir socialinės apsaugos koordinavimo srityse
  .

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 7 gairės 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės turėtų bendradarbiauti mobiliųjų darbuotojų, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, kurie dirba kitoje valstybėje narėje, socialinės apsaugos koordinavimo srityje. Socialinės apsaugos sistemų modernizavimas turėtų padėti įgyvendinti Sąjungos darbo rinkos principus, užtikrinant tvarias nacionalinės socialinės apsaugos sistemas, kuriose nebūtų apsaugos spragų, ir galiausiai užtikrinti našią darbo jėgą. Tuo tikslu valstybės narės, įgyvendindamos savo nacionalinius planus pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir kitas Sąjungos priemones, turėtų stiprinti viešųjų paslaugų skaitmenizaciją, kad pagerintų savo darbo kokybę, visų pirma visapusiškai įgyvendindamos elektroninio keitimosi socialinės apsaugos informacija sistemą. Valstybės narės turėtų gausinti tarpvalstybines partnerystes ir geriau skatinti bei naudoti kitas atitinkamas europines priemones, pvz., Europos užimtumo tarnybų tinklą (EURES) ir VUT tinklą, kad padėtų mobiliesiems darbuotojams, visų pirma teikdamos jiems išsamią informaciją apie įsidarbinimo galimybes ir socialinę apsaugą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės turėtų bendradarbiauti mobiliųjų darbuotojų, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, kurie dirba kitoje valstybėje narėje, socialinės apsaugos koordinavimo srityje. Socialinės apsaugos sistemų modernizavimas turėtų padėti įgyvendinti Sąjungos darbo rinkos principus, užtikrinant tvarias nacionalinės socialinės apsaugos sistemas, kuriose nebūtų apsaugos spragų, ir galiausiai užtikrinti našią darbo jėgą. Tuo tikslu valstybės narės, įgyvendindamos savo nacionalinius planus pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir kitas Sąjungos priemones, turėtų stiprinti viešųjų paslaugų skaitmenizaciją, kad pagerintų savo darbo kokybę, visų pirma visapusiškai įgyvendindamos elektroninio keitimosi socialinės apsaugos informacija sistemą. Valstybės narės turėtų gausinti tarpvalstybines partnerystes ir geriau skatinti bei naudoti kitas atitinkamas europines priemones, pvz., Europos užimtumo tarnybų tinklą (EURES) ir VUT tinklą, kad padėtų mobiliesiems darbuotojams, visų pirma teikdamos jiems išsamią informaciją apie įsidarbinimo galimybes ir socialinę apsaugą.

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 7 gairės 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės taip pat turėtų stengtis sudaryti tinkamas sąlygas naujoms darbo formoms, išnaudoti savo darbo vietų kūrimo potencialą ir kartu užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į 
  esamas
  socialines teises. Todėl valstybės narės turėtų
  teikti konsultacijas
  ir
  gaires dėl teisių ir pareigų
  ,
  taikomų
  pagal netipines sutartis ir naujas darbo formas, pavyzdžiui, darbą skaitmeninėse platformose. Šiuo atžvilgiu svarbų vaidmenį gali atlikti socialiniai partneriai, o valstybės narės turėtų jiems padėti užmegzti ryšius ir atstovauti netipinį darbą ir darbą platformose dirbantiems asmenims. Valstybės narės taip pat turėtų teikti paramą vykdymo užtikrinimui,
  pavyzdžiui
  , darbo inspekcijoms skirtas gaires ar specialius mokymus, susijusius su iššūkiais, kylančiais dėl naujų darbo organizavimo formų, pavyzdžiui, algoritminio valdymo, duomenų stebėjimo ir nuolatinio ar pusiau nuolatinio nuotolinio darbo. | Valstybės narės taip pat turėtų stengtis sudaryti tinkamas sąlygas naujoms darbo formoms, išnaudoti savo darbo vietų kūrimo potencialą ir kartu užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į 
  esamą darbo teisę ir
  socialines teises. Todėl valstybės narės turėtų
  užtikrinti teises
  ir
  pareigas
  ,
  taikytinas
  pagal netipines sutartis ir naujas darbo formas, pavyzdžiui, darbą skaitmeninėse platformose
  , ir prireikus teikti atitinkamas konsultacijas ir gaires. Sykiu valstybės narės, laikydamosi Ramsčio, turėtų skatinti perėjimą prie neterminuotų užimtumo formų
  . Šiuo atžvilgiu svarbų vaidmenį gali atlikti socialiniai partneriai, o valstybės narės turėtų jiems padėti užmegzti ryšius ir atstovauti netipinį darbą ir darbą platformose dirbantiems asmenims
  , sykiu sudarydamos palankesnes sąlygas kolektyviai atstovauti tikrai savarankiškai dirbantiems asmenims ir imtis jiems skirtų veiksmų
  . Valstybės narės taip pat turėtų teikti paramą vykdymo užtikrinimui,
  be kita ko, teikdamos atitinkamus žmogiškuosius ir finansinius išteklius
  , darbo inspekcijoms skirtas gaires ar specialius mokymus, susijusius su iššūkiais, kylančiais dėl naujų darbo organizavimo formų, pavyzdžiui, algoritminio valdymo, duomenų stebėjimo ir nuolatinio ar pusiau nuolatinio nuotolinio darbo
  , ir taikydamos veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias sankcijas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės taip pat turėtų stengtis sudaryti tinkamas sąlygas naujoms darbo formoms, išnaudoti savo darbo vietų kūrimo potencialą ir kartu užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į 
  esamas
  socialines teises. Todėl valstybės narės turėtų
  teikti konsultacijas
  ir
  gaires dėl teisių ir pareigų
  ,
  taikomų
  pagal netipines sutartis ir naujas darbo formas, pavyzdžiui, darbą skaitmeninėse platformose. Šiuo atžvilgiu svarbų vaidmenį gali atlikti socialiniai partneriai, o valstybės narės turėtų jiems padėti užmegzti ryšius ir atstovauti netipinį darbą ir darbą platformose dirbantiems asmenims. Valstybės narės taip pat turėtų teikti paramą vykdymo užtikrinimui,
  pavyzdžiui
  , darbo inspekcijoms skirtas gaires ar specialius mokymus, susijusius su iššūkiais, kylančiais dėl naujų darbo organizavimo formų, pavyzdžiui, algoritminio valdymo, duomenų stebėjimo ir nuolatinio ar pusiau nuolatinio nuotolinio darbo.

Valstybės narės taip pat turėtų stengtis sudaryti tinkamas sąlygas naujoms darbo formoms, išnaudoti savo darbo vietų kūrimo potencialą ir kartu užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į 
  esamą darbo teisę ir
  socialines teises. Todėl valstybės narės turėtų
  užtikrinti teises
  ir
  pareigas
  ,
  taikytinas
  pagal netipines sutartis ir naujas darbo formas, pavyzdžiui, darbą skaitmeninėse platformose
  , ir prireikus teikti atitinkamas konsultacijas ir gaires. Sykiu valstybės narės, laikydamosi Ramsčio, turėtų skatinti perėjimą prie neterminuotų užimtumo formų
  . Šiuo atžvilgiu svarbų vaidmenį gali atlikti socialiniai partneriai, o valstybės narės turėtų jiems padėti užmegzti ryšius ir atstovauti netipinį darbą ir darbą platformose dirbantiems asmenims
  , sykiu sudarydamos palankesnes sąlygas kolektyviai atstovauti tikrai savarankiškai dirbantiems asmenims ir imtis jiems skirtų veiksmų
  . Valstybės narės taip pat turėtų teikti paramą vykdymo užtikrinimui,
  be kita ko, teikdamos atitinkamus žmogiškuosius ir finansinius išteklius
  , darbo inspekcijoms skirtas gaires ar specialius mokymus, susijusius su iššūkiais, kylančiais dėl naujų darbo organizavimo formų, pavyzdžiui, algoritminio valdymo, duomenų stebėjimo ir nuolatinio ar pusiau nuolatinio nuotolinio darbo
  , ir taikydamos veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias sankcijas
  .

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 7 gairės 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Remdamosi esama nacionaline praktika ir siekdamos
  veiksmingesnio socialinio dialogo
  ir
  geresnių socialinių
  ir
  ekonominių rezultatų
  , be kita ko, krizės metu, kaip antai, vykstant
  karui Ukrainoje
  , valstybės narės turėtų užtikrinti, kad
  socialiniai partneriai
  būtų laiku ir prasmingai įtraukti į užimtumo, socialinių ir prireikus ekonominių reformų bei politikos rengimą ir įgyvendinimą
  , be kita ko, remdamos socialinių partnerių pajėgumų didinimą
  . Valstybės narės turėtų skatinti socialinį dialogą ir
  kolektyvines derybas
  . Socialiniai partneriai turėtų būti skatinami derėtis jiems svarbiais klausimais ir sudaryti kolektyvines sutartis, visapusiškai atsižvelgiant į jų autonomiją ir kolektyvinių veiksmų teisę. | Remdamosi esama nacionaline praktika ir siekdamos
  skatinti ir užtikrinti veiksmingesnį socialinį dialogą
  ir
  geresnius socialinius
  ir
  ekonominius rezultatus
  , be kita ko, krizės metu, kaip antai, vykstant
  Rusijos invazijai į Ukrainą, didėjant pragyvenimo išlaidoms ir spartėjant klimato kaitai
  , valstybės narės turėtų
  padėti stiprinti socialinius partnerius visais lygmenimis ir
  užtikrinti, kad
  jie
  būtų laiku ir prasmingai įtraukti į užimtumo, socialinių ir prireikus ekonominių
  ir aplinkosaugos
  reformų bei politikos rengimą ir įgyvendinimą. Valstybės narės turėtų skatinti
  ir propaguoti
  socialinį dialogą ir
  kolektyvinių derybų aprėpties išplėtimą
  . Socialiniai partneriai turėtų būti skatinami derėtis jiems svarbiais klausimais ir sudaryti kolektyvines sutartis, visapusiškai atsižvelgiant į jų autonomiją ir kolektyvinių veiksmų teisę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Remdamosi esama nacionaline praktika ir siekdamos
  veiksmingesnio socialinio dialogo
  ir
  geresnių socialinių
  ir
  ekonominių rezultatų
  , be kita ko, krizės metu, kaip antai, vykstant
  karui Ukrainoje
  , valstybės narės turėtų užtikrinti, kad
  socialiniai partneriai
  būtų laiku ir prasmingai įtraukti į užimtumo, socialinių ir prireikus ekonominių reformų bei politikos rengimą ir įgyvendinimą
  , be kita ko, remdamos socialinių partnerių pajėgumų didinimą
  . Valstybės narės turėtų skatinti socialinį dialogą ir
  kolektyvines derybas
  . Socialiniai partneriai turėtų būti skatinami derėtis jiems svarbiais klausimais ir sudaryti kolektyvines sutartis, visapusiškai atsižvelgiant į jų autonomiją ir kolektyvinių veiksmų teisę.

Remdamosi esama nacionaline praktika ir siekdamos
  skatinti ir užtikrinti veiksmingesnį socialinį dialogą
  ir
  geresnius socialinius
  ir
  ekonominius rezultatus
  , be kita ko, krizės metu, kaip antai, vykstant
  Rusijos invazijai į Ukrainą, didėjant pragyvenimo išlaidoms ir spartėjant klimato kaitai
  , valstybės narės turėtų
  padėti stiprinti socialinius partnerius visais lygmenimis ir
  užtikrinti, kad
  jie
  būtų laiku ir prasmingai įtraukti į užimtumo, socialinių ir prireikus ekonominių
  ir aplinkosaugos
  reformų bei politikos rengimą ir įgyvendinimą. Valstybės narės turėtų skatinti
  ir propaguoti
  socialinį dialogą ir
  kolektyvinių derybų aprėpties išplėtimą
  . Socialiniai partneriai turėtų būti skatinami derėtis jiems svarbiais klausimais ir sudaryti kolektyvines sutartis, visapusiškai atsižvelgiant į jų autonomiją ir kolektyvinių veiksmų teisę.

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 7 gairės 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Remdamosi esama nacionaline praktika valstybės narės, kai tinkama, turėtų atsižvelgti į atitinkamų pilietinės visuomenės organizacijų patirtį sprendžiant užimtumo ir
  socialinius
  klausimus. | Remdamosi esama nacionaline praktika valstybės narės, kai tinkama, turėtų atsižvelgti į atitinkamų pilietinės visuomenės organizacijų
  , be kita ko, nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, kurioms kyla kliūčių gauti kokybišką darbą, atstovaujančių ir glaudžiai su jomis bendradarbiaujančių organizacijų, ekspertines žinias ir
  patirtį sprendžiant užimtumo
  , socialinius
  ir
  aplinkos
  klausimus.
  Be to, valstybės narės turėtų remti pilietinės visuomenės organizacijas, kurios teikia ne pelno socialines ir užimtumo paslaugas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Remdamosi esama nacionaline praktika valstybės narės, kai tinkama, turėtų atsižvelgti į atitinkamų pilietinės visuomenės organizacijų patirtį sprendžiant užimtumo ir
  socialinius
  klausimus.

Remdamosi esama nacionaline praktika valstybės narės, kai tinkama, turėtų atsižvelgti į atitinkamų pilietinės visuomenės organizacijų
  , be kita ko, nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, kurioms kyla kliūčių gauti kokybišką darbą, atstovaujančių ir glaudžiai su jomis bendradarbiaujančių organizacijų, ekspertines žinias ir
  patirtį sprendžiant užimtumo
  , socialinius
  ir
  aplinkos
  klausimus.
  Be to, valstybės narės turėtų remti pilietinės visuomenės organizacijas, kurios teikia ne pelno socialines ir užimtumo paslaugas.

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 7 gairės 7 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Sveika ir saugi darbo vieta yra itin svarbi. Valstybės narės turėtų padėti ir užtikrinti, kad darbdaviai laikytųsi darbuotojų saugos ir sveikatos taisyklių ir suteiktų darbuotojams bei jų atstovams reikiamą informaciją, atliktų rizikos vertinimus ir imtųsi prevencinių priemonių. Tai turėtų apimti mirtinų nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinio vėžio atvejų skaičiaus sumažinimą iki nulio, be kita ko, nustatant privalomas pavojingų medžiagų profesinio poveikio ribines vertes darbo vietoje. Šiuo atžvilgiu valstybės narės turėtų atsižvelgti į profesinės psichosocialinės rizikos, profesinių ligų, taip pat su klimato kaita susijusios rizikos, pavyzdžiui, karščio bangų, sausrų ar miškų gaisrų, poveikį darbuotojų saugai ir sveikatai, visų pirma statybos, žemės ūkio ir viešųjų paslaugų sektoriuose. Valstybės narės turėtų mažinti ir numatyti dabartinės bei būsimų krizių poveikį darbo rinkai, be kita ko, ekstremalios klimato situacijos ir Europos atviro strateginio autonomiškumo kontekste, remdamos darbuotojus, kurie laikinai nedirba arba dirba trumpalaikį darbą, nes darbdaviai yra priversti sustabdyti veiklą ar paslaugų teikimą, taip pat remdamos savarankiškai dirbančius asmenis ir mažąsias įmones, kad šios galėtų išlaikyti darbuotojus ir tęsti veiklą ar paslaugų teikimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Sveika ir saugi darbo vieta yra itin svarbi. Valstybės narės turėtų padėti ir užtikrinti, kad darbdaviai laikytųsi darbuotojų saugos ir sveikatos taisyklių ir suteiktų darbuotojams bei jų atstovams reikiamą informaciją, atliktų rizikos vertinimus ir imtųsi prevencinių priemonių. Tai turėtų apimti mirtinų nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinio vėžio atvejų skaičiaus sumažinimą iki nulio, be kita ko, nustatant privalomas pavojingų medžiagų profesinio poveikio ribines vertes darbo vietoje. Šiuo atžvilgiu valstybės narės turėtų atsižvelgti į profesinės psichosocialinės rizikos, profesinių ligų, taip pat su klimato kaita susijusios rizikos, pavyzdžiui, karščio bangų, sausrų ar miškų gaisrų, poveikį darbuotojų saugai ir sveikatai, visų pirma statybos, žemės ūkio ir viešųjų paslaugų sektoriuose. Valstybės narės turėtų mažinti ir numatyti dabartinės bei būsimų krizių poveikį darbo rinkai, be kita ko, ekstremalios klimato situacijos ir Europos atviro strateginio autonomiškumo kontekste, remdamos darbuotojus, kurie laikinai nedirba arba dirba trumpalaikį darbą, nes darbdaviai yra priversti sustabdyti veiklą ar paslaugų teikimą, taip pat remdamos savarankiškai dirbančius asmenis ir mažąsias įmones, kad šios galėtų išlaikyti darbuotojus ir tęsti veiklą ar paslaugų teikimą.

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 8 gairės 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės, skirdamos pakankamai dėmesio regioniniam ir teritoriniam aspektui, turėtų skatinti
  įtraukias
  ir visiems
  atviras
  darbo rinkas, įgyvendindamos veiksmingas priemones, kuriomis būtų kovojama su visų formų diskriminacija ir skatinamos lygios galimybės visiems, visų pirma tų grupių, kurios darbo rinkoje yra nepakankamai atstovaujamos, lygios galimybės. Jos turėtų užtikrinti vienodą požiūrį tokiose srityse kaip užimtumas, socialinė apsauga,
  sveikata ir
  ilgalaikė priežiūra, švietimas ir prieiga prie prekių bei paslaugų, neatsižvelgiant į lytį, rasinę ar etninę kilmę, religiją ar tikėjimą, negalią, amžių arba seksualinę orientaciją. | Valstybės narės, skirdamos pakankamai dėmesio regioniniam ir teritoriniam aspektui, turėtų skatinti
  socialines teises
  ir
  įtraukias,
  visiems
  prieinamas
  darbo rinkas, įgyvendindamos veiksmingas priemones, kuriomis būtų kovojama su visų formų diskriminacija
  bei stereotipais
  ir skatinamos lygios galimybės visiems, visų pirma tų grupių, kurios darbo rinkoje yra nepakankamai atstovaujamos
  arba kurios yra nepalankioje padėtyje
  , lygios galimybės. Jos turėtų užtikrinti vienodą
  užmokestį už vienodą ar vienos vertės darbą, individualizuotą paramą darbo ieškantiems asmenims ir vienodą
  požiūrį
  bei lygias teises
  tokiose srityse kaip užimtumas, socialinė apsauga,
  sveikatos priežiūra, vaikų priežiūra,
  ilgalaikė priežiūra, švietimas
  , aprūpinimas būstu
  ir prieiga prie prekių bei paslaugų, neatsižvelgiant į lytį, rasinę ar etninę
  kilmę, socialinę
  kilmę, religiją ar tikėjimą, negalią, amžių arba seksualinę orientaciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės, skirdamos pakankamai dėmesio regioniniam ir teritoriniam aspektui, turėtų skatinti
  įtraukias
  ir visiems
  atviras
  darbo rinkas, įgyvendindamos veiksmingas priemones, kuriomis būtų kovojama su visų formų diskriminacija ir skatinamos lygios galimybės visiems, visų pirma tų grupių, kurios darbo rinkoje yra nepakankamai atstovaujamos, lygios galimybės. Jos turėtų užtikrinti vienodą požiūrį tokiose srityse kaip užimtumas, socialinė apsauga,
  sveikata ir
  ilgalaikė priežiūra, švietimas ir prieiga prie prekių bei paslaugų, neatsižvelgiant į lytį, rasinę ar etninę kilmę, religiją ar tikėjimą, negalią, amžių arba seksualinę orientaciją.

Valstybės narės, skirdamos pakankamai dėmesio regioniniam ir teritoriniam aspektui, turėtų skatinti
  socialines teises
  ir
  įtraukias,
  visiems
  prieinamas
  darbo rinkas, įgyvendindamos veiksmingas priemones, kuriomis būtų kovojama su visų formų diskriminacija
  bei stereotipais
  ir skatinamos lygios galimybės visiems, visų pirma tų grupių, kurios darbo rinkoje yra nepakankamai atstovaujamos
  arba kurios yra nepalankioje padėtyje
  , lygios galimybės. Jos turėtų užtikrinti vienodą
  užmokestį už vienodą ar vienos vertės darbą, individualizuotą paramą darbo ieškantiems asmenims ir vienodą
  požiūrį
  bei lygias teises
  tokiose srityse kaip užimtumas, socialinė apsauga,
  sveikatos priežiūra, vaikų priežiūra,
  ilgalaikė priežiūra, švietimas
  , aprūpinimas būstu
  ir prieiga prie prekių bei paslaugų, neatsižvelgiant į lytį, rasinę ar etninę
  kilmę, socialinę
  kilmę, religiją ar tikėjimą, negalią, amžių arba seksualinę orientaciją.

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 8 gairės 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės turėtų modernizuoti socialinės apsaugos sistemas, kad jos visiems užtikrintų tinkamą, veiksmingą, efektyvią ir tvarią socialinę apsaugą visais gyvenimo etapais, skatindamos socialinę įtrauktį,
  aukštynkryptį socialinį
  judumą ir dalyvavimą darbo rinkoje, remdamos socialines investicijas,
  kovodamos su skurdu
  ir nelygybe, be kita ko, tam pritaikydamos savo mokesčių bei išmokų sistemas ir įvertindamos politikos krypčių paskirstomąjį poveikį. Universalius metodus papildžius
  selektyviais
  padidės socialinės apsaugos sistemų veiksmingumas.
  Be to, modernizuojant
  socialinės apsaugos
  sistemas turėtų būti siekiama padidinti jų atsparumą daugialypiams iššūkiams
  . | Valstybės narės turėtų modernizuoti socialinės apsaugos sistemas
  ir investuoti į jas
  , kad jos visiems užtikrintų tinkamą, veiksmingą, efektyvią ir tvarią socialinę apsaugą visais gyvenimo etapais, skatindamos socialinę įtrauktį,
  aukštynkryptę socialinę konvergenciją ir
  judumą
  , remdamos
  ir
  skatindamos
  dalyvavimą darbo rinkoje
  ir galimybes gauti kokybišką darbą
  , remdamos socialines investicijas,
  naikindamos skurdą, įskaitant dirbančiųjų skurdą,
  ir
  kovodamos su
  nelygybe, be kita ko, tam
  progresyviai
  pritaikydamos savo mokesčių bei išmokų sistemas ir įvertindamos politikos krypčių paskirstomąjį poveikį. Universalius metodus papildžius
  tiksliniais metodais
  padidės socialinės apsaugos sistemų veiksmingumas.
  Valstybės narės turėtų didinti savo
  socialinės apsaugos
  sistemų atsparumą daugialypiams iššūkiams ir atitinkamą jų tvarumą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės turėtų modernizuoti socialinės apsaugos sistemas, kad jos visiems užtikrintų tinkamą, veiksmingą, efektyvią ir tvarią socialinę apsaugą visais gyvenimo etapais, skatindamos socialinę įtrauktį,
  aukštynkryptį socialinį
  judumą ir dalyvavimą darbo rinkoje, remdamos socialines investicijas,
  kovodamos su skurdu
  ir nelygybe, be kita ko, tam pritaikydamos savo mokesčių bei išmokų sistemas ir įvertindamos politikos krypčių paskirstomąjį poveikį. Universalius metodus papildžius
  selektyviais
  padidės socialinės apsaugos sistemų veiksmingumas.
  Be to, modernizuojant
  socialinės apsaugos
  sistemas turėtų būti siekiama padidinti jų atsparumą daugialypiams iššūkiams
  .

Valstybės narės turėtų modernizuoti socialinės apsaugos sistemas
  ir investuoti į jas
  , kad jos visiems užtikrintų tinkamą, veiksmingą, efektyvią ir tvarią socialinę apsaugą visais gyvenimo etapais, skatindamos socialinę įtrauktį,
  aukštynkryptę socialinę konvergenciją ir
  judumą
  , remdamos
  ir
  skatindamos
  dalyvavimą darbo rinkoje
  ir galimybes gauti kokybišką darbą
  , remdamos socialines investicijas,
  naikindamos skurdą, įskaitant dirbančiųjų skurdą,
  ir
  kovodamos su
  nelygybe, be kita ko, tam
  progresyviai
  pritaikydamos savo mokesčių bei išmokų sistemas ir įvertindamos politikos krypčių paskirstomąjį poveikį. Universalius metodus papildžius
  tiksliniais metodais
  padidės socialinės apsaugos sistemų veiksmingumas.
  Valstybės narės turėtų didinti savo
  socialinės apsaugos
  sistemų atsparumą daugialypiams iššūkiams ir atitinkamą jų tvarumą
  .

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 8 gairės 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės turėtų plėtoti ir integruoti tris aktyvios įtraukties aspektus: tinkamą pajamų rėmimą, įtraukias darbo rinkas ir galimybes naudotis kokybiškomis
  įgalinančiomis
  paslaugomis, kad būtų patenkinti individualūs poreikiai. Socialinės apsaugos sistemomis turėtų būti užtikrintos tinkamų minimalių pajamų išmokos visiems pakankamai išteklių neturintiems asmenims ir puoselėjama socialinė įtrauktis, skatinant
  žmones
  aktyviai dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime, be kita ko, tikslingai teikiant socialines paslaugas. | Valstybės narės turėtų plėtoti ir integruoti tris aktyvios įtraukties aspektus: tinkamą pajamų rėmimą, įtraukias darbo rinkas ir galimybes naudotis kokybiškomis paslaugomis, kad būtų patenkinti individualūs poreikiai. Socialinės apsaugos sistemomis turėtų būti užtikrintos tinkamų minimalių pajamų (1a) išmokos
  , prieinamos
  visiems pakankamai išteklių neturintiems asmenims
  , kad būtų užtikrintas orus gyvenimas,
  ir
  turėtų būti
  puoselėjama socialinė įtrauktis,
  remiant ir
  skatinant
  visus asmenis
  aktyviai dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime
  ir reintegruotis
  , be kita ko, tikslingai teikiant
  įgalinančias prekes ir
  socialines paslaugas
  ir užtikrinant prieigą prie jų. Socialinės apsaugos sistemų prieinamumas turėtų būti stebimas ir vertinamas laikantis teisėmis grindžiamo požiūrio. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės turėtų plėtoti ir integruoti tris aktyvios įtraukties aspektus: tinkamą pajamų rėmimą, įtraukias darbo rinkas ir galimybes naudotis kokybiškomis
  įgalinančiomis
  paslaugomis, kad būtų patenkinti individualūs poreikiai. Socialinės apsaugos sistemomis turėtų būti užtikrintos tinkamų minimalių pajamų išmokos visiems pakankamai išteklių neturintiems asmenims ir puoselėjama socialinė įtrauktis, skatinant
  žmones
  aktyviai dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime, be kita ko, tikslingai teikiant socialines paslaugas.

Valstybės narės turėtų plėtoti ir integruoti tris aktyvios įtraukties aspektus: tinkamą pajamų rėmimą, įtraukias darbo rinkas ir galimybes naudotis kokybiškomis paslaugomis, kad būtų patenkinti individualūs poreikiai. Socialinės apsaugos sistemomis turėtų būti užtikrintos tinkamų minimalių pajamų (1a) išmokos
  , prieinamos
  visiems pakankamai išteklių neturintiems asmenims
  , kad būtų užtikrintas orus gyvenimas,
  ir
  turėtų būti
  puoselėjama socialinė įtrauktis,
  remiant ir
  skatinant
  visus asmenis
  aktyviai dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime
  ir reintegruotis
  , be kita ko, tikslingai teikiant
  įgalinančias prekes ir
  socialines paslaugas
  ir užtikrinant prieigą prie jų. Socialinės apsaugos sistemų prieinamumas turėtų būti stebimas ir vertinamas laikantis teisėmis grindžiamo požiūrio.

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 8 gairės 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant užtikrinti lygias galimybes viena iš būtinų sąlygų yra suteikti galimybes naudotis įperkamomis
  ,
  prieinamomis
  ir
  kokybiškomis paslaugomis
  ,
  pavyzdžiui, ankstyvojo ugdymo
  ir
  priežiūros, popamokinės priežiūros
  ,
  švietimo, mokymo, aprūpinimo būstu
  ir
  sveikatos priežiūros bei ilgalaikės priežiūros paslaugomis
  .
  Itin daug dėmesio
  turėtų būti
  skiriama kovai su skurdu ir socialine atskirtimi
  ,
  įskaitant dirbančiųjų skurdą
  ,
  laikantis ES pagrindinio tikslo iki 2030 m. skurdo mažinimo srityje
  . Vaikų skurdo problema turėtų būti sprendžiama taikant visapusiškas ir integruotas priemones, visų pirma visapusiškai įgyvendinant Europos vaiko garantijų sistemą. | Atsižvelgiant į tebevyraujantį nerimą keliantį skurdo lygį, COVID-19 krizės poveikį, Rusijos invaziją į Ukrainą
  ,
  didėjančias pragyvenimo išlaidas
  ir
  spartėjančią klimato kaitą
  ,
  būtina dėti daugiau kovos su skurdu
  ir
  socialine atskirtimi pastangų
  ,
  įgyvendinant horizontaliąją strategiją dėl dirbančiųjų skurdo, energijos
  ir
  judumo nepritekliaus, maisto nepritekliaus ir benamystės
  .
  Šiomis aplinkybėmis ypatingas dėmesys
  turėtų būti
  skiriamas vaikams, vyresnio amžiaus asmenims, vienišiems tėvams
  ,
  visų pirma
  ,
  vienišoms motinoms, etninėms mažumoms, migrantams ir asmenims su negalia
  .
  Pirmiausia
  vaikų skurdo problema turėtų būti sprendžiama taikant visapusiškas ir integruotas priemones, visų pirma visapusiškai įgyvendinant Europos vaiko garantijų sistemą
  ir padidinant specialų biudžetą iki bent 20 mlrd. EUR, laikantis 2022 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliucijos „Rusijos karo Ukrainoje socialinės ir ekonominės pasekmės ES. ES pajėgumo veikti stiprinimas“. Valstybės narės turėtų pateikti savo Europos vaiko garantijų sistemos nacionalinius kovos su vaikų skurdu ir lygių galimybių skatinimo veiksmų planus, kuriais nepriteklių patiriantiems vaikams būtų užtikrintos galimybės veiksmingai ir nemokamai naudotis sveikatos priežiūros, švietimo ir mokyklinės veiklos, ikimokyklinio ugdymo ir vaiko priežiūros paslaugomis, taip pat veiksmingą galimybę gauti tinkamą būstą ir sveikai maitintis, laikantis ES 2030 metų pagrindinio tikslo žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių sumažinti bent 15 milijonų, įskaitant bent 5 milijonus vaikų. Visos valstybės narės kovai su vaikų skurdu ir vaikų gerovės skatinimui turėtų išleisti daugiau kaip 5 proc. ESF+ skirtų lėšų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Siekiant užtikrinti lygias galimybes viena iš būtinų sąlygų yra suteikti galimybes naudotis įperkamomis
  ,
  prieinamomis
  ir
  kokybiškomis paslaugomis
  ,
  pavyzdžiui, ankstyvojo ugdymo
  ir
  priežiūros, popamokinės priežiūros
  ,
  švietimo, mokymo, aprūpinimo būstu
  ir
  sveikatos priežiūros bei ilgalaikės priežiūros paslaugomis
  .
  Itin daug dėmesio
  turėtų būti
  skiriama kovai su skurdu ir socialine atskirtimi
  ,
  įskaitant dirbančiųjų skurdą
  ,
  laikantis ES pagrindinio tikslo iki 2030 m. skurdo mažinimo srityje
  . Vaikų skurdo problema turėtų būti sprendžiama taikant visapusiškas ir integruotas priemones, visų pirma visapusiškai įgyvendinant Europos vaiko garantijų sistemą.

Atsižvelgiant į tebevyraujantį nerimą keliantį skurdo lygį, COVID-19 krizės poveikį, Rusijos invaziją į Ukrainą
  ,
  didėjančias pragyvenimo išlaidas
  ir
  spartėjančią klimato kaitą
  ,
  būtina dėti daugiau kovos su skurdu
  ir
  socialine atskirtimi pastangų
  ,
  įgyvendinant horizontaliąją strategiją dėl dirbančiųjų skurdo, energijos
  ir
  judumo nepritekliaus, maisto nepritekliaus ir benamystės
  .
  Šiomis aplinkybėmis ypatingas dėmesys
  turėtų būti
  skiriamas vaikams, vyresnio amžiaus asmenims, vienišiems tėvams
  ,
  visų pirma
  ,
  vienišoms motinoms, etninėms mažumoms, migrantams ir asmenims su negalia
  .
  Pirmiausia
  vaikų skurdo problema turėtų būti sprendžiama taikant visapusiškas ir integruotas priemones, visų pirma visapusiškai įgyvendinant Europos vaiko garantijų sistemą
  ir padidinant specialų biudžetą iki bent 20 mlrd. EUR, laikantis 2022 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliucijos „Rusijos karo Ukrainoje socialinės ir ekonominės pasekmės ES. ES pajėgumo veikti stiprinimas“. Valstybės narės turėtų pateikti savo Europos vaiko garantijų sistemos nacionalinius kovos su vaikų skurdu ir lygių galimybių skatinimo veiksmų planus, kuriais nepriteklių patiriantiems vaikams būtų užtikrintos galimybės veiksmingai ir nemokamai naudotis sveikatos priežiūros, švietimo ir mokyklinės veiklos, ikimokyklinio ugdymo ir vaiko priežiūros paslaugomis, taip pat veiksmingą galimybę gauti tinkamą būstą ir sveikai maitintis, laikantis ES 2030 metų pagrindinio tikslo žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių sumažinti bent 15 milijonų, įskaitant bent 5 milijonus vaikų. Visos valstybės narės kovai su vaikų skurdu ir vaikų gerovės skatinimui turėtų išleisti daugiau kaip 5 proc. ESF+ skirtų lėšų.

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 8 gairės 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visi, taip pat ir vaikai, turėtų galimybę naudotis pagrindinėmis paslaugomis. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad remtini arba
  pažeidžiami
  asmenys turėtų galimybę gauti
  tinkamą
  socialinį būstą ar pagalbą aprūpinimo būstu srityje. Jos turėtų užtikrinti sąžiningą perėjimą prie švarios energijos ir spręsti energijos nepritekliaus, kaip vis dažnesnės skurdo dėl kylančių energijos kainų formos,
  iš dalies susijusio su karu Ukrainoje,
  problemą, be kita ko, atitinkamais atvejais taikant tikslines laikinas pajamų rėmimo priemones.
  Taip pat
  reikėtų įgyvendinti įtraukios būsto renovacijos politiką. Kiek tai susiję su šiomis paslaugomis, turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius neįgaliųjų poreikius, įskaitant prieinamumą. Turėtų būti
  sprendžiama
  benamystės problema. Valstybės narės turėtų užtikrinti galimybę
  laiku
  gauti
  įperkamas
  ir
  kokybiškas
  profilaktinės ir gydomosios sveikatos priežiūros
  ir ilgalaikės priežiūros paslaugas
  ,
  kartu užtikrindamos tvarumą ilguoju laikotarpiu
  . | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visi, taip pat ir vaikai, turėtų galimybę naudotis
  kokybiškomis
  pagrindinėmis paslaugomis. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad remtini arba
  nepalankioje padėtyje esantys
  asmenys turėtų galimybę gauti
  deramą
  socialinį būstą ar pagalbą aprūpinimo būstu srityje
  , turėtų spręsti priverstinio iškeldinimo ir jos padarinių problemą, investuoti į prieinamą būstą riboto judumo asmenims ir imtis priemonių, kad užtikrintų sąžiningą ir įtraukią pertvarką esamo būsto fondo energijos vartojimo efektyvumo didinimo srityje
  . Jos turėtų užtikrinti sąžiningą perėjimą prie švarios energijos ir spręsti energijos nepritekliaus, kaip vis dažnesnės skurdo dėl kylančių energijos kainų formos, problemą, be kita ko, atitinkamais atvejais taikant tikslines laikinas pajamų rėmimo priemones
  ir struktūrines investicijas
  .
  Be to, siekiant užkirsti kelią neproporcingam nuomininkų pragyvenimo išlaidų augimui,
  reikėtų įgyvendinti įtraukios būsto renovacijos politiką
  , kuria užtikrinamas prieinamas, įperkamas ir sveikatai nekenkiantis būstas
  . Kiek tai susiję su šiomis paslaugomis, turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius neįgaliųjų poreikius, įskaitant prieinamumą.
  Pagal 2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl benamystės lygio mažinimo ES, taikant principą „svarbiausia – būstas“, iki 2030 m.
  turėtų būti
  pašalinta
  benamystės problema.
  COVID-19 krizė parodė, kad reikia daugiau viešųjų investicijų siekiant užtikrinti pakankamą gerai parengtų medicinos ir priežiūros darbuotojų skaičių ir sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumą visiems, įskaitant nepalankioje padėtyse esančias grupes. Todėl
  valstybės narės turėtų užtikrinti galimybę
  veiksmingai ir vienodomis sąlygomis
  gauti
  tvarias
  ir
  aukštos kokybės viešąsias
  profilaktinės ir gydomosios sveikatos priežiūros
  , visų pirma psichinės sveikatos priežiūros
  ,
  taip pat ilgalaikės sveikatos priežiūros paslaugas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visi, taip pat ir vaikai, turėtų galimybę naudotis pagrindinėmis paslaugomis. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad remtini arba
  pažeidžiami
  asmenys turėtų galimybę gauti
  tinkamą
  socialinį būstą ar pagalbą aprūpinimo būstu srityje. Jos turėtų užtikrinti sąžiningą perėjimą prie švarios energijos ir spręsti energijos nepritekliaus, kaip vis dažnesnės skurdo dėl kylančių energijos kainų formos,
  iš dalies susijusio su karu Ukrainoje,
  problemą, be kita ko, atitinkamais atvejais taikant tikslines laikinas pajamų rėmimo priemones.
  Taip pat
  reikėtų įgyvendinti įtraukios būsto renovacijos politiką. Kiek tai susiję su šiomis paslaugomis, turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius neįgaliųjų poreikius, įskaitant prieinamumą. Turėtų būti
  sprendžiama
  benamystės problema. Valstybės narės turėtų užtikrinti galimybę
  laiku
  gauti
  įperkamas
  ir
  kokybiškas
  profilaktinės ir gydomosios sveikatos priežiūros
  ir ilgalaikės priežiūros paslaugas
  ,
  kartu užtikrindamos tvarumą ilguoju laikotarpiu
  .

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visi, taip pat ir vaikai, turėtų galimybę naudotis
  kokybiškomis
  pagrindinėmis paslaugomis. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad remtini arba
  nepalankioje padėtyje esantys
  asmenys turėtų galimybę gauti
  deramą
  socialinį būstą ar pagalbą aprūpinimo būstu srityje
  , turėtų spręsti priverstinio iškeldinimo ir jos padarinių problemą, investuoti į prieinamą būstą riboto judumo asmenims ir imtis priemonių, kad užtikrintų sąžiningą ir įtraukią pertvarką esamo būsto fondo energijos vartojimo efektyvumo didinimo srityje
  . Jos turėtų užtikrinti sąžiningą perėjimą prie švarios energijos ir spręsti energijos nepritekliaus, kaip vis dažnesnės skurdo dėl kylančių energijos kainų formos, problemą, be kita ko, atitinkamais atvejais taikant tikslines laikinas pajamų rėmimo priemones
  ir struktūrines investicijas
  .
  Be to, siekiant užkirsti kelią neproporcingam nuomininkų pragyvenimo išlaidų augimui,
  reikėtų įgyvendinti įtraukios būsto renovacijos politiką
  , kuria užtikrinamas prieinamas, įperkamas ir sveikatai nekenkiantis būstas
  . Kiek tai susiję su šiomis paslaugomis, turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius neįgaliųjų poreikius, įskaitant prieinamumą.
  Pagal 2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl benamystės lygio mažinimo ES, taikant principą „svarbiausia – būstas“, iki 2030 m.
  turėtų būti
  pašalinta
  benamystės problema.
  COVID-19 krizė parodė, kad reikia daugiau viešųjų investicijų siekiant užtikrinti pakankamą gerai parengtų medicinos ir priežiūros darbuotojų skaičių ir sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumą visiems, įskaitant nepalankioje padėtyse esančias grupes. Todėl
  valstybės narės turėtų užtikrinti galimybę
  veiksmingai ir vienodomis sąlygomis
  gauti
  tvarias
  ir
  aukštos kokybės viešąsias
  profilaktinės ir gydomosios sveikatos priežiūros
  , visų pirma psichinės sveikatos priežiūros
  ,
  taip pat ilgalaikės sveikatos priežiūros paslaugas
  .

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 8 gairės 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Atsižvelgdamos į tai, kad pradedama taikyti Laikinosios apsaugos direktyva (43), valstybės narės turėtų suteikti tinkamo lygio apsaugą pabėgėliams iš Ukrainos, įskaitant
  teisę
  gyventi šalyje,
  galimybę
  patekti ir
  integruoti
  į darbo rinką,
  galimybę
  gauti išsilavinimą
  ir
  mokytis
  , galimybę
  gauti būstą, taip pat
  galimybę
  naudotis socialinės apsaugos sistemomis,
  teisę į medicininę priežiūrą
  ,
  socialinę gerovę
  ar
  kitą pagalbą
  ir pragyvenimo
  lėšas
  . Vaikams turėtų būti užtikrinta galimybė naudotis ankstyvojo ugdymo ir priežiūros bei pagrindinėmis paslaugomis pagal Europos vaiko garantijų sistemą. Nelydimų vaikų ir paauglių atveju valstybės narės turėtų įgyvendinti teisę į teisėtą globą. | Atsižvelgdamos į tai, kad pradedama taikyti Laikinosios apsaugos direktyva (43), valstybės narės turėtų suteikti tinkamo lygio apsaugą pabėgėliams iš Ukrainos, įskaitant
  romus ir Ukrainoje teisėtai gyvenančius trečiųjų valstybių piliečius, kurie dėl Rusijos invazijos į Ukrainą bėga į Europą. Atsižvelgiant į tai, jiems turėtų būti suteikta teisė
  gyventi šalyje,
  galimybė
  patekti ir
  integruotis
  į darbo rinką,
  galimybė
  gauti išsilavinimą
  , lingvistinė pagalba, galimybė
  mokytis
  ir
  gauti būstą, taip pat
  galimybė
  naudotis socialinės apsaugos sistemomis,
  medicininės ir psichosocialinės priežiūros paslaugomis
  ,
  socialine rūpyba
  ar
  kita pagalba,
  ir pragyvenimo
  lėšos
  . Vaikams turėtų būti užtikrinta galimybė
  vienodomis sąlygomis kaip ir kitiems vaikams priimančiojoje valstybėje narėje
  naudotis
  nemokamomis kokybiškomis
  ankstyvojo ugdymo ir priežiūros bei pagrindinėmis paslaugomis pagal Europos vaiko garantijų sistemą. Nelydimų vaikų ir paauglių atveju valstybės narės turėtų įgyvendinti teisę į teisėtą globą.
  Valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę išplėsti Laikinosios apsaugos direktyvoje numatytą apsaugą visiems pabėgėliams ir atsižvelgti į darbdavių susirūpinimą dėl asmenų, turinčių tik laikiną statusą, priėmimo į darbą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Atsižvelgdamos į tai, kad pradedama taikyti Laikinosios apsaugos direktyva (43), valstybės narės turėtų suteikti tinkamo lygio apsaugą pabėgėliams iš Ukrainos, įskaitant
  teisę
  gyventi šalyje,
  galimybę
  patekti ir
  integruoti
  į darbo rinką,
  galimybę
  gauti išsilavinimą
  ir
  mokytis
  , galimybę
  gauti būstą, taip pat
  galimybę
  naudotis socialinės apsaugos sistemomis,
  teisę į medicininę priežiūrą
  ,
  socialinę gerovę
  ar
  kitą pagalbą
  ir pragyvenimo
  lėšas
  . Vaikams turėtų būti užtikrinta galimybė naudotis ankstyvojo ugdymo ir priežiūros bei pagrindinėmis paslaugomis pagal Europos vaiko garantijų sistemą. Nelydimų vaikų ir paauglių atveju valstybės narės turėtų įgyvendinti teisę į teisėtą globą.

Atsižvelgdamos į tai, kad pradedama taikyti Laikinosios apsaugos direktyva (43), valstybės narės turėtų suteikti tinkamo lygio apsaugą pabėgėliams iš Ukrainos, įskaitant
  romus ir Ukrainoje teisėtai gyvenančius trečiųjų valstybių piliečius, kurie dėl Rusijos invazijos į Ukrainą bėga į Europą. Atsižvelgiant į tai, jiems turėtų būti suteikta teisė
  gyventi šalyje,
  galimybė
  patekti ir
  integruotis
  į darbo rinką,
  galimybė
  gauti išsilavinimą
  , lingvistinė pagalba, galimybė
  mokytis
  ir
  gauti būstą, taip pat
  galimybė
  naudotis socialinės apsaugos sistemomis,
  medicininės ir psichosocialinės priežiūros paslaugomis
  ,
  socialine rūpyba
  ar
  kita pagalba,
  ir pragyvenimo
  lėšos
  . Vaikams turėtų būti užtikrinta galimybė
  vienodomis sąlygomis kaip ir kitiems vaikams priimančiojoje valstybėje narėje
  naudotis
  nemokamomis kokybiškomis
  ankstyvojo ugdymo ir priežiūros bei pagrindinėmis paslaugomis pagal Europos vaiko garantijų sistemą. Nelydimų vaikų ir paauglių atveju valstybės narės turėtų įgyvendinti teisę į teisėtą globą.
  Valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę išplėsti Laikinosios apsaugos direktyvoje numatytą apsaugą visiems pabėgėliams ir atsižvelgti į darbdavių susirūpinimą dėl asmenų, turinčių tik laikiną statusą, priėmimo į darbą.

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 8 gairės 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Atsižvelgdamos į ilgėjančią vidutinę gyvenimo trukmę ir demografinius pokyčius, valstybės narės turėtų užtikrinti darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų pensijų sistemų tinkamumą ir tvarumą, suteikdamos lygias galimybes
  moterims ir vyrams
  įgyti ir kaupti teises į pensiją
  , be kita ko, pasitelkdamos papildomas
  pensijų
  sistemas
  , kad būtų užtikrintos
  tinkamos pajamos senatvėje
  . Pensijų reformos turėtų būti
  remiamos vykdant politiką
  ,
  kuria siekiama sumažinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą
  , ir
  taikant priemones
  ,
  kuriomis pratęsiamas darbingas amžius
  ,
  pavyzdžiui
  ,
  didinant faktinį pensinį amžių, visų pirma sudarant palankesnes sąlygas vyresnio amžiaus asmenims dalyvauti
  darbo
  rinkoje
  , ir turėtų
  būti įtrauktos
  į 
  vyresnių žmonių aktyvumo strategijas
  . Valstybės narės turėtų užmegzti konstruktyvų dialogą su socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais ir sudaryti sąlygas tinkamai laipsniškai pradėti vykdyti reformas. | Atsižvelgdamos į ilgėjančią vidutinę gyvenimo trukmę ir demografinius pokyčius, valstybės narės turėtų užtikrinti darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų pensijų sistemų tinkamumą ir tvarumą, suteikdamos lygias galimybes
  asmenims
  įgyti ir kaupti teises į pensiją
  valstybinėse ar profesinėse pensijų sistemose arba jas derinant su papildomomis
  pensijų
  sistemomis
  , kad būtų užtikrintos
  skurdo ribą viršijančios deramos pensinės pajamos
  . Pensijų reformos turėtų būti
  grindžiamos vyresnių žmonių aktyvumu
  ,
  optimizuojant visų amžiaus grupių darbuotojų galimybes dirbti geros kokybės
  ,
  našiomis
  ir
  sveikomis sąlygomis iki teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus. Kartu darbuotojams
  ,
  kurie sulaukę pensinio amžiaus pageidauja dirbti toliau
  ,
  turėtų būti suteikta galimybė dirbti. Laikantis kartų solidarumu grindžiamo požiūrio
  ,
  konkrečios priemonės turėtų būti nustatytos šiose srityse: darbo jėgos demografinės padėties, saugos ir sveikatos
  darbo
  vietoje
  ,
  švietimo
  ir
  mokymo, įgūdžių ir kompetencijų vadybos, darbo organizavimo siekiant užtikrinti sveiką ir našų profesinį gyvenimą. Valstybės narės
  turėtų
  sudaryti palankesnes sąlygas jaunimo užimtumui ir darbuotojų perėjimui
  į 
  priešpensinį statusą, kartu užtikrindamos vienos kartos žinių ir patirties perdavimą kitai
  . Valstybės narės turėtų užmegzti konstruktyvų dialogą su socialiniais partneriais
  , pilietinės visuomenės organizacijomis
  ir kitais suinteresuotaisiais subjektais ir sudaryti sąlygas tinkamai laipsniškai pradėti vykdyti reformas
  ir keisti nuostatas apie vyresnio amžiaus darbuotojus bei jų įsidarbinimo galimybes. Be to, valstybės narės turėtų parengti sveiko amžėjimo planus, kuriuose būtų numatytos galimybės naudotis sveikatos priežiūros ir globos paslaugomis, taip pat sveikatinimo ir prevencijos strategijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Atsižvelgdamos į ilgėjančią vidutinę gyvenimo trukmę ir demografinius pokyčius, valstybės narės turėtų užtikrinti darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų pensijų sistemų tinkamumą ir tvarumą, suteikdamos lygias galimybes
  moterims ir vyrams
  įgyti ir kaupti teises į pensiją
  , be kita ko, pasitelkdamos papildomas
  pensijų
  sistemas
  , kad būtų užtikrintos
  tinkamos pajamos senatvėje
  . Pensijų reformos turėtų būti
  remiamos vykdant politiką
  ,
  kuria siekiama sumažinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą
  , ir
  taikant priemones
  ,
  kuriomis pratęsiamas darbingas amžius
  ,
  pavyzdžiui
  ,
  didinant faktinį pensinį amžių, visų pirma sudarant palankesnes sąlygas vyresnio amžiaus asmenims dalyvauti
  darbo
  rinkoje
  , ir turėtų
  būti įtrauktos
  į 
  vyresnių žmonių aktyvumo strategijas
  . Valstybės narės turėtų užmegzti konstruktyvų dialogą su socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais ir sudaryti sąlygas tinkamai laipsniškai pradėti vykdyti reformas.

Atsižvelgdamos į ilgėjančią vidutinę gyvenimo trukmę ir demografinius pokyčius, valstybės narės turėtų užtikrinti darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų pensijų sistemų tinkamumą ir tvarumą, suteikdamos lygias galimybes
  asmenims
  įgyti ir kaupti teises į pensiją
  valstybinėse ar profesinėse pensijų sistemose arba jas derinant su papildomomis
  pensijų
  sistemomis
  , kad būtų užtikrintos
  skurdo ribą viršijančios deramos pensinės pajamos
  . Pensijų reformos turėtų būti
  grindžiamos vyresnių žmonių aktyvumu
  ,
  optimizuojant visų amžiaus grupių darbuotojų galimybes dirbti geros kokybės
  ,
  našiomis
  ir
  sveikomis sąlygomis iki teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus. Kartu darbuotojams
  ,
  kurie sulaukę pensinio amžiaus pageidauja dirbti toliau
  ,
  turėtų būti suteikta galimybė dirbti. Laikantis kartų solidarumu grindžiamo požiūrio
  ,
  konkrečios priemonės turėtų būti nustatytos šiose srityse: darbo jėgos demografinės padėties, saugos ir sveikatos
  darbo
  vietoje
  ,
  švietimo
  ir
  mokymo, įgūdžių ir kompetencijų vadybos, darbo organizavimo siekiant užtikrinti sveiką ir našų profesinį gyvenimą. Valstybės narės
  turėtų
  sudaryti palankesnes sąlygas jaunimo užimtumui ir darbuotojų perėjimui
  į 
  priešpensinį statusą, kartu užtikrindamos vienos kartos žinių ir patirties perdavimą kitai
  . Valstybės narės turėtų užmegzti konstruktyvų dialogą su socialiniais partneriais
  , pilietinės visuomenės organizacijomis
  ir kitais suinteresuotaisiais subjektais ir sudaryti sąlygas tinkamai laipsniškai pradėti vykdyti reformas
  ir keisti nuostatas apie vyresnio amžiaus darbuotojus bei jų įsidarbinimo galimybes. Be to, valstybės narės turėtų parengti sveiko amžėjimo planus, kuriuose būtų numatytos galimybės naudotis sveikatos priežiūros ir globos paslaugomis, taip pat sveikatinimo ir prevencijos strategijas.

---

(5)  2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2015/1184 dėl valstybių narių ir Europos Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių (OL L 192, 2015 7 18, p. 27).

(5)  2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2015/1184 dėl valstybių narių ir Europos Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių (OL L 192, 2015 7 18, p. 27).

(6)  2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą (OL L 212, 2001 8 7,
  p. 0012–0023

  ).

(7)  2014 m. kovo 10 d. Tarybos rekomendacija dėl stažuočių kokybės sistemos (OL C 88, 2014 3 27, p. 1).

(8)  2016 m. vasario 15 d. Tarybos rekomendacija dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką (OL C 67, 2016 2 20, p. 1).

(9)  2016 m. gruodžio 19 d. Tarybos rekomendacija dėl įgūdžių tobulinimo krypčių – naujų galimybių suaugusiesiems (OL C 484, 2016 12 24, p. 1).

(10)  2018 m. kovo 15 d. Tarybos rekomendacija dėl kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos (OL C 153, 2018 5 2, p. 1).

(11)  2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų (OL C 189, 2018 6 4, p. 1).

(12)  2019 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų (OL C 189, 2019 6 5, p. 4).

(13)  2019 m. lapkričio 8 d. Tarybos rekomendacija dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių (OL C 387, 2019 11 15, p. 1).

(14)  2020 m. spalio 30 d. Tarybos rekomendacija „Tiltas į darbo rinką. Sustiprinta Jaunimo garantijų iniciatyva“, kuria pakeičiama 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (OL C 372, 2020 11 4, p. 1).

(15)  2020 m. lapkričio 24 d. Tarybos rekomendacija dėl profesinio rengimo ir mokymo siekiant tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo (OL C 417, 2020 12 2, p. 1).

(16)  2021 m. lapkričio 29 d. Tarybos rekomendacija dėl mišriojo mokymosi metodų siekiant kokybiško ir įtraukaus pradinio ir vidurinio ugdymo (OL C 66, 2021 2 26, p. 1
  –21

  ).

(17)  2021 m. kovo 4 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2021/402 dėl veiksmingos aktyvios paramos užimtumui po COVID-19 sukeltos krizės (EASE) (OL L 80, 2021 3 8, p. 1).

(18)  2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2021/1004, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema (OL L 223, 2021 6 22, p. 14).

(19)  Tarybos rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu (2021–2030 m.) (2021/C66/01) (OL C 66, 2021 2 26, p. 1

  –21
  ).

(20)  2021 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikatas (COM(2021)0778) „Žmonėms tarnaujančios ekonomikos kūrimas: socialinės ekonomikos veiksmų planas“.

(21)  2021 m. gruodžio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2021/2316 dėl Europos jaunimo metų (2022 m.) (OL L 462, 2021 12 28, p. 1
  –9

  ).

(22)  COM(2020)682 final.

(23)  COM(2021)
  801 final
  .

(24)  COM(2021)
  770 final
  .

(25)  COM(2021)
  773 final
  .

(26)  COM(2021)
  93 final
  .

(27)  COM(2021)
  762 final
  .

(28)  COM(2022)
  11 final
  .

(6)  2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą (OL L 212, 2001 8 7, p.
  12

  ).

(7)  2014 m. kovo 10 d. Tarybos rekomendacija dėl stažuočių kokybės sistemos (OL C 88, 2014 3 27, p. 1).

(7a)  
  2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2015/1184 dėl valstybių narių ir Europos Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių (OL L 192, 2015 7 18, p. 27).

(8)  2016 m. vasario 15 d. Tarybos rekomendacija dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką (OL C 67, 2016 2 20, p. 1).

(9)  2016 m. gruodžio 19 d. Tarybos rekomendacija dėl įgūdžių tobulinimo krypčių – naujų galimybių suaugusiesiems (OL C 484, 2016 12 24, p. 1).

(10)  2018 m. kovo 15 d. Tarybos rekomendacija dėl kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos (OL C 153, 2018 5 2, p. 1).

(11)  2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų (OL C 189, 2018 6 4, p. 1).

(12)  2019 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų (OL C 189, 2019 6 5, p. 4).

(13)  2019 m. lapkričio 8 d. Tarybos rekomendacija dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių (OL C 387, 2019 11 15, p. 1).

(14)  2020 m. spalio 30 d. Tarybos rekomendacija „Tiltas į darbo rinką. Sustiprinta Jaunimo garantijų iniciatyva“, kuria pakeičiama 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (OL C 372, 2020 11 4, p. 1).

(15)  2020 m. lapkričio 24 d. Tarybos rekomendacija dėl profesinio rengimo ir mokymo siekiant tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo (OL C 417, 2020 12 2, p. 1).

(16)  2021 m. lapkričio 29 d. Tarybos rekomendacija dėl mišriojo mokymosi metodų siekiant kokybiško ir įtraukaus pradinio ir vidurinio ugdymo (OL C 66, 2021 2 26, p. 1).

(17)  2021 m. kovo 4 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2021/402 dėl veiksmingos aktyvios paramos užimtumui po COVID-19 sukeltos krizės (EASE) (OL L 80, 2021 3 8, p. 1).

(18)  2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2021/1004, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema (OL L 223, 2021 6 22, p. 14).

(19)  Tarybos rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu (2021–2030 m.) (2021/C66/01) (OL C 66, 2021 2 26, p. 1).

(20)  2021 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikatas (COM(2021)0778) „Žmonėms tarnaujančios ekonomikos kūrimas: socialinės ekonomikos veiksmų planas“.

(21)  2021 m. gruodžio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2021/2316 dėl Europos jaunimo metų (2022 m.) (OL L 462, 2021 12 28, p. 1).

(22)  
  Dar nepaskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

(23)  COM(2021)
  0801
  .

(24)  COM(2021)
  0770
  .

(25)  COM(2021)
  0773
  .

(26)  COM(2021)
  0093
  .

(26a)  
  Dar nepaskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

(27)  COM(2021)
  0762
  .

(27a)  
  COM(2021)0568.

(28)  COM(2022)
  0011
  .

(29)  
  Tarpinstitucinė deklaracija dėl Europos socialinių teisių ramsčio (OL C 428, 2017 12 13, p. 10).

(1a)  
  2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2021/1004, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema (OL L 223, 2021 6 22, p. 14).

(30)  
  2022 m. kovo 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/382, kuriuo pagal Direktyvos 2001/55/EB 5 straipsnį nustatoma, kad iš Ukrainos yra perkeltųjų asmenų masinis srautas, ir pradedama taikyti laikinoji apsauga.

(31)  2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą.

(31)  2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą
  (OL L 212, 2001 8 7, p. 12)
  .

(32)  2019 m. lapkričio 8 d. Tarybos rekomendacija dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių, 2019/C 387/01.

(32)  2019 m. lapkričio 8 d. Tarybos rekomendacija dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių, 2019/C 387/01
  (OL C 387, 2019 11 15, p. 1)
  .

(32a)  
  2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyva 2000/78/EB, nustatanti vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (OL L 303, 2000 12 2, p. 16).

(33)  2020 m. gruodžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/2221, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su papildomais ištekliais ir įgyvendinimo taisyklėmis, siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui (REACT-EU) (OL L 437, 2020 12 28, p. 30).

(34)  2022 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/562, kuriuo dėl sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje (CARE) iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 223/2014.

(35)  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (OL L 231, 2021 6 30, p. 159
  –706

  ).

(36)  2022 m. balandžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/613, kuriuo dėl didesnio išankstinio finansavimo iš REACT-EU išteklių ir vieneto įkainio nustatymo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 223/2014.

(37)  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1057, kuriuo nustatomas „Europos socialinis fondas +“ (ESF+) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1296/2013 (OL L 231, 2021 6 30, p. 21).

(38)  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1058 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (OL L 231, 2021 6 30, p. 60).

(39)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17
  –75

  ).

(40)  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1056, kuriuo įsteigiamas Teisingos pertvarkos fondas (OL L 231, 2021 6 30, p. 1).

(41)  2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/523, kuriuo nustatoma programa „InvestEU“ ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/1017 (OL L 107, 2021 3 26, p. 30).

(42)  2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/691 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo perkeltiesiems darbuotojams (EGF), kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1309/2013 (OL L 153, 2021 5 3, p. 48).

(33)  2020 m. gruodžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/2221, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su papildomais ištekliais ir įgyvendinimo taisyklėmis, siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui (REACT-EU) (OL L 437, 2020 12 28, p. 30).

(34)  2022 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/562, kuriuo dėl sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje (CARE) iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 223/2014
  (OL L 109, 2022 4 8, p. 1)
  .

(35)  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (OL L 231, 2021 6 30, p. 159).

(36)  2022 m. balandžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/613, kuriuo dėl didesnio išankstinio finansavimo iš REACT-EU išteklių ir vieneto įkainio nustatymo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 223/2014
  (OL L 115, 2022 4 13, p. 38)
  .

(37)  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1057, kuriuo nustatomas „Europos socialinis fondas +“ (ESF+) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1296/2013 (OL L 231, 2021 6 30, p. 21).

(38)  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1058 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (OL L 231, 2021 6 30, p. 60).

(39)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

(40)  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1056, kuriuo įsteigiamas Teisingos pertvarkos fondas (OL L 231, 2021 6 30, p. 1).

(41)  2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/523, kuriuo nustatoma programa „InvestEU“ ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/1017 (OL L 107, 2021 3 26, p. 30).

(42)  2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/691 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo perkeltiesiems darbuotojams (EGF), kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1309/2013 (OL L 153, 2021 5 3, p. 48).

(1a)  
  Dar nepaskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

(1a)  
  Dar nepaskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

(1a)  
  2022 m. rugsėjo 28 d. Komisijos pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl tinkamo dydžio minimalių pajamų aktyviai įtraukčiai užtikrinti, https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&furtherNews=yes&newsId=10417.

(43)  2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą.

(43)  2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą
  (OL L 212, 2001 8 7, p. 12)
  .

---

2022 m. spalio 19 d., trečiadienis

| 2023 4 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 149/107 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 149/107

---

P9_TA(2022)0365

Taisomojo biudžeto Nr. 4/2022 projektas. Pajamų (nuosavi ištekliai) atnaujinimas ir kiti techniniai patikslinimai

2022 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2022 finansinių metų Taisomojo biudžeto Nr. 4/2022 projekto: pajamų (nuosavų išteklių) atnaujinimas ir kiti techniniai patikslinimai (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD))

(2023/C 149/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (1), ypač į jo 44 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (1), ypač į jo 44 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2022 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2021 m. lapkričio 24 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2022 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2021 m. lapkričio 24 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (3) (toliau – DFP reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (3) (toliau – DFP reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (4) (toliau – TIS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (4) (toliau – TIS),

| — | atsižvelgdama į 2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2014/335/ES, Euratomas (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2014/335/ES, Euratomas (5),

| — | atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 4/2022 projektą, kurį Komisija priėmė 2022 m. liepos 1 d. (COM(2022)0350), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 4/2022 projektą, kurį Komisija priėmė 2022 m. liepos 1 d. (COM(2022)0350),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 20 d. priimtą ir tą pačią dieną Europos Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 4/2022 projekto (12623/2022 – C9-0317/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 20 d. priimtą ir tą pačią dieną Europos Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 4/2022 projekto (12623/2022 – C9-0317/2022),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 ir 96 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 ir 96 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0240/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0240/2022),

| A. | kadangi pagrindinis Taisomojo biudžeto Nr. 4/2022 projekto tikslas – atnaujinti biudžeto pajamų dalį, kad būtų atsižvelgta į naujausius pokyčius, t. y. atnaujintas 2022 m. biudžeto nuosavų išteklių prognozes, dėl kurių Nuosavų išteklių patariamasis komitetas (ACOR) susitarė 2022 m. gegužės 23 d., ir atnaujinti kitas pajamas, pvz., Jungtinės Karalystės įnašą, baudas ir kita; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagrindinis Taisomojo biudžeto Nr. 4/2022 projekto tikslas – atnaujinti biudžeto pajamų dalį, kad būtų atsižvelgta į naujausius pokyčius, t. y. atnaujintas 2022 m. biudžeto nuosavų išteklių prognozes, dėl kurių Nuosavų išteklių patariamasis komitetas (ACOR) susitarė 2022 m. gegužės 23 d., ir atnaujinti kitas pajamas, pvz., Jungtinės Karalystės įnašą, baudas ir kita;

| B. | kadangi į Taisomojo biudžeto Nr. 4/2022 projektą taip pat įtraukti du konkretūs su išlaidomis susiję patikslinimai, atitinkantys biudžeto nomenklatūros patikslinimą po 2022 m. gegužės 18 d. Komisijos pasiūlymo dėl „REPowerEU“ (6) ir Eurojusto įgaliojimų išplėtimą siekiant rinkti ir saugoti karo nusikaltimų įrodymus (7); kadangi neprašoma jokių papildomų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų; |
| --- | --- |

B.

kadangi į Taisomojo biudžeto Nr. 4/2022 projektą taip pat įtraukti du konkretūs su išlaidomis susiję patikslinimai, atitinkantys biudžeto nomenklatūros patikslinimą po 2022 m. gegužės 18 d. Komisijos pasiūlymo dėl „REPowerEU“ (6) ir Eurojusto įgaliojimų išplėtimą siekiant rinkti ir saugoti karo nusikaltimų įrodymus (7); kadangi neprašoma jokių papildomų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų;

| C. | kadangi Parlamentas ne kartą išsakė nuomonę, kad vienu taisomojo biudžeto projektu turėtų būti siekiama tik vieno tikslo; |
| --- | --- |

C.

kadangi Parlamentas ne kartą išsakė nuomonę, kad vienu taisomojo biudžeto projektu turėtų būti siekiama tik vieno tikslo;

| 1. | atkreipia dėmesį į Komisijos pateiktą Taisomojo biudžeto Nr. 4/2022 projektą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad tikri nuosavi ištekliai padidėjo 3 573,9 mln. EUR; primena, kad reikia paspartinti naujų nuosavų išteklių diegimą laikantis Tarpinstituciniame susitarime nustatytų veiksmų gairių, t. y. kad papildomų pajamų iš naujų nuosavų išteklių pakaktų bent ekonomikos gaivinimo priemonės išlaidoms padengti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad Parlamentas dar nepateikė savo pozicijos dėl pasiūlymo dėl Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP) skyriaus „REPowerEU“; todėl pabrėžia, kad siūlomas biudžeto nomenklatūros pakeitimas nedaro poveikio teisėkūros rezultatams; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja dėl to, kad Komisija, nepaisydama Parlamento primygtinio raginimo, nusprendė su pajamų atnaujinimu susijusius elementus pateikti kartu su kitais elementais, dėl kurių šiuo metu vyksta derybos; pakartoja, kad, siekiant geriau atsižvelgti į biudžeto valdymo institucijos prerogatyvas, Komisija turėtų pateikti taisomojo biudžeto projektą tik vienu tikslu ir susilaikyti nuo kelių tikslų derinimo viename taisomojo biudžeto projekte; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina tai, kad greitai priimtas Reglamentas (ES) 2022/838, kuriuo pratęsiami Eurojusto įgaliojimai remti Ukrainą renkant, išsaugant ir analizuojant su žiauria ir nepagrįsta Rusijos agresija susijusių karo nusikaltimų įrodymus; vis dėlto prieštarauja tam, kad vėliau šiais metais būtų naudojami vidaus perskirstymai toje pačioje politikos srityje siekiant finansuoti šiame taisomojo biudžeto projekte siūlomus etatus; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad yra pakankamai maržų pagal 2b išlaidų kategoriją; be to, dar kartą patvirtina savo ilgalaikę poziciją, kad, skiriant agentūroms daugiau užduočių ir didinant jų atsakomybę, turi būti skiriami atitinkami nauji ištekliai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | patvirtina Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 4/2022 projekto; |
| --- | --- |

6.

| 7. | paveda Pirmininkei paskelbti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 4/2022 yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

(2)  OL L 45, 2022 2 24, p. 1.

(3)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 11.

(4)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 28.

(5)  OL L 424, 2020 12 15, p. 1.

(6)  COM(2022)0231, 2022 5 18.

(7)  2022 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/838, kuriuo dėl įrodymų, susijusių su genocidu, nusikaltimais žmoniškumui, karo nusikaltimais ir susijusiomis nusikalstamomis veikomis, išsaugojimo, analizės ir laikymo Eurojuste iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1727 (OL L 148, 2022 5 31, p. 1).

---

| 2023 4 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 149/109 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 149/109

---

P9_TA(2022)0366

2023 finansinių metų Europos Sąjungos bendrasis biudžetas – visi skirsniai

2022 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2023 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD))

(2023/C 149/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2014/335/ES, Euratomas (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2014/335/ES, Euratomas (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (2) (toliau – Finansinis reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (2) (toliau – Finansinis reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (3) (toliau – DFP reglamentas), ir į bendras deklaracijas, dėl kurių šiuo klausimu susitarė Parlamentas, Taryba ir Komisija (4), taip pat į susijusias vienašales deklaracijas (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (3) (toliau – DFP reglamentas), ir į bendras deklaracijas, dėl kurių šiuo klausimu susitarė Parlamentas, Taryba ir Komisija (4), taip pat į susijusias vienašales deklaracijas (5),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (toliau – Europos klimato teisės aktas) (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (toliau – Europos klimato teisės aktas) (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 19 d. rezoliuciją „Rusijos karo Ukrainoje socialinės ir ekonominės pasekmės ES. ES pajėgumo veikti stiprinimas“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 19 d. rezoliuciją „Rusijos karo Ukrainoje socialinės ir ekonominės pasekmės ES. ES pajėgumo veikti stiprinimas“ (8),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640) ir į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją šia tema (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640) ir į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją šia tema (9),

| — | atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiąją ataskaitą dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC, į IPCC specialiąją ataskaitą dėl klimato kaitos ir žemės ir IPCC specialiąją ataskaitą dėl vandenynų ir kriosferos keičiantis klimatui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiąją ataskaitą dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC, į IPCC specialiąją ataskaitą dėl klimato kaitos ir žemės ir IPCC specialiąją ataskaitą dėl vandenynų ir kriosferos keičiantis klimatui,

| — | atsižvelgdamas į susitarimą, 2015 m. gruodžio 12 d. priimtą per 21-ąją Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) šalių konferenciją (COP 21) Paryžiuje (toliau – Paryžiaus susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į susitarimą, 2015 m. gruodžio 12 d. priimtą per 21-ąją Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) šalių konferenciją (COP 21) Paryžiuje (toliau – Paryžiaus susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 22/2021 „Tvarus finansavimas: reikia nuoseklesnių ES veiksmų finansavimui į tvarias investicijas nukreipti“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 22/2021 „Tvarus finansavimas: reikia nuoseklesnių ES veiksmų finansavimui į tvarias investicijas nukreipti“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 09/2022 „Klimato srities išlaidos 2014–2020 m. ES biudžete. Ne tokios didelės, kaip pranešta“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 09/2022 „Klimato srities išlaidos 2014–2020 m. ES biudžete. Ne tokios didelės, kaip pranešta“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 10/2021 „Lyčių aspekto integravimas į ES biudžetą: laikas pereiti nuo žodžių prie veiksmų“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 10/2021 „Lyčių aspekto integravimas į ES biudžetą: laikas pereiti nuo žodžių prie veiksmų“,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl metinės Šengeno erdvės veikimo ataskaitos (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl metinės Šengeno erdvės veikimo ataskaitos (10),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (COM(2022)0184), ir į pranešimą A9-0230/2022 šia tema, kurį 2022 m. rugsėjo 8 d. priėmė Biudžeto komitetas ir Biudžeto kontrolės komitetas ir kuris patvirtintas per 2022 m. rugsėjo 12–15 d. įvykusią Parlamento mėnesinę sesiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (COM(2022)0184), ir į pranešimą A9-0230/2022 šia tema, kurį 2022 m. rugsėjo 8 d. priėmė Biudžeto komitetas ir Biudžeto kontrolės komitetas ir kuris patvirtintas per 2022 m. rugsėjo 12–15 d. įvykusią Parlamento mėnesinę sesiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį ir į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją šia tema (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį ir į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją šia tema (11),

| — | atsižvelgdamas į 2020–2025 m. ES lyčių lygybės strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020–2025 m. ES lyčių lygybės strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl 2023 m. biudžeto sudarymo bendrųjų gairių, III skirsnis – Komisija (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl 2023 m. biudžeto sudarymo bendrųjų gairių, III skirsnis – Komisija (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. balandžio 7 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento 2023 finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. balandžio 7 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento 2023 finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos (14),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 1 d. Komisijos priimtą 2023 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą (COM(2022)0400) (toliau – Biudžeto projektas), ir į Taisomąjį raštą Nr. 1 (COM(2022)0670)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 1 d. Komisijos priimtą 2023 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą (COM(2022)0400) (toliau – Biudžeto projektas), ir į Taisomąjį raštą Nr. 1 (COM(2022)0670)),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 6 d. Tarybos priimtą poziciją dėl 2023 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto, kuri 2022 m. rugsėjo 9 d. buvo perduota Europos Parlamentui (12108/2022 – C9-0306/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 6 d. Tarybos priimtą poziciją dėl 2023 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto, kuri 2022 m. rugsėjo 9 d. buvo perduota Europos Parlamentui (12108/2022 – C9-0306/2022),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į atitinkamų komitetų nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atitinkamų komitetų nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0241/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0241/2022),

Bendra III skirsnio apžvalga

| 1. | primena, kad 2022 m. balandžio 5 d. rezoliucijoje dėl 2023 m. biudžeto sudarymo bendrųjų gairių Parlamentas nustatė aiškius politinius 2023 m. biudžeto prioritetus; dar kartą patvirtina, jog yra tvirtai pasiryžęs siekti tų prioritetų, ir išdėsto toliau nurodytą poziciją siekdamas užtikrinti tinkamą prioritetų finansavimo lygį tam, kad šie prioritetai būtų įgyvendinti; mano, kad Sąjunga turi turėti visas įmanomas biudžeto priemones, kad galėtų reaguoti į dabartines krizes ir dėmesį sutelkti į žmonių poreikius; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kadangi Europos Sąjungos biudžeto lėšomis turėtų būti skatinamos viešosios investicijos, remiant gamybos ir strateginius sektorius, viešąsias paslaugas, darbo vietų, kuriose užtikrinamos teisės, kūrimą, kovą su skurdu, socialine atskirtimi ir nelygybe, aplinkos apsaugą ir veiklą, kurią vykdant būtų išnaudojamas visas kiekvienos šalies ir regiono potencialas, įskaitant pastangas plėtoti išorės santykius, pagrįstus solidarumu, bendradarbiavimu, abipuse pagarba ir taikos puoselėjimu ir išsaugojimu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad Sąjunga susiduria su itin sudėtingais iššūkiais, įskaitant tiesioginius ir netiesioginius karo Ukrainoje padarinius, didelę infliaciją, didėjantį skurdą, aukštas energijos kainas ir tiekimo saugumo riziką, blogėjančias ekonomines perspektyvas, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) bei pažeidžiamiausiems namų ūkiams, poreikį užtikrinti teisingą, įtraukų ir tvarų atsigavimą po pandemijos, krizes daugelyje kitų pasaulio vietų, technologinius pokyčius, be kita ko, didėjantį skaitmeninimą, lyčių nelygybę, taip pat augančią būtinybę spręsti klimato kaitos ir biologinės įvairovės krizės bei jų padarinių problemas ir poreikį paspartinti teisingą pertvarką, be kita ko, investuojant į energijos vartojimo efektyvumą; mano, kad Sąjungos biudžeto lėšomis turėtų būti padedama spręsti šias problemas ir suteikiama tinkama parama visiems, kartu reiškia susirūpinimą dėl išskirtinai ribotų maržų, kurios sudaro maždaug trečdalį praėjusių metų maržų, arba dėl visiško 6 išlaidų kategorijos maržos nebuvimo ir riboto biudžete numatyto lankstumo bei reagavimo į krizę pajėgumų; mano, kad būtina, ypač karo metu, skatinti investicijas ir kovoti su nedarbu bei padėti pagrindą atsparesnei ir tvaresnei Sąjungai, kartu sutelkiant dėmesį į konkrečius veiksmus, kuriais siekiama spręsti karo pasekmių pasaulyje problemas; apgailestauja dėl to, kad Biudžeto projektu nepakankamai atsižvelgiama į dabartinius iššūkius; primena, kad daugiametė finansinė programa (DFP) nebuvo parengta pandemijos, karo, didelės infliacijos, aukštų energijos kainų, didelio pabėgėlių skaičiaus, naujų šalių stojimo į ES, maisto stygiaus ir humanitarinės krizės klausimams spręsti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja dėl Tarybos pozicijos dėl Biudžeto projekto, pagal kurią DFP išlaidų kategorijose, palyginti su Komisijos pasiūlymu, numatyta 1,6 mlrd. EUR mažiau įsipareigojimų asignavimų ir 530 mln. EUR mažiau mokėjimų asignavimų; mano, kad Tarybos siūlomas lėšų mažinimas neatspindi pirmiau minėtų iššūkių, su kuriais susiduria Sąjunga ir jos piliečiai, rimtumo ir nėra grindžiamas objektyviu įgyvendinimo tendencijų ar lėšų panaudojimo pajėgumų vertinimu, taip pat prieštarauja pagrindiniams bendriems politikos prioritetams ir dėl jo kyla pavojus Sąjungos gebėjimui sėkmingai įgyvendinti savo pagrindinius politinius tikslus ir prioritetus; mano, kad Taryba neturėtų nukreipti savo dėmesio į programas, kurioms taikomas DFP reglamento 5 straipsnyje numatytas koregavimas perbalansavimui ir stabilizavimui užtikrinti, nes tai prieštarautų to straipsnio tikslui stiprinti konkrečius politinius prioritetus; visų pirma primena, kad tame straipsnyje nenumatytos papildomos lėšos, kaip siūlė Taryba; daro išvadą, kad Tarybos pozicija toli gražu neatitinka Parlamento lūkesčių; todėl nusprendžia apskritai į eilutes, kurių lėšas Taryba sumažino, vėl įrašyti Biudžeto projekte numatytus asignavimus, kalbant ir apie veiklos, ir administracines išlaidas, ir rengiant Parlamento poziciją Biudžeto projektu vadovautis kaip atskaitos tašku; |
| --- | --- |

4.

| 5. | išlaiko į Biudžeto projektą įrašytus asignavimus specialioms teminėms priemonėms, t. y. solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervui, Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui atleistiems darbuotojams ir prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervui; mano, kad, turint mintyje nenumatytus, ypatingus ir precedento neturinčius iššūkius, su kuriais susiduria Sąjunga, turėtų būti panaudota visa lankstumo priemonės suma; mano, kad, atsižvelgiant į dabartines dideles tarpusavyje susijusias krizes, būtina mobilizuoti 2021 m. maržas pagal bendros maržos priemonės a) skyrių ir papildomus asignavimus pagal tos priemonės c) skyrių; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena savo ilgalaikę poziciją, kad naujiems politikos prioritetams įgyvendinti ar užduotims vykdyti turėtų būti numatyti nauji ištekliai; ketina laikytis šio požiūrio atsižvelgiant į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Europos puslaidininkių ekosistemos stiprinimo priemonių sistema (Lustų aktas) (COM(2022)0046) ir į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2023–2027 m. Sąjungos saugaus junglumo programa (COM(2022)0057); šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisijos pasiūlyme dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktas (COM(2022)0349), nenumatomas lėšų perskirstymas iš kitų programų ar lėšų skyrimas jose; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad Sąjungos biudžeto, atsižvelgiant į jo dydį, struktūrą ir taisykles, pajėgumai tinkamai reaguoti į iššūkius, su kuriais susiduria Sąjunga, arba tinkamai finansuoti ir įgyvendinti naujus bendrus Sąjungos politikos užmojus ar iniciatyvas, apie kuriuos paskelbta Komisijos pirmininkės 2022 m. pranešime apie Sąjungos padėtį, yra labai riboti; ypač primena, kad valstybių ar vyriausybių vadovai Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą apibūdino kaip „tektoninį poslinkį Europos istorijoje“ ir kad Komisija pareiškė, jog nenumatyti poreikiai, atsiradę dėl karo Europoje, yra gerokai didesni nei dabartinėje daugiametėje finansinėje programoje turimi ištekliai ir dėl to reikia naujų finansavimo šaltinių; pabrėžia, kad Sąjunga turėtų imtis vadovaujamo vaidmens kartu su tarptautiniais partneriais teikiant pakankamą, savalaikę ir patikimą paramą Ukrainai; mano, kad tai dar vienas įrodymas, kad reikia skubiai atlikti esminį DFP tikslinimą ir jį nedelsiant, ne vėliau kaip 2023 m. pirmąjį ketvirtį, pateikti, be kita ko, užtikrinti didesnį jos lankstumą, prireikus padidinti viršutines ribas, kad būtų atsižvelgta į atsirandančius poreikius ir naujus prioritetus, ir spręsti problemas, kylančias dėl Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonės (EURI) finansavimo išlaidų įtraukimo į 2b išlaidų kategoriją; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad reali pažanga nustatant naujus nuosavus išteklius yra nepaprastai svarbi siekiant grąžinti EURI lėšas pagal priemonę „NextGenerationEU“ (NGEU) jos įgyvendinimui ir užtikrinti finansinį stabilumą bei įgyvendinti dabartinę ir būsimą daugiametes finansines programas; ragina Komisiją užtikrinti, kad nauji nuosavi ištekliai būtų pradėti naudoti laiku, laikantis 2020 m. gruodžio 16 d. Tarpinstituciniame susitarime nustatytų veiksmų gairių, ir paspartinti pasiūlymą dėl antrojo krepšelio; primygtinai ragina Tarybą laikytis sutarto tvarkaraščio ir daryti reikiamą pažangą pirmojo nuosavų išteklių krepšelio, kurį Komisija pasiūlė 2021 m. gruodžio 22 d., srityje, siekiant juos skubiai įgyvendinti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad reikia reaguoti į Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, COVID-19 pandemijos, augančios infliacijos, didėjančio energijos ir maisto nepritekliaus padarinius Sąjungos lygmeniu; ypač pabrėžia, kad reikia skirti pakankamai žaliųjų investicijų Sąjungos energetinei nepriklausomybei stiprinti ir žaliajam kursui įgyvendinti; primena, kad sanglaudos ir žemės ūkio politika negali būti pagrindinis skubių prioritetų finansavimo šaltinis, nes tai kelia grėsmę ilgalaikių tikslų įgyvendinimui, ir pabrėžia, kad reikia remti regionus, kuriuos labai paveikė pandemija ir energetikos krizė; ragina Komisiją, atsižvelgiant į ribotus Sąjungos biudžeto išteklius, skirtus reaguoti į dideles energijos kainas, išanalizuoti galimas lankstumo galimybes ir papildomus išteklius, įskaitant bet kokias nepanaudotas lėšas, be kita ko, 2014–2020 m. DFP lėšas, siekiant remti MVĮ ir pažeidžiamus namų ūkius; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad Sąjunga turėtų imtis suderintų veiksmų, kad įveiktų energetikos krizę, ir siūlo labai dideles papildomas investicijas šioje srityje; primena, kad šiam tikslui pasiekti reikės papildomų finansinių išteklių, viršijančių 2023 m. biudžetą; todėl primena, kad svarbu teikti papildomą finansinę paramą pagal planą „REPowerEU“; ragina skubiai susitarti dėl plano „REPowerEU“ ir jį skubiai įgyvendinti, kad lėšas būtų galima kuo greičiau panaudoti ir greitai padidinti Sąjungos energetinę nepriklausomybę pasitelkiant strategines investicijas, įskaitant paramą MVĮ ir pažeidžiamiems namų ūkiams; |
| --- | --- |

10.

| 11. | teigiamai vertina Komisijos darbą rengiant naują Sąjungos išlaidų poveikio lytims vertinimo klasifikaciją; ragina Komisiją užtikrinti, kad pagal šią klasifikaciją daugiausia dėmesio būtų skiriama tiksliam ir išsamiam programų poveikio lyčių lygybei atspindėjimui, siekiant kuo didesnio programų, kurios šiuo metu priskiriamos nė vienos žvaigždutės neturinčiai kategorijai, poveikio lyčių lygybei ir įgyti programų rengimo patirties; ragina išplėsti tą klasifikaciją, kad ji apimtų visas DFP programas, siekiant parodyti rezultatus 2023 m. biudžete; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia sistemingai rinkti ir analizuoti pagal lytį suskirstytus duomenis; tikisi, kad visos su lytimi susijusios ataskaitos bus teikiamos remiantis apimtimi, o ne veiksmų skaičiumi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad Komisija neseniai finansavo arba bendrai finansavo hidžabą propaguojančias kampanijas, kurias vykdant, pavyzdžiui, teigta, kad „laisvė yra hidžabe“; pabrėžia, kad iš Sąjungos biudžeto neturėtų būti finansuojama jokia būsima kampanija, kuri galėtų propaguoti hidžabą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tikisi, kad bus pasiekti klimato ir biologinės įvairovės aspektų integravimo tikslai; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina pastangas užtikrinti skaidresnes ir išsamesnes ataskaitas ir pabrėžia, kad reikia atlikti tinkamus ex post vertinimus ir siekti, kad turimi duomenys būtų išsamūs; dar kartą ragina Komisiją atsižvelgti į Europos Audito Rūmų išvadas dėl pervertintų klimato srities išlaidų; taip pat palankiai vertina ataskaitas dėl su biologine įvairove susijusių išlaidų; vis dėlto reiškia susirūpinimą dėl to, kad gali nepavykti pasiekti 2026 m. ir 2027 m. tikslų, ir ragina Komisiją dėti daugiau pastangų, kad šie tikslai būtų pasiekti; ragina Komisiją pateikiant biudžeto projektą paskelbti kiekvienos programos išlaidų, kuriomis bus prisidedama prie abiejų tikslų, sumas ir dalis; ragina Komisiją stebėti reikšmingos žalos nedarymo principo įgyvendinimą ir prireikus imtis reikiamų taisomųjų priemonių; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pakartoja, kad 2023 m. biudžetas turi atspindėti Konferencijoje dėl Europos ateities patvirtintų rekomendacijų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | todėl nustato bendrą 2023 m. biudžeto (visi skirsniai) asignavimų sumą – 187 293 119 206 EUR įsipareigojimų asignavimų, t. y. 1 702 055 778 EUR daugiau, palyginti su Biudžeto projektu; nusprendžia skirti papildomą 836 090 000 EUR įsipareigojimų asignavimų sumą be panaikintų asignavimų pagal Finansinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį; nustato bendrą 2023 m. biudžeto (visi skirsniai) asignavimų sumą – 167 612 834 087 EUR mokėjimų asignavimų; |
| --- | --- |

15.

1 išlaidų kategorija. Bendroji rinka, inovacijos ir skaitmeninė ekonomika

| 16. | pabrėžia svarbų 1 išlaidų kategorijos indėlį šalinant karo Ukrainoje padarinius, taip pat siekiant Sąjungos klimato srities ir energetikos tikslinių rodiklių, inter alia, mažinant Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro, be kita ko, iš Rusijos, remiant mokslinius tyrimus ir investicijas tvarios energetikos ir transporto sektoriuose; pakartoja šios išlaidų kategorijos programų galimybes įtvirtinti Ukrainą bendrojoje rinkoje, infrastruktūros tinkle ir mokslinių tyrimų srityje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pritaria Biudžeto projekte pateiktam pasiūlymui skirti 78,8 mln. EUR panaikintų įsipareigojimų trims veiksmų grupėms, nurodytoms atitinkamame bendrame politiniame pareiškime, pridėtame prie Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ (15); vis dėlto pažymi, kad likę 2020 ir 2021 m. panaikinti įsipareigojimai mokslinių tyrimų srityje sudaro 836,09 mln. EUR; atsižvelgdamas į turimus ribotus išteklius ir didelius poreikius, primygtinai reikalauja, kad ši netikėtai didelė panaikintų įsipareigojimų mokslinių tyrimų srityje suma, kurios Komisija neprognozavo per derybas dėl DFP, turėtų būti visa suteikta pagal programą „Europos horizontas“, laikantis Finansinio reglamento 15 straipsnio 3 dalies; primena labai didelę šios programos Sąjungos pridėtinę vertę ir puikų įgyvendinimo lygį; todėl yra tvirtai įsitikinęs, kad likusiomis sumomis turėtų būti gerokai padidintas pagrindinių mokslinių tyrimų prioritetų, pvz., sveikatos (įskaitant ilgalaikį COVID sindromą ir nuovargio sindromą persigus COVID-19, pvz., jų klinikinių tyrimų), klimato, judumo ir energetikos, kultūros ir kūrybiškumo, įskaitant tolesnį naujojo europinio bauhauzo plėtojimą, ir maisto, bioekonomikos, gamtos išteklių bei aplinkos sričių, finansavimas siekiant spręsti neatidėliotinus uždavinius, su kuriais susiduria Sąjunga, ir teikti papildomą paramą tyrėjams pasitelkus programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“, įskaitant tyrėjus iš Ukrainos, ypač daug dėmesio skiriant Europos žaliajam kursui, skaitmeninei darbotvarkei ir stipresnei Europai pasaulyje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia savo didelį susirūpinimą dėl siūlomo Europos inovacijų tarybos fondo valdymo būdo ir ragina Komisiją pradėti atvirą dialogą su Parlamentu dėl fondo valdymo būdo, kad būtų užtikrintas tinkamas biudžeto vykdymas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atšaukia Komisijos pasiūlytus perskirstymus Lustų aktui ir Saugaus junglumo programai finansuoti, atsižvelgdamas į savo poziciją, kad naujos iniciatyvos turėtų būti finansuojamos naujomis lėšomis, ir išbraukia atitinkamus Tarybos rezervus, taip užtikrindamas tinkamą programos „Europos horizontas“, Skaitmeninės Europos programos ir Sąjungos kosmoso programos prioritetų finansavimo lygį; suteikia galimybę vėl pasinaudoti panaikintais mokslinių tyrimų srities įsipareigojimais, siekiant kompensuoti pagal programą „Europos horizontas“ Lustų aktui ir Saugaus junglumo programai skirtas lėšas, kad dėl šių naujų pasiūlymų nemažėtų esamų mokslinių tyrimų prioritetų finansavimas; pabrėžia, kad NGEU lėšų panaudojimu negalima pagrįsti Finansinio reglamento 15 straipsnio 3 dalies neįgyvendinimo ir didelių panaikintų įsipareigojimų sumų nepanaudojimo krizių metu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena, kad Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP) yra labai svarbi skatinant investicijas į didelio našumo ir tvarių transeuropinių tinklų plėtrą; pabrėžia, kad EITP turi atlikti labai svarbų vaidmenį mažinant Sąjungos ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro ir ja turi būti remiama alternatyviųjų degalų infrastruktūra bei atsinaujinančiųjų išteklių energija, taip spartinant žaliąją pertvarką ir didinant Sąjungos energetinę nepriklausomybę bei saugumą, taip pat ji skatina sujungiamumą visoje Sąjungos teritorijoje, be kita ko, su Pirėnų pusiasaliu ir su atokiais, retai apgyvendintais regionais; pabrėžia, kad dėl beprecedenčio ir neišprovokuoto Rusijos karinio išpuolio prieš Ukrainą reikia skubiai remti transporto infrastruktūrą Ukrainoje ir į ją vedančią infrastruktūrą (solidarumo koridoriai), kad būtų sudarytos sąlygos abiem kryptimis vežti ypatingos svarbos prekes; todėl siūlo padidinti EITP transporto ir energetikos kryptims skiriamą finansavimą bendra 90 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų suma, palyginti su Biudžeto projekte numatytais asignavimais; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad gerai veikianti bendroji rinka yra Sąjungos ekonomikos atsigavimo ir ilgalaikio konkurencingumo pagrindas; atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu ją išsaugoti ir pritaikyti atsižvelgiant į daugelį iššūkių; ragina Komisiją pateikti reikiamus pasiūlymus, be kita ko, atsižvelgiant į taisomąjį raštą, siekiant panaikinti bet kokį galimą atotrūkį tarp Skaitmeninių paslaugų akto įsigaliojimo ir priežiūros mokesčių susigrąžinimo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad įmonės ir ypač MVĮ, kurios yra Europos ekonomikos pagrindas, įskaitant įmones turizmo bei kultūros ir kūrybos sektoriuose, kurie smarkiai susitraukė, labai nukentėjo nuo dabartinių krizių ir nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą padarinių, visų pirma didelių energijos kainų; remia veiksmų grupės „Bendroji rinka“ MVĮ krypčiai skiriamo finansavimo padidinimą 10 mln. EUR suma, palyginti su Biudžeto projekte numatytais asignavimais; taip pat siūlo 1 mln. EUR padidinti Biudžeto projekte numatytą sumą, kad būtų remiamas Europos finansinės atskaitomybės patariamosios grupės (EFRAG) vykdomas darbas rengiant aukštos kokybės ataskaitų teikimo standartus, su sąlyga, kad EFRAG priims darbo planą, kuriame bus išdėstytos priemonės, kuriomis būtų siekiama užtikrinti tinkamą skaidrų procesą ir viešąją priežiūrą, taip pat subalansuotą atstovavimą suinteresuotiesiems subjektams; |
| --- | --- |

22.

| 23. | todėl padidina 1 išlaidų kategorijos įsipareigojimų asignavimų sumą 663 650 000 EUR, palyginti su Biudžeto projektu (išskyrus bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus), ir siūlo šį padidinimą finansuoti panaudojant turimą maržą ir mobilizuojant specialias priemones; be to, numato šiai išlaidų kategorijai bendrą 836 090 000 EUR įsipareigojimų asignavimų sumą, atitinkančią pagal Finansinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį panaikintus įsipareigojimus, tokiu būdu 677 278 157 EUR padidindamas panaikintų įsipareigojimų sumą, kurią leista vėl naudoti, palyginti su Biudžeto projektu; |
| --- | --- |

23.

2a išlaidų pakategorė. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

| 24. | pabrėžia nepaprastai svarbų sanglaudos politikos – esminės Sąjungos investicijų politikos ir konvergencijos priemonės – vaidmenį skatinant tvarų augimą ir remiant bendrą darnų valstybių narių ir jų regionų, be kita ko, tarp regionų ir jų viduje, vystymąsi; tikisi, kad po pirmaisiais dvejais 2021–2027 m. DFP metais vėlavusios programavimo proceso pradžios 2022 m. programų įgyvendinimas turėtų paspartėti; ragina valstybes nares ir Komisiją paspartinti programavimo procesą, kad 2023 m. būtų galima pradėti naudoti sanglaudos fondus, nes tai padės mažinti socialinę, ekonominę ir teritorinę nelygybę bei skatinti Sąjungos ekonomiką, taip pat bus remiami viešasis ir privatusis sektoriai, MVĮ ir piliečiai šiais sunkiais laikais; pabrėžia, kad dėl pandemijos ir karo Ukrainoje gali būti vėluojama įgyvendinti projektus; prašo Komisijos įvertinti ir, kai tinkama, pasiūlyti būtiną politikos koregavimą ir paramos priemones, kad būtų užtikrintas visų projektų tęstinumas bei visapusiškas įgyvendinimas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina pagal Sąjungos programas pirmenybę teikti projektams, kuriais būtų skatinama kurti ir aukščiau įvertinti darbo vietas, kuriose užtikrinamos teisės, stabilų ir reglamentuojamą darbo užmokestį ir tokius darbo santykius; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pritaria Tarybos pozicijai dėl 2a išlaidų pakategorės; |
| --- | --- |

26.

2b išlaidų pakategorė. Atsparumas ir vertybės

| 27. | pakartoja, kad, nepaisant Parlamento reikalavimų finansuoti EURI viršijant viršutines ribas, refinansavimo išlaidos apmokamos 2b išlaidų pakategorės lėšomis; pažymi, kad, atsižvelgiant į nenumatytą padėtį finansų rinkose, susidariusią dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, kuri ir toliau daro neigiamą poveikį Sąjungos ekonomikai ir lemia mažesnį augimą, didesnę infliaciją bei didėjančias palūkanų normas, tikėtina, kad reikės visų pagal EURI finansavimo išlaidoms skirtą eilutę numatytų lėšų ir poreikiai gali gerokai viršyti biudžete numatytą sumą; apgailestauja dėl to, kad tai daro de facto poveikį pagal tą pačią išlaidų kategoriją vykdomoms programoms, nes riboja Komisijos galimybes prireikus siūlyti daugiau lėšų, nei numatyta finansinio programavimo metu; pažymi, kad EURI finansavimo išlaidos neturėtų būti dengiamos iš specialių priemonių, skirtų nenumatytoms problemoms, pvz., karo Ukrainoje pasekmėms šalinti ir energetikos krizės klausimams spręsti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | todėl siūlo 200 mln. EUR didesnę sumą, nei numatyta Biudžeto projekte, skirti pavyzdinei programai „Erasmus+“, kurią įgyvendinant daugiausia dėmesio skiriama judumui mokymosi tikslais švietimo ir mokymo srityje, atsižvelgiant į Komisijos nustatytą poreikį teikti paramą Ukrainos studentams ir dėstytojams, taip pat visiems studentams aukštos infliacijos sąlygomis; pabrėžia, kad šie asignavimai taip pat padės išlyginti programos „Erasmus+“, kurios asignavimai sutelkti laikotarpio pabaigoje, finansinį profilį, suteikiant nuoseklesnį metinį finansavimą programai, kurios paklausa kiekvienais metais yra stabili; be to, pabrėžia, jog didesniais ištekliais bus prisidėta prie nuolatinių pastangų užtikrinti, kad programa taptų žalesnė ir įtraukesnė, ir sudarys sąlygas tolesniam darbui po 2022-ųjų – Europos jaunimo metų; atkreipia dėmesį į Pirmininkės U. von der Leyen pranešime apie Sąjungos padėtį paskelbtą pranešimą, kad 2023-ieji turėtų būti Europos įgūdžių metai ir jiems 2023 m. biudžete reikėtų skirti paramą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primena, kad pagal programos „Erasmus+“ sporto kryptį remiami pelno nesiekiantys sporto renginiai, kuriais siekiama toliau plėtoti europinį sporto aspektą ir kelti mėgėjiškam sportui aktualius klausimus; pabrėžia itin svarbų sporto vaidmenį kovojant su diskriminacija ir skatinant socialinę įtrauktį; todėl pritaria sportui skirtos eilutės būtinam ir tikslingam padidinimui 10 mln. EUR, kad pagal programą būtų galima remti 2023 m. Berlyne vyksiančias specialiąsias olimpines žaidynes; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos solidarumo korpusas padeda jaunuoliams įgyti praktinės patirties kitoje valstybėje narėje ir taip didinti jų įsidarbinimo galimybes bei galimybes gyvenime; be to, pabrėžia, kad Europos solidarumo korpusas finansuoja savanorišką humanitarinę veiklą, vykdomą Humanitarinės pagalbos korpuso, kuris gali teikti svarbią humanitarinę pagalbą už konflikto zonų ribų; todėl nusprendžia 8 mln. EUR padidinti Europos solidarumo korpusui numatytus asignavimus, palyginti su Biudžeto projektu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad COVID-19 pandemija dar nesibaigė, ir atkreipia dėmesį į tai, kad reikia toliau remti sveikatos sistemas siekiant padidinti jų atsparumą ir sustiprinti pasirengimą pagal programą „ES – sveikatos labui“; be to, pabrėžia, kad ši programa atlieka pagrindinį vaidmenį remiant Europos kovos su vėžiu planą, ES vaistų strategiją ir naujai įsteigtą Pasirengimo ekstremaliosioms sveikatos situacijoms ir reagavimo į jas instituciją; todėl atšaukia Tarybos pasiūlytą neproporcingą ir nepagrįstą sumažinimą ir padidina programos lėšas 25 mln. EUR, palyginti su Biudžeto projektu, be kita ko, siekiant remti veiksmus, kuriais būtų užtikrinama visuotinė sveikatos apsauga visoje Sąjungoje, įskaitant galimybę naudotis kokybiškomis lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugomis; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkreipia dėmesį į vis didesnį stiprėjančių gaivalinių nelaimių Europoje skaičių, kaip pastaruoju metu matyti iš rekordinių miškų gaisrų, kilusių 2022 m. vasaros laikotarpiu; apgailestauja, kad dėl klimato kaitos tokie ekstremalūs meteorologiniai reiškiniai, kurie dažnai lemia ekstremaliąsias situacijas, gali suintensyvėti ir jų gali padaugėti; todėl, atsižvelgdamas į Komisijos pirmininkės 2022 m. pranešime apie Sąjungos padėtį prisiimtą įsipareigojimą, nusprendžia 20 mln. EUR padidinti Sąjungos civilinės saugos mechanizmui skirtas lėšas, kad būtų sustiprinti Sąjungos reagavimo pajėgumai ir geriau apsaugoti jos piliečiai, įskaitant pajėgumus mobilizuoti medicininės paramos padalinius ekstremaliųjų situacijų atveju, ir pabrėžia, kad reikia investuoti į klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie jos, visų pirma pažeidžiamuose regionuose; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primena, kad COVID-19 pandemija ir susijusios visuomenės sveikatos priemonės padarė labai didelę įtaką kultūros ir kūrybos sektoriams, dažnai mažosioms įmonėms, pavieniams menininkams ir pelno nesiekiančioms bendruomenių organizacijoms; pabrėžia svarbų programos „Kūrybiška Europa“ vaidmenį remiant Europos kūrinius ir Sąjungos vertybes, taip pat kultūros ir kūrybos sektorių atsigavimą, skatinant gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir kovojant su dezinformacija; todėl nusprendžia 2023 m. šiai programai skirti 12 mln. EUR daugiau asignavimų, negu numatyta Biudžeto projekte; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad reikia skatinti pagarbą teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms; pabrėžia itin svarbų Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programos vaidmenį stiprinant Sąjungos vertybes, Sąjungos pilietybę ir demokratiją, lygybę, lyčių lygybę ir teisinę valstybę Sąjungoje bei remiant smurto dėl lyties aukas; todėl panaikina Tarybos atliktą šios programos finansavimo sumažinimą; be to, nusprendžia padidinti paprogramei „Daphne“ numatytą finansavimą 2 mln. EUR, palyginti su Biudžeto projektu, siekiant kovoti su smurtu dėl lyties, kuris nuo pandemijos pradžios dar labiau padidėjo, taip pat su visų formų smurtu prieš pabėgėlius, vaikus, jaunimą ir kitas rizikos grupes, pvz., LGBTIQ+ asmenis ir neįgaliuosius, ir 1,5 mln. EUR padidinti Piliečių aktyvumo ir dalyvavimo paprogramės finansavimą, palyginti su Biudžeto projektu, visų pirma siekiant užtikrinti tinkamus tolesnius veiksmus, susijusius su Konferencija dėl Europos ateities; |
| --- | --- |

34.

| 35. | yra labai susirūpinęs dėl daugybės pranešimų, kuriuose pabrėžiamas asociacijų, susijusių su radikaliomis religinėmis ir politinėmis organizacijomis, pvz., Musulmonų brolija, finansavimas; ragina Komisiją užtikrinti, kad iš Sąjungos fondų būtų finansuojamos tik tos organizacijos, kurios visapusiškai gerbia visas Europos vertybes, įskaitant minties laisvę, žodžio laisvę ir vyrų bei moterų lygybę, visų pirma įgyvendinant Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programą; todėl prašo Komisijos, prieš suteikiant lėšų, nustatyti paramą gaunančioms organizacijoms reikalavimą pasirašyti chartiją, kuria jos būtų įpareigojamos gerbti šias vertybes; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primena, kad svarbu remti socialinį dialogą ir darbuotojų mokymą bei užtikrinti stabilų jų finansavimą; ragina Komisiją užtikrinti gerą susijusių biudžetų panaudojimą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad turėtų būti numatyta pakankamai asignavimų pagal Kipro turkų bendruomenės biudžeto eilutę, siekiant ryžtingai prisidėti prie Kipro be žinios dingusių asmenų paieškos komiteto misijos tolesnio vykdymo ir intensyvinimo, taip pat remti dviejų bendruomenių Kultūros paveldo apsaugos techninį komitetą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pažymi, kad daug Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų dokumentų ir pranešimų pateikiama tik anglų kalba; taip pat pažymi, kad darbo posėdžiai rengiami be galimybės gauti vertimo žodžiu paslaugų; reikalauja, kad būtų paisoma principų, teisių ir pareigų, išdėstytų Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, Reglamente Nr. 1/1958, taip pat vidaus gairėse ir sprendimuose, pavyzdžiui, Gero administracinio elgesio kodekse; todėl ragina Sąjungos institucijas, įstaigas, organus ir agentūras skirti reikiamų žmogiškųjų išteklių, kad būtų padidintas darbuotojų, atsakingų už vertimą raštu ir žodžiu, skaičius ir taip užtikrinta pagarba daugiakalbystei; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad svarbu apsaugoti Sąjungos biudžetą nuo sukčiavimo, korupcijos ir kito draudžiamo elgesio, kurie neigiamai veikia Sąjungos ir nacionalinius biudžetus; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad Europos prokuratūra atlieka pagrindinį vaidmenį apsaugant Sąjungos finansinius interesus, be kita ko, kiek tai susiję su NGEU lėšų naudojimu, ir užtikrinant teisinės valstybės principo laikymąsi; todėl nusprendžia tikslingai padidinti Europos prokuratūros finansavimą ir skirti jai daugiau darbuotojų, kad ši įstaiga galėtų vykdyti savo įgaliojimus, ir taip stiprinti kovos su sukčiavimu, korupcija, pinigų plovimu bei organizuotu nusikalstamumu pastangas; ragina visas valstybes nares prisijungti prie Europos prokuratūros ir užtikrinti geresnę Sąjungos finansinių interesų apsaugą; primena, kad svarbu laikytis bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mano, kad būtina užtikrinti tinkamą ir stabilų institucinės komunikacijos finansavimą, kad Sąjunga galėtų bendrauti su piliečiais, be kita ko, vietos lygmeniu, kovoti su dezinformacija ir sudaryti palankesnes sąlygas piliečiams dalyvauti demokratiniame gyvenime – atsižvelgiant į Rusijos karą prieš Ukrainą, tai reikia užtikrinti kuo skubiau; todėl atitinkamose eilutėse vėl įrašo Biudžeto projekte numatytą asignavimų lygį; |
| --- | --- |

40.

| 41. | padidina 2b išlaidų pakategorės įsipareigojimų asignavimų sumą iš viso 272 821 707 EUR, palyginti su Biudžeto projektu (išskyrus bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus), ir siūlo šį padidinimą finansuoti panaudojant turimą maržą ir mobilizuojant specialias priemones; |
| --- | --- |

41.

3 išlaidų kategorija. Gamtos ištekliai ir aplinka

| 42. | reiškia didelį susirūpinimą dėl Rusijos karo prieš Ukrainą poveikio ir jo ekonominių padarinių, taip pat dėl ekstremalių meteorologinių reiškinių, be kita ko, didelių ir užsitęsusių sausrų, poveikio gamybai ir paskirstymui žemės ūkio sektoriuje bei maisto rinkose; akcentuoja strateginį žemės ūkio vaidmenį siekiant išvengti maisto krizės, nes šis sektorius visoje Europoje tiekia saugius ir aukštos kokybės maisto produktus už prieinamas kainas; primena, kad 2023-ieji yra pirmieji metai, kai bus įgyvendinama nauja bendra žemės ūkio politika, pagal kurią bus remiami Sąjungos ūkininkai, atliekantys esminį vaidmenį išlaikant kaimo vietovių ekonominį atsparumą, nes bus sumažinta jaunųjų ūkininkų skolos našta ir padedama jiems didėjančių paskolų palūkanų normų ir didesnių gamybos sąnaudų aplinkybėmis; mano, kad krizės sąlygomis pateisinamas dalinis naujo žemės ūkio rezervo mobilizavimas skiriant ne mažiau kaip 10 mln. EUR jauniesiems ūkininkams; ragina Komisiją parengti susijusias išimtines priemones, atsižvelgiant į atitinkamas pagrindinio akto nuostatas, ir, jei reikia, padidinti mobilizuotiną sumą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | primena programos LIFE svarbą remiant klimato politikos ir aplinkos apsaugos veiksmus ir jos svarbų vaidmenį rengiant pavyzdines intervencines bei skatinančias priemones, kuriomis siekiama švelninti klimato kaitą ir prisitaikyti prie jos, taip pat sustabdyti biologinės įvairovės nykimą; ragina padidinti įvairioms programos LIFE kryptims skiriamą biudžeto paramą; pabrėžia, kad bet koks metinis programai LIFE skiriamų lėšų padidinimas reikš pažangą siekiant įgyvendinti klimato ir biologinės įvairovės sričių integravimo tikslus bei užmojus; mano, kad dabartinės aplinkybės pateisina ypatingą dėmesį straipsniui, susijusiam su perėjimu prie švarios energijos; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad reikia gerokai padidinti Europos aplinkos agentūros biudžetą siekiant skirti pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių, kad ji galėtų visapusiškai įgyvendinti Europos žaliąjį kursą ir su juo susijusią politiką kaip vieną iš pagrindinių Sąjungos ekonomikos pertvarkymo į sąžiningą, įtraukią, tvarią, atsparią ir anglies dioksido neišskiriančią ekonomiką ramsčių; mano, kad Komisija turi dėti visas pastangas siekdama išvengti, kad kiltų pavojus aplinkos politikos ir teisės aktų įgyvendinimui bei vykdymui; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atkreipia dėmesį į svarbų teisingos pertvarkos planų vaidmenį ir būtinybę susiklosčius dabartinei ekonominei ir geopolitinei padėčiai juos laiku patvirtinti, kad būtų užtikrintos būtinos investicijos ir augimas Sąjungoje; pabrėžia, kad reikia užtikrinti sklandų Teisingos pertvarkos fondo, kaip esminės priemonės Sąjungos energetinei nepriklausomybei ir inovaciniam pajėgumui didinti ir socialinėms bei ekonominėms problemoms spręsti ir energetikos pertvarkai užtikrinti, atsižvelgiant į klimato tikslus, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | padidina 3 išlaidų kategorijos įsipareigojimų asignavimų sumą 61 240 000 EUR, palyginti su Biudžeto projekte numatytu finansavimu (išskyrus bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus), ir siūlo šį padidinimą finansuoti panaudojant dalį turimos maržos; |
| --- | --- |

46.

| 47. | primena, kad taisomajame rašte paprastai dar bus išsamiai apžvelgiamos turimos Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) lėšos ir kad požiūris į 3 išlaidų kategorijos pakeitimus gali būti atitinkamai pakoreguotas taikinimo procedūros metu; |
| --- | --- |

47.

4 išlaidų kategorija. Migracija ir sienų valdymas

| 48. | pažymi, kad dėl karo prieš Ukrainą 2022 m. Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondui (PMIF) reikėjo skirti papildomą 150 mln. EUR finansavimą, kad būtų remiamos nuo konflikto bėgančius žmones priimančios valstybės narės; palankiai vertina sprendimą pradėti taikyti Laikinosios apsaugos direktyvą (16), pagal kurią dėl konflikto pobūdžio ir valstybių narių pastangų apsaugoti moteris bei vaikus nuo prekybos žmonėmis, įskaitant prekybą žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais, reikės prisiimti finansinius įsipareigojimus ilgesniu laikotarpiu ir reikės nuolat teikti biudžeto paramą valstybėms narėms; todėl nusprendžia 2023 m. PMIF skirti 100 mln. EUR didesnę sumą, negu numatyta Biudžeto projekte; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primena, kad 2022 m. taip pat buvo būtina skirti papildomą finansavimą Sienų valdymo ir vizų priemonei, kad karo sąlygomis būtų galima teikti papildomą paramą pirmosioms su migrantų antplūdžiu susiduriančioms valstybėms narėms, taip pat remti tolesnę Rumunijos, Bulgarijos ir Kroatijos integraciją į Šengeno erdvę; be to, apgailestauja, kad Komisija ne kartą siūlė sumažinti sutartą Sienų valdymo ir vizų priemonės finansinį paketą, kad Biudžeto projekte būtų galima numatyti daugiau išteklių teisingumo ir vidaus reikalų srities agentūroms, kurių įgaliojimai išplėsti, įskaitant Europolą; atsižvelgdamas į minėtas aplinkybes, nusprendžia 2023 m. Sienų valdymo ir vizų priemonei skirti 25 mln. EUR didesnę sumą, negu numatyta Biudžeto projekte; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primena, kad Europos Sąjungos prieglobsčio agentūra atlieka itin svarbų vaidmenį remiant valstybes nares prieglobsčio ir tarptautinės apsaugos procedūrų srityje, ir pažymi, kad agentūros darbo krūvis padidėjo tiek dėl karo prieš Ukrainą, tiek dėl naujų užduočių, kurios jai patikėtos suteikus jai didesnius įgaliojimus; todėl nusprendžia padidinti agentūros darbuotojų skaičių; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad reikia toliau didinti agentūros „eu-LISA“ įsipareigojimų asignavimus ir darbuotojų skaičių, atsižvelgiant į nustatytus agentūros poreikius, taip sudarant jai sąlygas 2023 m. toliau įgyvendinti keletą itin svarbių Sąjungos vidaus saugumo ir sienų valdymo srities projektų; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia veiksmingos Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros (toliau – Frontex), galinčios padėti valstybėms narėms valdyti bendras Sąjungos išorės sienas ir užtikrinti integruotą sienų valdymą visapusiškai laikantis pagrindinių teisių, svarbą; pažymi, kad Frontex ir toliau sunku panaudoti kasmet smarkiai didėjančius asignavimus ir įdarbinti reikalingus papildomus operatyvinius darbuotojus; ragina Komisiją atlikti išsamią šio klausimo analizę siekiant pagerinti įgyvendinimą prižiūrint Parlamentui; todėl nusprendžia pritarti Tarybos pasiūlymui 2023 m. Frontex finansavimą sumažinti 50 mln. EUR; vis dėlto pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad Frontex turėtų reikiamų biudžeto lėšų savo įgaliojimams ir prievolėms vykdyti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | padidina 4 išlaidų kategorijos lėšas bendra 130 430 664 EUR suma, palyginti su Tarybos pozicijoje numatytu finansavimu, ir 80 430 664 EUR suma, palyginti su Biudžeto projektu, ir siūlo šį padidinimą finansuoti panaudojant dalį turimos maržos; |
| --- | --- |

53.

5 išlaidų kategorija. Saugumas ir gynyba

| 54. | pabrėžia, kad svarbu stiprinti Europos bendradarbiavimą gynybos klausimais, atsižvelgiant į Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą ir labai nestabilią tarptautinę aplinką; mano, kad toks bendradarbiavimas ne tik didina Europos ir jos piliečių saugumą, bet ir užtikrina didesnį veiksmingumą bei galimybes sutaupyti lėšų; atsižvelgdamas į tai, ragina skirti didesnį finansavimą Europos gynybos fondo pajėgumų plėtojimo krypčiai, siekiant skatinti novatorišką ir konkurencingą gynybos pramoninę bazę, kuri prisidės prie Sąjungos strateginio savarankiškumo; |
| --- | --- |

54.

| 55. | taip pat siūlo skirti daugiau lėšų kariniam mobilumui siekiant padėti valstybėms narėms greičiau ir veiksmingiau veikti; pažymi, kad reikia numatyti pakankamą finansavimą siekiant remti pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką vykdomas misijas bei operacijas, be kita ko, taikant tokias priemones kaip dvejopo naudojimo transporto infrastruktūros finansavimas ir diplomatinio patikimumo patikrinimų bei muitinės taisyklių supaprastinimas; pažymi, kad karinį mobilumą taip pat galėtų paskatinti skubus Rumunijos, Bulgarijos ir Kroatijos prisijungimas prie Šengeno erdvės; primena, kad nesugebėjimas išspręsti šio klausimo turi žalingą ekonominį ir geostrateginį poveikį; pabrėžia, kad reikia vėl įrašyti Biudžeto projekte Vidaus saugumo fondui numatytų lėšų lygį, kad būtų užtikrintas pakankamas finansavimas kovai su sunkių formų ir organizuotu nusikalstamumu, turinčiu tarpvalstybinį aspektą, ir kibernetiniais nusikaltimais; |
| --- | --- |

55.

| 56. | padidina 5 išlaidų kategorijos lėšų sumą iš viso 81 192 700 EUR, palyginti su Biudžeto projektu, ir siūlo šį padidinimą finansuoti panaudojant turimą maržą bei mobilizuojant specialias priemones; |
| --- | --- |

56.

6 išlaidų kategorija. Kaimyninės šalys ir pasaulis

| 57. | labai susirūpinęs pažymi, kad dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą ir jos pasaulinio poveikio labai stipriai padidėjo humanitarinės pagalbos poreikiai, kuriuos tenkinti ir taip nebuvo lengva dėl finansavimo trūkumo ir dažnesnių krizių bei konfliktų pasaulyje; ragina gerokai padidinti humanitarinės pagalbos finansavimą, kad būtų panaikintas precedento neturintis atotrūkis tarp poreikių ir turimų išteklių; apgailestauja dėl to, kad 6 išlaidų kategorija neturi maržos, todėl ji neatitinka dabartinės padėties ir pagal ją nėra galimybių reaguoti į galimas naujas ekstremaliąsias situacijas; mano, kad 6 išlaidų kategorijos viršutinė riba turėtų būti skubiai padidinta; apgailestauja dėl to, kad pagal Biudžeto projektą neįmanoma bent išlaikyti dabartinio reagavimo lygio, o humanitariniai poreikiai stipriai auga ir ekstremalių situacijų smarkiai daugėja visame pasaulyje, visų pirma dėl didėjančio maisto stygiaus, kurį lėmė Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą poveikis, stiprėjančio klimato kaitos poveikio ir vis didesnių klimato sukeltų nelaimių bei naujai kylančių konfliktų; yra labai susirūpinęs, kad net ir padidinus finansavimą, kaip siūlo Parlamentas, 2023 m. nebūtų pakankamai išteklių humanitarinės pagalbos poreikiams patenkinti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina toliau teikti didelę paramą rytinėms kaimyninėms šalims, ypač šalims, padedančioms pabėgėliams, kurie bėga iš Ukrainos ir susiduria su infliacija bei didelėmis energijos ir maisto produktų kainomis; mano, kad būtina remti politines, ekonomines ir socialines reformas bei pilietinės visuomenės veikėjus, visų pirma žmogaus teisių ir demokratijos aktyvistus, pilietinės visuomenės organizacijas, ginančias moterų teises ir LGBTIQ+ bendruomenės teises arba teikiančias pagalbą persekiojamiems asmenims ir politiniams kaliniams, taip pat Ukrainos ir Moldovos organizacijas, kurios buvo priverstos restruktūrizuoti savo veiklą dėl Rusijos agresijos karo, organizacijas, prisidedančias prie kovos su korupcija, ir nepriklausomą žiniasklaidą, kuri padeda atskleisti dezinformaciją ir propagandą; |
| --- | --- |

58.

| 59. | prašo skirti papildomų išteklių pietinėms kaimyninėms šalims siekiant remti politines, ekonomines ir socialines reformas; palankiai vertina tai, kad neseniai paskelbta apie nuolatinį Sąjungos įsipareigojimą dėl daugiamečio Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūros Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA) finansavimo; pabrėžia, kad asignavimų, numatytų pietinėms kaimyninėms šalims, sumos padidinimas yra skirtas būtent nuspėjamam finansavimui UNRWA teikti, atsižvelgiant į jos esminį vaidmenį apsaugant Palestinos pabėgėlius ir užtikrinant pagrindinius jų poreikius, taip pat prisidedant prie jų socialinės raidos; |
| --- | --- |

59.

| 60. | padidina KVTBP „Globali Europa“ teminių programų ir greitojo reagavimo veiksmų, visų pirma įgyvendinamų pagal programą „Žmonės“, finansavimą, kad būtų šalinami karo Ukrainoje padariniai, kuriamos patikimesnės sveikatos sistemos ir naikinamos prieigos prie pagrindinių sveikatos paslaugų spragos, taip pat finansuojamos prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo priemonės pagal programą „Planeta“ ir naudojant atsparumo eilutės lėšas siekiant skatinti humanitarinės pagalbos, vystymosi, viešųjų investicijų ir taikos veiksmų sąveiką, ypač tose šalyse, kurios yra kandidatės įstoti į ES, bet dar nesinaudoja pagal Pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP) teikiamu finansavimu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atkreipia dėmesį į poreikį didinti Vakarų Balkanų šalims pagal PNPP skiriamą finansavimą siekiant remti ekonomikos augimą ir užimtumą ir dėl to, kad tai yra geopolitinis prioritetas, ypač atsižvelgiant į neišprovokuotą Rusijos agresijos prieš Ukraina karą, kuris sukėlė stiprų rezonansą visame regione, tačiau primygtinai reikalauja, kad visoms 2023 m. biudžete įsipareigotoms skirti lėšoms būtų taikomos sąlygos, susijusios su teisinės valstybės principu; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją panaudoti dalį papildomo finansavimo programos „Erasmus+“ programavimui, kad būtų padidintas aukštojo mokslo institucijų finansavimas siekiant sukurti naują stipendijų programą Vakarų Balkanų šalių studentams; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina kuo greičiau įtraukti Ukrainą ir Moldovos Respubliką į PNPP taikymo sritį ir atitinkamai padidinti programos finansinį paketą; mano, kad būtina teikti paramą naujoms Sąjungos šalims kandidatėms Ukrainai ir Moldovai ir narystės siekiančiam paraišką pateikusiam Sakartvelui, šioms šalims rengiantis tapti Sąjungos valstybėmis narėmis; ragina teikti tolesnę finansinę paramą pagal PNPP III, siekiant skatinti programos „Erasmus+“ tarptautinį aspektą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | nusprendžia padidinti strateginei komunikacijai, ypač kovos su visuotine dezinformacija priemonėms, sistemingai sekant ir atskleidžiant dezinformaciją, kurią skleidžia valstybiniai ir kiti subjektai, skiriamą paramą; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pabrėžia svarbų ES makrofinansinės paramos Moldovai, Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Sakartvelui, Kosovui, Juodkalnijai, Šiaurės Makedonijai ir Ukrainai vaidmenį skatinant investicijas, remiant atsigavimą po COVID-19 krizės ir nuo karo padarinių; |
| --- | --- |

64.

| 65. | padidina 6 išlaidų kategorijos lėšų sumą iš viso 465 000 000 EUR, palyginti su Biudžeto projektu, ir siūlo šį padidinimą finansuoti mobilizuojant specialias priemones; |
| --- | --- |

65.

7 išlaidų kategorija. Europos viešasis administravimas

| 66. | mano, kad Tarybos atlikti šios išlaidų kategorijos finansavimo sumų sumažinimai, kuriais siekiama išvengti naudojimosi lankstumo priemone, kaip siūloma Biudžeto projekte, yra nepagrįsti ir užkirstų kelią Komisijai vykdyti savo užduotis; todėl vėl įrašo Biudžeto projekte numatytas sumas, skirtas Komisijos administracinėms išlaidoms finansuoti, įskaitant išlaidas jos biurams; |
| --- | --- |

66.

| 67. | atkreipia dėmesį į riziką Sąjungos vidaus saugumui, kylančią dėl Rusijos invazijos į Ukrainą; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina, kad Moldovoje įsteigtas Paramos vidaus saugumui ir sienų valdymui centras, ir ragina Komisiją palengvinti ir paspartinti visapusišką centro veikimą teikiant logistinę ir finansinę paramą bendradarbiaujant su Migracijos ir vidaus reikalų GD ir Teisingumo GD, taip pat su Sąjungos ekspertais iš atitinkamų Sąjungos teisingumo ir vidaus reikalų (TVR) srities agentūrų, dislokuotų Moldovoje; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad Komisija turėtų pakankamai darbuotojų savo užduotims, be kita ko, susijusioms su naujomis iniciatyvomis ir naujai priimtais teisės aktais, atlikti; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad ji turėtų papildomų darbuotojų, kurių reikia siekiant efektyvaus ir veiksmingo įgyvendinimo; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų pagal Europos žaliąjį kursą, Skaitmeninių rinkų akto ir Skaitmeninių paslaugų akto bei dėl NGEU ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės taikymo padidėjusių Sąjungos išlaidų poveikį tam tikrų tarnybų, visų pirma Komisijos Aplinkos generalinio direktorato (ENV GD), Konkurencijos generalinio direktorato (COMP GD), Ryšių tinklų, turinio ir technologijų generalinio direktorato (CNECT GD) ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF), personalo poreikiams; reiškia susirūpinimą dėl to, kad Komisija neturi būtinų darbuotojų reikiamam darbui atlikti; prašo Komisijos atsižvelgti į šiuos darbuotojų poreikius nemažinant kitų institucijos padalinių darbuotojų skaičiaus; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina skubiai priimti tikslinę Komisijos pasiūlytą Finansinio reglamento peržiūrą, susijusią su delspinigių už pavėluotą panaikintų arba sumažintų konkurencijos baudų grąžinimą tvarkymu, kad būtų išvengta spaudimo išlaidoms pagal 7 išlaidų kategoriją; |
| --- | --- |

69.

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

| 70. | primena bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų svarbą, nes jie yra priemonės, padedančios formuluoti politinius prioritetus ir pradėti naujas iniciatyvas, kurios turi galimybių tapti nuolatine Sąjungos veikla ir programomis; atidžiai išnagrinėjęs visus pateiktus pasiūlymus ir visapusiškai atsižvelgdamas į Komisijos atliktą jų teisinių reikalavimų laikymosi ir įgyvendinamumo vertinimą, priima suderintą bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų paketą, kuris atspindi Parlamento politinius prioritetus; ragina Komisiją greitai įgyvendinti bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus ir teikti grįžtamąją informaciją apie jų veiksmingumą ir vietoje pasiektus rezultatus; |
| --- | --- |

70.

Mokėjimai

| 71. | pabrėžia, kad 2023 m. biudžete būtina numatyti pakankamą mokėjimų asignavimų lygį, ir apskritai nusprendžia panaikinti Tarybos atliktus finansavimo sumažinimus ir padidinti mokėjimų asignavimų sumas tose eilutėse, kuriose iš dalies pakeistos įsipareigojimų asignavimų sumos; pabrėžia, jog būtina paspartinti programų įgyvendinimą, kad būtų išvengta neįvykdytų mokėjimų kaupimosi antroje DFP laikotarpio pusėje; |
| --- | --- |

71.

Kiti skirsniai

I skirsnis. Europos Parlamentas

| 72. | nekeičia bendro savo 2023 m. biudžeto, sudarančio 2 268 777 642 EUR, lygio, kuris atitinka 2022 m. balandžio 7 d. plenariniame posėdyje patvirtintą ir dėl pasikeitusio nustatyto indeksavimo tarifo Komisijos prašymu 2022 m. gegužės 3 d. atnaujintą pajamų ir išlaidų sąmatą; nusprendžia į savo etatų planą dirbtinai ir nedarant poveikio biudžetui tik vienų metų laikotarpiui įtraukti 98 etatus, kad būtų galima integruoti vidaus konkurso laureatus atsižvelgiant į Tarnybos nuostatų 29 straipsnio 4 dalies taikymą, kaip tai buvo atlikta 2020 m. biudžete; atnaujina penkių biudžeto eilučių pastabas, taip pat siekdamas įtraukti galimybę kompensuoti peticijų pateikėjų dalyvavimo išlaidas, įskaitant kelionės, pragyvenimo ir papildomas išlaidas, per oficialias Peticijų komiteto komandiruotes ne Europos Parlamento patalpose; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pripažįsta, kad Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucija atlieka svarbų vaidmenį politinės sistemos skaidrumo, patikimo finansų valdymo ir įvairovės srityse, užtikrindama, kad Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai taikytų bendras taisykles; pažymi, kad, nors šios institucijos biudžetas yra įtrauktas į I skirsnį „Europos Parlamentas“, ji yra nepriklausoma Sąjungos įstaiga; todėl nusprendžia sukurti atskirą punktą, skirtą institucijoje dirbančių darbuotojų atlyginimams ir išmokoms, ir atskirą eilutę Parlamento organizacijos struktūros schemoje, į kurią būtų įrašomi šios institucijos etatai, neskiriant papildomų asignavimų Biudžeto projekte; |
| --- | --- |

73.

| 74. | prašo Biuro pakankamai lėšų skirti pagal 3 2 3 straipsnį „Parama trečiųjų valstybių demokratijai ir jų parlamentų gebėjimų stiprinimas“, kad Parlamentas, jei reikia ir yra įmanoma, galėtų veiksmingai prisidėti rengiant trečiąją pasaulinio švietimo žmogaus teisių klausimais universitetų tinklo aukšto lygio konferenciją, be kita ko, pateikiant Parlamento administracijos prašymą dėl perkėlimo per biudžeto vykdymo metus; |
| --- | --- |

74.

| 75. | vadovaudamasis savo minėtąja 2022 m. balandžio 7 d. rezoliucija dėl 2023 finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos ir atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 20 d. generalinio sekretoriaus pateiktus atsakymus:






  a) | primena, kad kovos su grėsmėmis kibernetiniam ir hibridiniam saugumui trūkumai vienoje institucijoje gali daryti poveikį visoms institucijoms; todėl pakartoja, jog svarbu, kad Parlamento biudžete būtų numatyta pakankamai išteklių siekiant stiprinti jo pajėgumus kovoti su kibernetinėmis ir hibridinėmis grėsmėmis visų institucijų labui, ypač atsižvelgiant į Rusijos agresijos prieš Ukrainą karą, pastaraisiais metais didėjantį išpuolių skaičių ir būsimus 2024 m. Europos Parlamento rinkimus; |
| --- | --- | --- |

75.

a)

primena, kad kovos su grėsmėmis kibernetiniam ir hibridiniam saugumui trūkumai vienoje institucijoje gali daryti poveikį visoms institucijoms; todėl pakartoja, jog svarbu, kad Parlamento biudžete būtų numatyta pakankamai išteklių siekiant stiprinti jo pajėgumus kovoti su kibernetinėmis ir hibridinėmis grėsmėmis visų institucijų labui, ypač atsižvelgiant į Rusijos agresijos prieš Ukrainą karą, pastaraisiais metais didėjantį išpuolių skaičių ir būsimus 2024 m. Europos Parlamento rinkimus;

| b) | atkreipia dėmesį į taikomas priemones, kurių ėmėsi administracija, siekdama kovoti su dezinformacija arba bet kokiais veiksmais, kuriais norima klaidingai pateikti Parlamento narių pozicijas, visų pirma atsižvelgiant į 2024 m. Europos Parlamento rinkimus; pakartoja savo raginimą stiprinti visų susijusių subjektų bendradarbiavimą tarpinstituciniu lygmeniu; |
| --- | --- |

b)

atkreipia dėmesį į taikomas priemones, kurių ėmėsi administracija, siekdama kovoti su dezinformacija arba bet kokiais veiksmais, kuriais norima klaidingai pateikti Parlamento narių pozicijas, visų pirma atsižvelgiant į 2024 m. Europos Parlamento rinkimus; pakartoja savo raginimą stiprinti visų susijusių subjektų bendradarbiavimą tarpinstituciniu lygmeniu;

| c) | atkreipia dėmesį į paramą, suteiktą Paramos demokratijai ir rinkimų koordinavimo grupei ir jos vadovaujantiems nariams vykdant paramos demokratijai veiklą; palankiai vertina aktyvesnę veiklą ir ragina toliau remti komunikaciją su piliečiais, prireikus teikiant informaciją ir kalbinių mažumų, regionų bei bendruomenių kalbomis ir kovojant su dezinformacija, ypač daug dėmesio skiriant naujoms prioritetinėms šalims; |
| --- | --- |

c)

atkreipia dėmesį į paramą, suteiktą Paramos demokratijai ir rinkimų koordinavimo grupei ir jos vadovaujantiems nariams vykdant paramos demokratijai veiklą; palankiai vertina aktyvesnę veiklą ir ragina toliau remti komunikaciją su piliečiais, prireikus teikiant informaciją ir kalbinių mažumų, regionų bei bendruomenių kalbomis ir kovojant su dezinformacija, ypač daug dėmesio skiriant naujoms prioritetinėms šalims;

| d) | atsižvelgdamas į šiuo metu vykdomą Bendrųjų įgyvendinimo nuostatų dėl komandiruočių ir tarnybinių kelionių išlaidų kompensavimo ir Europos Parlamento pareigūnų ir kitų tarnautojų komandiruočių ir tarnybinių kelionių vidaus taisyklių persvarstymą, pakartoja plenariniame posėdyje jau ne kartą pareikštą pageidavimą, kad Biuras užtikrintų, kad akredituoti Parlamento narių padėjėjai už savo komandiruotes tarp trijų Parlamento darbo vietų gautų tokio pat dydžio išmokas, kaip pareigūnai ir kiti tarnautojai; |
| --- | --- |

d)

atsižvelgdamas į šiuo metu vykdomą Bendrųjų įgyvendinimo nuostatų dėl komandiruočių ir tarnybinių kelionių išlaidų kompensavimo ir Europos Parlamento pareigūnų ir kitų tarnautojų komandiruočių ir tarnybinių kelionių vidaus taisyklių persvarstymą, pakartoja plenariniame posėdyje jau ne kartą pareikštą pageidavimą, kad Biuras užtikrintų, kad akredituoti Parlamento narių padėjėjai už savo komandiruotes tarp trijų Parlamento darbo vietų gautų tokio pat dydžio išmokas, kaip pareigūnai ir kiti tarnautojai;

| e) | dar kartą ragina Pirmininkų sueigą ir Biurą persvarstyti Delegacijų darbą ir misijas už Sąjungos ribų reglamentuojančias įgyvendinimo nuostatas ir sprendimą dėl komitetų komandiruočių ne į tris darbo vietas; pabrėžia, kad atliekant tokį persvarstymą turėtų būti apsvarstyta galimybė akredituotiems Parlamento narių padėjėjams, laikantis tam tikrų sąlygų, lydėti Parlamento narius oficialiose Parlamento delegacijose ir komandiruotėse, užtikrinant tinkamą pusiausvyrą tarp didelės tokio lydėjimo teikiamos pridėtinės vertės Parlamento nariams ir aplinkosaugos, logistikos ir biudžeto apribojimų; |
| --- | --- |

e)

dar kartą ragina Pirmininkų sueigą ir Biurą persvarstyti Delegacijų darbą ir misijas už Sąjungos ribų reglamentuojančias įgyvendinimo nuostatas ir sprendimą dėl komitetų komandiruočių ne į tris darbo vietas; pabrėžia, kad atliekant tokį persvarstymą turėtų būti apsvarstyta galimybė akredituotiems Parlamento narių padėjėjams, laikantis tam tikrų sąlygų, lydėti Parlamento narius oficialiose Parlamento delegacijose ir komandiruotėse, užtikrinant tinkamą pusiausvyrą tarp didelės tokio lydėjimo teikiamos pridėtinės vertės Parlamento nariams ir aplinkosaugos, logistikos ir biudžeto apribojimų;

| f) | pabrėžia, kad Parlamento Biudžeto komitetui turi būti laiku ir suprantamai pateikiama visa atitinkama informacija, susijusi su Parlamento biudžetu, kad būtų galima priimti informacija pagrįstus sprendimus; pripažindamas centrų „Europa Experience“ įsteigimo visose valstybėse narėse svarbą priartinant Sąjungą prie piliečių, prašo atnaujinti centrų „Europa Experience“ veiklos sąnaudas, atsižvelgiant į didelę infliaciją; taip pat prašo pateikti naujausią informaciją apie 37,9 mln. EUR paskolą, kuri siūloma centrui „Europa Experience“ skirto pastato Dubline pirkimui finansuoti, kaip reikalaujama pagal Finansinio reglamento 266 straipsnio 6 dalį; |
| --- | --- |

f)

pabrėžia, kad Parlamento Biudžeto komitetui turi būti laiku ir suprantamai pateikiama visa atitinkama informacija, susijusi su Parlamento biudžetu, kad būtų galima priimti informacija pagrįstus sprendimus; pripažindamas centrų „Europa Experience“ įsteigimo visose valstybėse narėse svarbą priartinant Sąjungą prie piliečių, prašo atnaujinti centrų „Europa Experience“ veiklos sąnaudas, atsižvelgiant į didelę infliaciją; taip pat prašo pateikti naujausią informaciją apie 37,9 mln. EUR paskolą, kuri siūloma centrui „Europa Experience“ skirto pastato Dubline pirkimui finansuoti, kaip reikalaujama pagal Finansinio reglamento 266 straipsnio 6 dalį;

| g) | primena apie skaidraus ir sąžiningo sprendimų priėmimo proceso pastatų politikos srityje svarbą, tinkamai atsižvelgiant į Finansinio reglamento 266 straipsnį, kiek tai susiję su Parlamento pastatų politika; |
| --- | --- |

g)

primena apie skaidraus ir sąžiningo sprendimų priėmimo proceso pastatų politikos srityje svarbą, tinkamai atsižvelgiant į Finansinio reglamento 266 straipsnį, kiek tai susiję su Parlamento pastatų politika;

| h) | primena Biurui, kad reikia tinkamai informuoti Biudžeto komitetą ir su juo konsultuotis prieš priimant bet kokį svarbų sprendimą dėl su pastatais susijusių klausimų, nes jų poveikis biudžetui yra didelis; prašo Biuro išnagrinėti taupymo galimybes ir visiškai persvarstyti projektą dėl Spaako pastato Briuselyje ateities; |
| --- | --- |

h)

primena Biurui, kad reikia tinkamai informuoti Biudžeto komitetą ir su juo konsultuotis prieš priimant bet kokį svarbų sprendimą dėl su pastatais susijusių klausimų, nes jų poveikis biudžetui yra didelis; prašo Biuro išnagrinėti taupymo galimybes ir visiškai persvarstyti projektą dėl Spaako pastato Briuselyje ateities;

| i) | mano, kad laikais, kai Sąjungos piliečiai susiduria su dramatiškai išaugusiomis kasdienio gyvenimo išlaidomis, Sąjungos institucijos be išimties turėtų parodyti solidarumą ir rodyti pavyzdį, ypač energijos vartojimo mažinimo srityje; pažymi, kad dėl infliacijos ir didėjančių energijos kainų Parlamento biudžetui daromas didžiulis spaudimas; atkreipia dėmesį į 2022 m. gegužės 2 d. ir 2022 m. spalio 3 d. Biuro sprendimus dėl trumpalaikių priemonių, kuriomis siekiama sumažinti Parlamento energijos suvartojimą; prašo užtikrinti, kad naudotojai galėtų patys pakoreguoti temperatūrą biuruose ir posėdžių salėse, sykiu laikydamiesi sutartos energijos taupymo sistemos; ragina Parlamentą imtis visų būtinų veiksmų siekiant sumažinti vidutinės trukmės ir ilgalaikį energijos suvartojimą, kad ateityje persvarstant dabartinį požiūrį į energijos taupymo veiksmus būtų sumažintos sąskaitos už energiją; atsižvelgdamas į energetikos krizę ir geopolitines aplinkybes, palankiai vertina ir skatina investicijas į atsinaujinančiųjų išteklių energiją bei laipsnišką iškastinio kuro atsisakymą ir visų pirma šilumos siurblių įrengimą; ragina didinti vietos energijos gamybą, visų pirma kuo greičiau Briuselyje ir Strasbūre įrengiant moderniausią ir didžiausio potencialo ant stogo montuojamą fotovoltinę įrangą, ir palankiai vertina šiuo metu atliekamą naują tyrimą dėl ekonomiškai efektyvesnių fotovoltinių plokščių; palankiai vertina EMAS sukurtą pastatų energijos valdymo sistemą ir ragina į tarnybų pateiktus sąmatos projektus įtraukti metinį auditą; prašo Biuro paskatinti Sąjungos institucijų valdymo organų keitimąsi gerąja patirtimi peržiūrint savo daugiametes išlaidų strategijas, kad būtų rasta būdų, kaip būtų galima sutaupyti dar daugiau; ragina toliau keistis nuomonėmis apie geriausią energijos vartojimo politikos patirtį už Sąjungos institucijų ribų, pavyzdžiui, su vietos valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

i)

mano, kad laikais, kai Sąjungos piliečiai susiduria su dramatiškai išaugusiomis kasdienio gyvenimo išlaidomis, Sąjungos institucijos be išimties turėtų parodyti solidarumą ir rodyti pavyzdį, ypač energijos vartojimo mažinimo srityje; pažymi, kad dėl infliacijos ir didėjančių energijos kainų Parlamento biudžetui daromas didžiulis spaudimas; atkreipia dėmesį į 2022 m. gegužės 2 d. ir 2022 m. spalio 3 d. Biuro sprendimus dėl trumpalaikių priemonių, kuriomis siekiama sumažinti Parlamento energijos suvartojimą; prašo užtikrinti, kad naudotojai galėtų patys pakoreguoti temperatūrą biuruose ir posėdžių salėse, sykiu laikydamiesi sutartos energijos taupymo sistemos; ragina Parlamentą imtis visų būtinų veiksmų siekiant sumažinti vidutinės trukmės ir ilgalaikį energijos suvartojimą, kad ateityje persvarstant dabartinį požiūrį į energijos taupymo veiksmus būtų sumažintos sąskaitos už energiją; atsižvelgdamas į energetikos krizę ir geopolitines aplinkybes, palankiai vertina ir skatina investicijas į atsinaujinančiųjų išteklių energiją bei laipsnišką iškastinio kuro atsisakymą ir visų pirma šilumos siurblių įrengimą; ragina didinti vietos energijos gamybą, visų pirma kuo greičiau Briuselyje ir Strasbūre įrengiant moderniausią ir didžiausio potencialo ant stogo montuojamą fotovoltinę įrangą, ir palankiai vertina šiuo metu atliekamą naują tyrimą dėl ekonomiškai efektyvesnių fotovoltinių plokščių; palankiai vertina EMAS sukurtą pastatų energijos valdymo sistemą ir ragina į tarnybų pateiktus sąmatos projektus įtraukti metinį auditą; prašo Biuro paskatinti Sąjungos institucijų valdymo organų keitimąsi gerąja patirtimi peržiūrint savo daugiametes išlaidų strategijas, kad būtų rasta būdų, kaip būtų galima sutaupyti dar daugiau; ragina toliau keistis nuomonėmis apie geriausią energijos vartojimo politikos patirtį už Sąjungos institucijų ribų, pavyzdžiui, su vietos valdžios institucijomis;

| j) | palankiai vertina preliminarius veiksmus, kurių imtasi siekiant nustatyti anglies dioksido poveikio neutralumo tikslą; primena ir ragina Parlamento narius bei frakcijas prisidėti nuolat mažinant dėžių vežimą iš Briuselio į Strasbūrą ir atgal per plenarines sesijas, kaip įsipareigojo Biuras; ragina būsimuose biudžetuose numatyti atitinkamas investicijas į lietaus vandens surinkimą ir pakartotinį naudojimą bei racionalesnį vandens naudojimą; |
| --- | --- |

j)

palankiai vertina preliminarius veiksmus, kurių imtasi siekiant nustatyti anglies dioksido poveikio neutralumo tikslą; primena ir ragina Parlamento narius bei frakcijas prisidėti nuolat mažinant dėžių vežimą iš Briuselio į Strasbūrą ir atgal per plenarines sesijas, kaip įsipareigojo Biuras; ragina būsimuose biudžetuose numatyti atitinkamas investicijas į lietaus vandens surinkimą ir pakartotinį naudojimą bei racionalesnį vandens naudojimą;

| 76. | ragina Parlamentą toliau reguliariai vertinti savo darbuotojų poreikių organizavimą, perskirstyti etatus tarp direktoratų, atsižvelgiant į kintančius prioritetus, kad naujas užduotis būtų galima vykdyti kuo labiau nekeičiant darbuotojų skaičiaus, ir įvertinti riziką, susijusią su tuo, kad įdarbinama vis daugiau sutartininkų, įskaitant pavojų sukurti dviejų pakopų Parlamento darbuotojų struktūrą; atsižvelgdamas į Parlamento teisinius įsipareigojimus, pabrėžia, kad infliacijos aplinkybėmis išteklių naujų prioritetų nustatymas tampa vis svarbesnis; |
| --- | --- |

76.

Kiti skirsniai (IV–X skirsniai)

| 77. | atkreipia dėmesį į spaudimą, kurį didelė infliacija daro kitų institucijų išlaidoms; pabrėžia, kad didžiausios jų biudžetų dalys grindžiamos teisės aktais nustatytais įpareigojimais arba sutartiniais įsipareigojimais, kuriems poveikį daro infliacija, ir kad institucijos nekontroliuoja infliacijos lygio bei didėjančių energijos kainų; atkreipia dėmesį į tai, kad institucijos turi turėti pakankamai darbuotojų, kad galėtų vykdyti savo įgaliojimus; palankiai vertina nuolatines institucijų pastangas perkelti darbuotojus ir papildomai padidinti veiksmingumą, tačiau pripažįsta šio požiūrio ribas dabartinėmis aplinkybėmis, kai kartu reikia prisiimti didesnę atsakomybę; apgailestauja dėl to, kad Komisija nesuteikė jokių papildomų etatų, kurių prašė kitos institucijos, nepaisant jų naujų užduočių; smerkia horizontalųjį požiūrį, kurio laikosi Taryba, siekdama padidinti sumažinimo normą 1,8 procentinio punkto kiekvienoje institucijoje, ir mano, kad tai yra nepagrįsta; primena, kad padidinus sumažinimo normą kitos institucijos būtų įpareigotos išlaikyti didesnį laisvų darbo vietų skaičių ir taip sumažėtų jų veiklos pajėgumas, gebėjimas atsakyti į piliečiams rūpimus klausimus ir vykdyti savo įgaliojimus; |
| --- | --- |

77.

| 78. | todėl nusprendžia vėl įrašyti Biudžeto projekte Europos regionų komitetui numatytą sumą; laikydamasis savanoriško susitarimo, nekeičia Tarybos svarstymo teksto nuostatų, susijusių su Taryba ir Europos Vadovų Taryba; |
| --- | --- |

78.

| 79. | toliau nurodytais tinkamai pagrįstais atvejais padidina Biudžeto projekte numatytą asignavimų sumą arba darbuotojų skaičių, kad institucijos turėtų pakankamai išteklių tinkamai, efektyviai ir veiksmingai vykdyti vis didesnį kiekį užduočių pagal savo įgaliojimus ir būtų pasirengusios spręsti būsimus uždavinius, visų pirma susijusius su kibernetiniu saugumu; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad Sąjunga yra nepakankamai pasirengusi kovoti su kibernetinėmis grėsmėmis, kurios bėgant metams vis dažnėja ir sudėtingėja; mano, jog visoms Sąjungos institucijoms turėtų būti suteiktos tinkamos priemonės ir darbuotojai, kad būtų galima atremti šias grėsmes tiek institucijose, tiek vykdant tarpinstitucinį bendradarbiavimą; todėl siūlo:






  a) | vėl įrašyti asignavimų lygį pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos ombudsmeno sąmatas, padidinant Biudžeto projekte numatytus asignavimus toms biudžeto eilutėms, kurios apima asignavimus, susijusius su naujais darbuotojais, taip pat jų etatų planuose numatytų etatų skaičių; |
| --- | --- | --- |

79.

a)

vėl įrašyti asignavimų lygį pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos ombudsmeno sąmatas, padidinant Biudžeto projekte numatytus asignavimus toms biudžeto eilutėms, kurios apima asignavimus, susijusius su naujais darbuotojais, taip pat jų etatų planuose numatytų etatų skaičių;

| b) | vėl įrašyti asignavimų lygį, iš dalies atitinkantį Europos Audito Rūmų, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno ir Europos išorės veiksmų tarnybos sąmatas, padidinant Biudžeto projekte numatytus asignavimus toms biudžeto eilutėms, kurios apima asignavimus, susijusius su naujais darbuotojais, taip pat jų etatų planuose numatytų etatų skaičių; |
| --- | --- |

b)

vėl įrašyti asignavimų lygį, iš dalies atitinkantį Europos Audito Rūmų, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno ir Europos išorės veiksmų tarnybos sąmatas, padidinant Biudžeto projekte numatytus asignavimus toms biudžeto eilutėms, kurios apima asignavimus, susijusius su naujais darbuotojais, taip pat jų etatų planuose numatytų etatų skaičių;

| c) | padidinti į kelias veiklos eilutes įrašytas sumas, atsižvelgiant į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno prašymą, kad 2023 m. biudžete būtų atsižvelgta į nenumatytas dideles pragyvenimo išlaidas, į kurias nebuvo atsižvelgta rengiant sąmatą; |
| --- | --- |

c)

padidinti į kelias veiklos eilutes įrašytas sumas, atsižvelgiant į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno prašymą, kad 2023 m. biudžete būtų atsižvelgta į nenumatytas dideles pragyvenimo išlaidas, į kurias nebuvo atsižvelgta rengiant sąmatą;

Taisomojo rašto vertinimas

| 80. | atkreipia dėmesį į 2023 m. bendrojo biudžeto projekto taisomąjį raštą Nr. 1, kurio bendras grynasis poveikis išlaidoms yra papildomi 758,3 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 2 394,9 mln. EUR mokėjimų asignavimų, įskaitant labai didelį mokėjimų asignavimų padidėjimą dėl lanksčios pagalbos teritorijoms; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija apskritai siūlo 2b, 5 ir 6 išlaidų kategorijoms mobilizuoti 822,1 mln. EUR lankstumo priemonės lėšų; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pažymi, kad taisomasis raštas apima tik kai kuriuos šioje rezoliucijoje išdėstytus Parlamentui susirūpinimą keliančius klausimus ir prioritetus, pvz., humanitarinės pagalbos padidinimą, ES CSM ir programą „Erasmus+“ ir didesnę paramą gynybai; vis dėlto reiškia susirūpinimą dėl to, kad siūlomų padidinimų nepakanka ir kad kai kurie siūlomi padidinimai yra tik biudžeto sutelkimas laikotarpio pradžioje, o ne papildomi asignavimai; |
| --- | --- |

81.

| 82. | atkreipia dėmesį į priemones ir veiksmus, kurių nuo karo pradžios iki šiol imtasi Ukrainai remti, ir ragina Komisiją pasiūlyti tolesnes priemones; apgailestauja, kad Komisijos pasiūlymuose dėl 2023 m. biudžeto nepateikiamas tinkamas atsakas į plataus masto Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą padarinius; mano, kad 2023 m. poreikiai yra daug didesni, nei siūloma taisomajame rašte; |
| --- | --- |

82.

| 83. | atkreipia dėmesį į pasiūlymą priemonės EURI finansavimo išlaidoms padengti mobilizuoti 450 mln. EUR pagal bendros maržos priemonę; atkreipia dėmesį į tai, kad faktinės sumos, kurių reikia priemonės EURI finansavimo išlaidoms bet kuriame konkrečiame metiniame biudžete padengti, priklauso nuo skolinimosi palūkanų normų, o tai lemia didelį netikrumą derybose dėl metinio biudžeto; pabrėžia, kad šios išlaidos niekada neturėtų būti patiriamos programų finansavimo sąskaita; pabrėžia, kad bendros maržos priemonę naudojant priemonės EURI finansavimo išlaidoms padengti taip pat ribojamas jau ir taip labai ribotas biudžeto lankstumas ir mažos maržos, taigi ir gebėjimas reaguoti į dabartinius ir naujus poreikius; primena, kad reikia skubiai iš esmės peržiūrėti DFP ir, kaip to reikalauja Parlamentas, priemonę EURI finansuoti viršijant DFP numatytas viršutines ribas; |
| --- | --- |

83.

| 84. | atkreipia dėmesį į patikslintą asignavimų kitiems skirsniams lygį, atsižvelgiant į dabartinę 2022 m. atlyginimų koregavimo sąmatą, kuri yra mažesnė, nei prognozuota 2023 m. biudžeto projekte, ir į asignavimų perkėlimą iš kitų institucijų į CERT-EU skirsnio „Kitos institucijos“ asignavimų lygį sumažinant 45 mln. EUR ir taip siekiant padidinti Sąjungos kibernetinio saugumo pajėgumus; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją kartu su bendrojo biudžeto projekto pakeitimais Tarybai, Komisijai, kitoms atitinkamoms institucijoms ir organams bei nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  OL L 424, 2020 12 15, p. 1.

(2)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

(3)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 11.

(4)  OL C 444 I, 2020 12 22.

(5)  2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa, projekto, 2 priedas: deklaracijos (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0357).

(6)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 28.

(7)  OL L 243, 2021 7 9, p. 1.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0219.

(9)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0005.

(10)  OL C 99, 2022 3 1, p. 158.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0010.

(12)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 1.

(13)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0106.

(14)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0127.

(15)  2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/695, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, nustatomos su ja susijusios dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1290/2013 ir (ES) Nr. 1291/2013 (OL L 170, 2021 5 12, p. 1).

(16)  2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą (OL L 212, 2001 8 7, p. 12).

---

| 2023 4 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 149/125 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 149/125

---

P9_TA(2022)0367

Tvaraus kuro naudojimas jūrų transporto sektoriuje (iniciatyva „FuelEU Maritime“) ***I

2022 m. spalio 19 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro naudojimo jūrų transporto sektoriuje, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2023/C 149/13)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | jūrų transportui tenka apie 75 proc. ES išorės prekybos ir 31 proc. ES vidaus prekybos pagal apimtis.
  Kartu dėl laivų eismo į Europos ekonominės erdvės uostus ir iš jų išmetama apie 11 proc. viso ES transporto išmetamo CO2 kiekio ir 3–4 proc. viso ES išmetamo CO2 kiekio.
  Kasmet valstybių narių uostuose įlaipinami ar išlaipinami 400 milijonų keleivių, įskaitant 14 milijonų keleivių kruiziniuose laivuose. Todėl jūrų transportas yra esminė Europos transporto sistemos sudedamoji dalis ir atlieka ypatingą vaidmenį Europos ekonomikoje. Jūrų transporto rinkoje vyrauja stipri Sąjungos ir ne tik Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų konkurencija, kuriai palaikyti būtinos vienodos sąlygos. Jūrų transporto rinkos ir jos ekonominės veiklos vykdytojų stabilumas ir gerovė priklauso nuo aiškios, suderintos politikos programos, kuriai galiojant jūrų transporto veiklos vykdytojai, uostai ir kiti sektoriaus dalyviai galėtų veikti turėdami vienodas galimybes. Kai rinka iškraipoma, laivų eksploatuotojai ar uostai gali atsidurti blogesnėje padėtyje negu konkurentai jūrų transporto sektoriuje arba kituose transporto sektoriuose. Atitinkamai jūrų transporto pramonė gali prarasti konkurencingumą, o piliečiai ir verslo subjektai – sujungiamumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

jūrų transportui tenka apie 75 proc. ES išorės prekybos ir 31 proc. ES vidaus prekybos pagal apimtis.
  Kartu dėl laivų eismo į Europos ekonominės erdvės uostus ir iš jų išmetama apie 11 proc. viso ES transporto išmetamo CO2 kiekio ir 3–4 proc. viso ES išmetamo CO2 kiekio.
  Kasmet valstybių narių uostuose įlaipinami ar išlaipinami 400 milijonų keleivių, įskaitant 14 milijonų keleivių kruiziniuose laivuose. Todėl jūrų transportas yra esminė Europos transporto sistemos sudedamoji dalis ir atlieka ypatingą vaidmenį Europos ekonomikoje. Jūrų transporto rinkoje vyrauja stipri Sąjungos ir ne tik Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų konkurencija, kuriai palaikyti būtinos vienodos sąlygos. Jūrų transporto rinkos ir jos ekonominės veiklos vykdytojų stabilumas ir gerovė priklauso nuo aiškios, suderintos politikos programos, kuriai galiojant jūrų transporto veiklos vykdytojai, uostai ir kiti sektoriaus dalyviai galėtų veikti turėdami vienodas galimybes. Kai rinka iškraipoma, laivų eksploatuotojai ar uostai gali atsidurti blogesnėje padėtyje negu konkurentai jūrų transporto sektoriuje arba kituose transporto sektoriuose. Atitinkamai jūrų transporto pramonė gali prarasti konkurencingumą, o piliečiai ir verslo subjektai – sujungiamumą;

| (1) | jūrų transportui tenka apie 75 proc. ES išorės prekybos ir 31 proc. ES vidaus prekybos pagal apimtis. Kasmet valstybių narių uostuose įlaipinami ar išlaipinami 400 milijonų keleivių, įskaitant 14 milijonų keleivių kruiziniuose laivuose. Todėl jūrų transportas yra esminė Europos transporto sistemos sudedamoji dalis ir atlieka ypatingą vaidmenį Europos ekonomikoje. Jūrų transporto rinkoje vyrauja stipri Sąjungos ir ne tik Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų konkurencija, kuriai palaikyti būtinos vienodos sąlygos
  pasauliniu lygmeniu
  . Jūrų transporto rinkos ir jos ekonominės veiklos vykdytojų stabilumas ir gerovė priklauso nuo aiškios, suderintos politikos programos, kuriai galiojant jūrų transporto veiklos vykdytojai, uostai ir kiti sektoriaus dalyviai galėtų veikti turėdami vienodas galimybes. Kai rinka iškraipoma, laivų eksploatuotojai ar uostai gali atsidurti blogesnėje padėtyje negu konkurentai jūrų transporto sektoriuje arba kituose transporto sektoriuose. Atitinkamai jūrų transporto pramonė gali prarasti konkurencingumą
  , darbo vietas
  , o piliečiai ir verslo subjektai – sujungiamumą; |
| --- | --- |

(1)

jūrų transportui tenka apie 75 proc. ES išorės prekybos ir 31 proc. ES vidaus prekybos pagal apimtis. Kasmet valstybių narių uostuose įlaipinami ar išlaipinami 400 milijonų keleivių, įskaitant 14 milijonų keleivių kruiziniuose laivuose. Todėl jūrų transportas yra esminė Europos transporto sistemos sudedamoji dalis ir atlieka ypatingą vaidmenį Europos ekonomikoje. Jūrų transporto rinkoje vyrauja stipri Sąjungos ir ne tik Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų konkurencija, kuriai palaikyti būtinos vienodos sąlygos
  pasauliniu lygmeniu
  . Jūrų transporto rinkos ir jos ekonominės veiklos vykdytojų stabilumas ir gerovė priklauso nuo aiškios, suderintos politikos programos, kuriai galiojant jūrų transporto veiklos vykdytojai, uostai ir kiti sektoriaus dalyviai galėtų veikti turėdami vienodas galimybes. Kai rinka iškraipoma, laivų eksploatuotojai ar uostai gali atsidurti blogesnėje padėtyje negu konkurentai jūrų transporto sektoriuje arba kituose transporto sektoriuose. Atitinkamai jūrų transporto pramonė gali prarasti konkurencingumą
  , darbo vietas
  , o piliečiai ir verslo subjektai – sujungiamumą;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | jūrų sektoriuje dirba 2 mln. europiečių ir jis prie ekonomikos prisideda 149 mlrd. EUR. Dėl kiekvieno milijono laivybos pramonėje sugeneruotų eurų generuojama 1,8  mln. EUR kituose ES ekonomikos sektoriuose

   (1a)

  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

jūrų sektoriuje dirba 2 mln. europiečių ir jis prie ekonomikos prisideda 149 mlrd. EUR. Dėl kiekvieno milijono laivybos pramonėje sugeneruotų eurų generuojama 1,8  mln. EUR kituose ES ekonomikos sektoriuose

   (1a)

  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

1 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1b) | jūrų transportas yra labiausiai aplinką tausojanti transporto rūšis, nes, palyginti su kitomis transporto rūšimis, vienai vežamų prekių tonai tenka gerokai mažesnis išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis

   (1a)

  .


  Kartu dėl laivų eismo į Europos ekonominės erdvės uostus ir iš jų išmetama apie 11 proc. viso ES transporto išmetamo CO2 kiekio ir 3–4 proc. viso ES išmetamo CO2 kiekio. Manoma, kad jūrų transporto išmetamas CO2 kiekis didės, jei nebus imtasi tolesnių veiksmų. Visi ekonomikos sektoriai turi prisidėti prie to, kad išmetamas ŠESD kiekis būtų sparčiai sumažintas ir ne vėliau kaip 2050 m. pasiektų nulinį grynąjį išmetamą ŠESD kiekį, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2021/1119. Todėl būtina, kad Sąjunga nustatytų plataus užmojo planą, kaip greitai atlikti ekologinę jūrų sektoriaus pertvarką, nes tai taip pat padėtų išlaikyti ir toliau skatinti pasaulinę Sąjungos lyderystę žaliųjų technologijų, paslaugų ir sprendimų srityje, ir toliau skatinti darbo vietų kūrimą susijusiose vertės grandinėse, sykiu išlaikant konkurencinį pranašumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1b)

jūrų transportas yra labiausiai aplinką tausojanti transporto rūšis, nes, palyginti su kitomis transporto rūšimis, vienai vežamų prekių tonai tenka gerokai mažesnis išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis

   (1a)

  .


  Kartu dėl laivų eismo į Europos ekonominės erdvės uostus ir iš jų išmetama apie 11 proc. viso ES transporto išmetamo CO2 kiekio ir 3–4 proc. viso ES išmetamo CO2 kiekio. Manoma, kad jūrų transporto išmetamas CO2 kiekis didės, jei nebus imtasi tolesnių veiksmų. Visi ekonomikos sektoriai turi prisidėti prie to, kad išmetamas ŠESD kiekis būtų sparčiai sumažintas ir ne vėliau kaip 2050 m. pasiektų nulinį grynąjį išmetamą ŠESD kiekį, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2021/1119. Todėl būtina, kad Sąjunga nustatytų plataus užmojo planą, kaip greitai atlikti ekologinę jūrų sektoriaus pertvarką, nes tai taip pat padėtų išlaikyti ir toliau skatinti pasaulinę Sąjungos lyderystę žaliųjų technologijų, paslaugų ir sprendimų srityje, ir toliau skatinti darbo vietų kūrimą susijusiose vertės grandinėse, sykiu išlaikant konkurencinį pranašumą;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | siekdama sustiprinti Paryžiaus susitarime išdėstytą Sąjungos klimato srities įsipareigojimą ir išdėstyti veiksmus, kurių bus imtasi, kad
  iki
  2050 m. būtų pasiektas poveikio klimatui neutralumas, bei paversti politinį įsipareigojimą teisine prievole, Komisija priėmė Pakeistą pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralizavimo sistema ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (19), ir Komunikatą „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis“ (20). Taip integruojamas ir tikslas iki 2030 m. bent 55 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį, palyginti su 1990 m. lygiu. Atitinkamai, siekiant motyvuoti naudoti tvariai gaminamą atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kurą, taip pat ir jūrų transporto sektoriuje, reikalingos įvairios papildomos politikos priemonės. Būtinoji technologijų plėtra ir diegimas
  turi
  būti
  vykdomi
  dar iki 2030 m., siekiant pasirengti po to vyksiantiems daug staigesniems pokyčiams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

siekdama sustiprinti Paryžiaus susitarime išdėstytą Sąjungos klimato srities įsipareigojimą ir išdėstyti veiksmus, kurių bus imtasi, kad
  iki
  2050 m. būtų pasiektas poveikio klimatui neutralumas, bei paversti politinį įsipareigojimą teisine prievole, Komisija priėmė Pakeistą pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralizavimo sistema ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (19), ir Komunikatą „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis“ (20). Taip integruojamas ir tikslas iki 2030 m. bent 55 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį, palyginti su 1990 m. lygiu. Atitinkamai, siekiant motyvuoti naudoti tvariai gaminamą atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kurą, taip pat ir jūrų transporto sektoriuje, reikalingos įvairios papildomos politikos priemonės. Būtinoji technologijų plėtra ir diegimas
  turi
  būti
  vykdomi
  dar iki 2030 m., siekiant pasirengti po to vyksiantiems daug staigesniems pokyčiams;

| (2) | siekdama sustiprinti Paryžiaus susitarime išdėstytą Sąjungos klimato srities įsipareigojimą ir išdėstyti veiksmus, kurių bus imtasi, kad
  ne vėliau kaip
  2050 m. būtų pasiektas poveikio klimatui neutralumas, bei paversti politinį įsipareigojimą teisine prievole, Komisija priėmė Pakeistą pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralizavimo sistema ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (19), ir Komunikatą „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis“ (20).Taip integruojamas ir tikslas iki 2030 m. bent 55 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį, palyginti su 1990 m. lygiu. Atitinkamai, siekiant
  skatinti ir paspartinti didelio masto gamybą ir
  motyvuoti naudoti tvariai gaminamą atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kurą, taip pat ir jūrų transporto sektoriuje, reikalingos įvairios papildomos politikos priemonės
  , sykiu laikantis technologinio neutralumo principo
  . Būtinoji technologijų plėtra ir diegimas
  turėtų
  būti
  kuo greičiau remiami ir turi pasistūmėti
  dar iki 2030 m., siekiant pasirengti po to vyksiantiems daug staigesniems pokyčiams
  . Taip pat būtina skatinti inovacijas ir remti mokslinius tyrimus, skirtus naujoms ir būsimoms inovacijoms, pvz., naujiems alternatyviesiems degalams, ekologiniam projektavimui, biologinėms medžiagoms, vėjiniam varymui ir pagalbinėms vėjinio varymo technologijoms; |
| --- | --- |

(2)

siekdama sustiprinti Paryžiaus susitarime išdėstytą Sąjungos klimato srities įsipareigojimą ir išdėstyti veiksmus, kurių bus imtasi, kad
  ne vėliau kaip
  2050 m. būtų pasiektas poveikio klimatui neutralumas, bei paversti politinį įsipareigojimą teisine prievole, Komisija priėmė Pakeistą pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralizavimo sistema ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (19), ir Komunikatą „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis“ (20).Taip integruojamas ir tikslas iki 2030 m. bent 55 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį, palyginti su 1990 m. lygiu. Atitinkamai, siekiant
  skatinti ir paspartinti didelio masto gamybą ir
  motyvuoti naudoti tvariai gaminamą atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kurą, taip pat ir jūrų transporto sektoriuje, reikalingos įvairios papildomos politikos priemonės
  , sykiu laikantis technologinio neutralumo principo
  . Būtinoji technologijų plėtra ir diegimas
  turėtų
  būti
  kuo greičiau remiami ir turi pasistūmėti
  dar iki 2030 m., siekiant pasirengti po to vyksiantiems daug staigesniems pokyčiams
  . Taip pat būtina skatinti inovacijas ir remti mokslinius tyrimus, skirtus naujoms ir būsimoms inovacijoms, pvz., naujiems alternatyviesiems degalams, ekologiniam projektavimui, biologinėms medžiagoms, vėjiniam varymui ir pagalbinėms vėjinio varymo technologijoms;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | tikėtina, kad SGD atliks pereinamojo laikotarpio vaidmenį jūrų transporto srityje, nes sudarys sąlygas palaipsniui pereiti prie netaršių alternatyvų, ypač tose srityse, kuriose šiuo metu nėra ekonomiškai perspektyvios netaršios galios pavaros technologijos. Darnaus ir išmanaus judumo strategijos komunikate nurodoma, kad netaršūs jūrų laivai rinkose pasirodys iki 2030 m. Dėl ilgo laivų eksploatavimo laikotarpio laivynas turėtų būti pertvarkomas laipsniškai. Transporto degalai, tokie kaip SGD, turi būti gaminami naudojant vis mažiau iškastinio kuro, pvz., įmaišant suskystinto biometano (biologinės kilmės SGD) arba atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako sintetinių dujinių degalų (elektrosintetinių dujų); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

tikėtina, kad SGD atliks pereinamojo laikotarpio vaidmenį jūrų transporto srityje, nes sudarys sąlygas palaipsniui pereiti prie netaršių alternatyvų, ypač tose srityse, kuriose šiuo metu nėra ekonomiškai perspektyvios netaršios galios pavaros technologijos. Darnaus ir išmanaus judumo strategijos komunikate nurodoma, kad netaršūs jūrų laivai rinkose pasirodys iki 2030 m. Dėl ilgo laivų eksploatavimo laikotarpio laivynas turėtų būti pertvarkomas laipsniškai. Transporto degalai, tokie kaip SGD, turi būti gaminami naudojant vis mažiau iškastinio kuro, pvz., įmaišant suskystinto biometano (biologinės kilmės SGD) arba atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako sintetinių dujinių degalų (elektrosintetinių dujų);

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | pereinant prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro bei pakaitinių energijos šaltinių, būtina užtikrinti tinkamą ES jūrų transporto rinkos veikimą ir sąžiningą konkurenciją laivų kuro, sudarančio didelę laivų eksploatuotojų išlaidų dalį, srityje. Kurui taikomi skirtingi reikalavimai įvairiose Sąjungos valstybėse narėse gali gerokai paveikti laivų eksploatuotojų ekonominius rezultatus ir neigiamai paveikti konkurenciją rinkoje. Dėl tarptautinio laivybos pobūdžio laivų eksploatuotojai gali lengvai bunkeriuoti trečiosiose šalyse ir gabenti didelį kuro kiekį. Taip gali
  susidaryti
  anglies dioksido nutekėjimas ir žalingas poveikis sektoriaus konkurencingumui, jeigu valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose jūrų uostuose bus tik užtikrintas atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro prieinamumas, bet kartu nebus nustatyta jo naudojimo reikalavimų, taikomų visiems laivų eksploatuotojams, atvykstantiems į valstybių narių jurisdikcijai priklausančius uostus ir iš jų išvykstantiems. Šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos priemonės, kuriomis būtų užtikrinta, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro skverbtis laivų kuro rinkoje vyktų sąžiningomis konkurencijos ES jūrų transporto rinkoje sąlygomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

pereinant prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro bei pakaitinių energijos šaltinių, būtina užtikrinti tinkamą ES jūrų transporto rinkos veikimą ir sąžiningą konkurenciją laivų kuro, sudarančio didelę laivų eksploatuotojų išlaidų dalį, srityje. Kurui taikomi skirtingi reikalavimai įvairiose Sąjungos valstybėse narėse gali gerokai paveikti laivų eksploatuotojų ekonominius rezultatus ir neigiamai paveikti konkurenciją rinkoje. Dėl tarptautinio laivybos pobūdžio laivų eksploatuotojai gali lengvai bunkeriuoti trečiosiose šalyse ir gabenti didelį kuro kiekį. Taip gali
  susidaryti
  anglies dioksido nutekėjimas ir žalingas poveikis sektoriaus konkurencingumui, jeigu valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose jūrų uostuose bus tik užtikrintas atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro prieinamumas, bet kartu nebus nustatyta jo naudojimo reikalavimų, taikomų visiems laivų eksploatuotojams, atvykstantiems į valstybių narių jurisdikcijai priklausančius uostus ir iš jų išvykstantiems. Šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos priemonės, kuriomis būtų užtikrinta, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro skverbtis laivų kuro rinkoje vyktų sąžiningomis konkurencijos ES jūrų transporto rinkoje sąlygomis;

| (3) | pereinant prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro bei pakaitinių energijos šaltinių, būtina užtikrinti tinkamą ES jūrų transporto rinkos veikimą ir sąžiningą konkurenciją laivų kuro, sudarančio didelę laivų eksploatuotojų išlaidų dalį
  (paprastai 35–53 proc. krovinių vežimo laivais įkainio)
  , srityje.
  Todėl politikos priemonės turi būti ekonomiškai efektyvios ir jomis turi būti siekiama kuo labiau sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro kuo mažesnėmis sąnaudomis.
  Kurui taikomi skirtingi reikalavimai įvairiose Sąjungos valstybėse narėse gali gerokai paveikti laivų eksploatuotojų ekonominius rezultatus ir neigiamai paveikti konkurenciją rinkoje. Dėl tarptautinio laivybos pobūdžio laivų eksploatuotojai gali lengvai bunkeriuoti trečiosiose šalyse ir gabenti didelį kuro kiekį
  , ir tai taip pat galėtų prisidėti prie rizikos, kad Sąjungos uostai, palyginti su ne Sąjungos uostais, praras konkurencingumą
  . Taip gali
  atsirasti
  anglies dioksido nutekėjimas
  bei verslo perkėlimas
  ir žalingas poveikis sektoriaus konkurencingumui, jeigu valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose jūrų uostuose bus tik užtikrintas atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro prieinamumas, bet kartu nebus nustatyta jo naudojimo reikalavimų, taikomų visiems laivų eksploatuotojams, atvykstantiems į valstybių narių jurisdikcijai priklausančius uostus ir iš jų išvykstantiems. Šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos priemonės, kuriomis būtų užtikrinta, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro skverbtis laivų kuro rinkoje vyktų sąžiningomis konkurencijos ES jūrų transporto rinkoje sąlygomis
  , paliekant laivybos veiklos vykdytojams galimybę mažinti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo išlaidas. Tokia galimybė itin svarbi siekiant užtikrinti Europos laivybos pramonės konkurencingumą ir logistikos maršrutų, jungiančių Europos uostus su pasaulinės prekybos keliais, svarbą; |
| --- | --- |

(3)

pereinant prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro bei pakaitinių energijos šaltinių, būtina užtikrinti tinkamą ES jūrų transporto rinkos veikimą ir sąžiningą konkurenciją laivų kuro, sudarančio didelę laivų eksploatuotojų išlaidų dalį
  (paprastai 35–53 proc. krovinių vežimo laivais įkainio)
  , srityje.
  Todėl politikos priemonės turi būti ekonomiškai efektyvios ir jomis turi būti siekiama kuo labiau sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro kuo mažesnėmis sąnaudomis.
  Kurui taikomi skirtingi reikalavimai įvairiose Sąjungos valstybėse narėse gali gerokai paveikti laivų eksploatuotojų ekonominius rezultatus ir neigiamai paveikti konkurenciją rinkoje. Dėl tarptautinio laivybos pobūdžio laivų eksploatuotojai gali lengvai bunkeriuoti trečiosiose šalyse ir gabenti didelį kuro kiekį
  , ir tai taip pat galėtų prisidėti prie rizikos, kad Sąjungos uostai, palyginti su ne Sąjungos uostais, praras konkurencingumą
  . Taip gali
  atsirasti
  anglies dioksido nutekėjimas
  bei verslo perkėlimas
  ir žalingas poveikis sektoriaus konkurencingumui, jeigu valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose jūrų uostuose bus tik užtikrintas atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro prieinamumas, bet kartu nebus nustatyta jo naudojimo reikalavimų, taikomų visiems laivų eksploatuotojams, atvykstantiems į valstybių narių jurisdikcijai priklausančius uostus ir iš jų išvykstantiems. Šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos priemonės, kuriomis būtų užtikrinta, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro skverbtis laivų kuro rinkoje vyktų sąžiningomis konkurencijos ES jūrų transporto rinkoje sąlygomis
  , paliekant laivybos veiklos vykdytojams galimybę mažinti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo išlaidas. Tokia galimybė itin svarbi siekiant užtikrinti Europos laivybos pramonės konkurencingumą ir logistikos maršrutų, jungiančių Europos uostus su pasaulinės prekybos keliais, svarbą;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | jūrų sektoriui būdinga nuožmi tarptautinė konkurencija. Dideli reglamentavimo naštos skirtumai vėliavų valstybėse labai paskatino nepageidaujamą praktiką, pvz., laivų vėliavų keitimą. Sektoriui būdingas pasaulinis pobūdis rodo, kad svarbu laikytis neutralaus požiūrio vėliavos atžvilgiu ir sukurti palankią reglamentavimo aplinką, nes tai yra būtina sąlyga siekiant pritraukti naujų investicijų ir išsaugoti Europos uostų, laivų savininkų ir operatorių konkurencingumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

jūrų sektoriui būdinga nuožmi tarptautinė konkurencija. Dideli reglamentavimo naštos skirtumai vėliavų valstybėse labai paskatino nepageidaujamą praktiką, pvz., laivų vėliavų keitimą. Sektoriui būdingas pasaulinis pobūdis rodo, kad svarbu laikytis neutralaus požiūrio vėliavos atžvilgiu ir sukurti palankią reglamentavimo aplinką, nes tai yra būtina sąlyga siekiant pritraukti naujų investicijų ir išsaugoti Europos uostų, laivų savininkų ir operatorių konkurencingumą;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | siekiant padaryti poveikį visai jūrų transporto sektoriaus veiklai, tikslinga, kad šis reglamentas apimtų tam tikrą reisų tarp valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto ir trečiosios šalies jurisdikcijai priklausančio uosto dalį. Taigi, šis reglamentas turėtų būti taikomas pusei energijos, kurią suvartoja laivas, atvykstantis į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį uostą iš valstybės narės jurisdikcijai nepriklausančio uosto, pusei energijos, kurią suvartoja laivas, išvykstantis iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto ir atvykstantis į valstybės narės jurisdikcijai nepriklausantį uostą, visai energijai, kurią suvartoja laivas, atvykstantis į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį uostą iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto, ir energijai, naudojamai laive, prisišvartavusiame valstybės narės jurisdikcijai priklausančiame uoste. Tokiu laivo, atliekančio tiek atvykstamuosius, tiek išvykstamuosius reisus tarp Sąjungos ir trečiųjų šalių, naudojamos energijos reglamentavimu užtikrinamas šio reglamento veiksmingumas, be kita ko, padidinant teigiamą tokios sistemos poveikį aplinkai.
  Kartu
  taikant
  tokią
  sistemą
  apribojama
  apsilankymų uostuose, leidžiančiuose apeiti reikalavimus, rizika ir perkrovimo veiklos iškėlimo iš Sąjungos rizika. Siekiant užtikrinti sklandžią jūrų laivybą, vienodas sąlygas jūrų transporto veiklos vykdytojams ir uostams ir išvengti iškraipymų vidaus rinkoje, šiame reglamente nustatytos vienodos taisyklės turėtų būti taikomos visiems reisams, per kuriuos atvykstama į valstybių narių jurisdikcijai priklausančius uostus arba iš jų išvykstama, taip pat laivų buvimui tuose uostuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

siekiant padaryti poveikį visai jūrų transporto sektoriaus veiklai, tikslinga, kad šis reglamentas apimtų tam tikrą reisų tarp valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto ir trečiosios šalies jurisdikcijai priklausančio uosto dalį. Taigi, šis reglamentas turėtų būti taikomas pusei energijos, kurią suvartoja laivas, atvykstantis į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį uostą iš valstybės narės jurisdikcijai nepriklausančio uosto, pusei energijos, kurią suvartoja laivas, išvykstantis iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto ir atvykstantis į valstybės narės jurisdikcijai nepriklausantį uostą, visai energijai, kurią suvartoja laivas, atvykstantis į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį uostą iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto, ir energijai, naudojamai laive, prisišvartavusiame valstybės narės jurisdikcijai priklausančiame uoste. Tokiu laivo, atliekančio tiek atvykstamuosius, tiek išvykstamuosius reisus tarp Sąjungos ir trečiųjų šalių, naudojamos energijos reglamentavimu užtikrinamas šio reglamento veiksmingumas, be kita ko, padidinant teigiamą tokios sistemos poveikį aplinkai.
  Kartu
  taikant
  tokią
  sistemą
  apribojama
  apsilankymų uostuose, leidžiančiuose apeiti reikalavimus, rizika ir perkrovimo veiklos iškėlimo iš Sąjungos rizika. Siekiant užtikrinti sklandžią jūrų laivybą, vienodas sąlygas jūrų transporto veiklos vykdytojams ir uostams ir išvengti iškraipymų vidaus rinkoje, šiame reglamente nustatytos vienodos taisyklės turėtų būti taikomos visiems reisams, per kuriuos atvykstama į valstybių narių jurisdikcijai priklausančius uostus arba iš jų išvykstama, taip pat laivų buvimui tuose uostuose;

| (4) | siekiant padaryti poveikį visai jūrų transporto sektoriaus veiklai, tikslinga, kad šis reglamentas apimtų tam tikrą reisų tarp valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto ir trečiosios šalies jurisdikcijai priklausančio uosto dalį. Taigi, šis reglamentas turėtų būti taikomas pusei energijos, kurią suvartoja laivas, atvykstantis į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį uostą iš valstybės narės jurisdikcijai nepriklausančio uosto, pusei energijos, kurią suvartoja laivas, išvykstantis iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto ir atvykstantis į valstybės narės jurisdikcijai nepriklausantį uostą, visai energijai, kurią suvartoja laivas, atvykstantis į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį uostą iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto, ir energijai, naudojamai laive, prisišvartavusiame valstybės narės jurisdikcijai priklausančiame uoste. Tokiu laivo, atliekančio tiek atvykstamuosius, tiek išvykstamuosius reisus tarp Sąjungos ir trečiųjų šalių, naudojamos energijos reglamentavimu užtikrinamas šio reglamento veiksmingumas, be kita ko, padidinant teigiamą tokios sistemos poveikį aplinkai. Taikant
  šią
  sistemą
  turėtų būti apribota
  apsilankymų uostuose, leidžiančiuose apeiti reikalavimus, rizika ir perkrovimo veiklos iškėlimo iš Sąjungos rizika. Siekiant užtikrinti sklandžią jūrų laivybą, vienodas sąlygas jūrų transporto veiklos vykdytojams ir uostams ir išvengti iškraipymų vidaus rinkoje, šiame reglamente nustatytos vienodos taisyklės turėtų būti taikomos visiems reisams, per kuriuos atvykstama į valstybių narių jurisdikcijai priklausančius uostus arba iš jų išvykstama, taip pat laivų buvimui tuose uostuose
  . Komisija turėtų sukurti stebėsenos sistemą, skirtą specialiai anglies dioksido nutekėjimui ir verslo perkėlimui bei galimai vengimo praktikai vertinti, ir sudaryti galimų verslo veiklos rūšių, kurios nepriskiriamos prie pagrindinės veiklos, vykdomos lankantis kaimyniniuose ES uostuose, sąrašą. Tokiu būdu, jei pranešama apie didelį anglies dioksido nutekėjimą ir verslo perkėlimą bei vengimo praktiką, Komisija turėtų pasiūlyti priemonių šiems klausimams spręsti; |
| --- | --- |

(4)

siekiant padaryti poveikį visai jūrų transporto sektoriaus veiklai, tikslinga, kad šis reglamentas apimtų tam tikrą reisų tarp valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto ir trečiosios šalies jurisdikcijai priklausančio uosto dalį. Taigi, šis reglamentas turėtų būti taikomas pusei energijos, kurią suvartoja laivas, atvykstantis į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį uostą iš valstybės narės jurisdikcijai nepriklausančio uosto, pusei energijos, kurią suvartoja laivas, išvykstantis iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto ir atvykstantis į valstybės narės jurisdikcijai nepriklausantį uostą, visai energijai, kurią suvartoja laivas, atvykstantis į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį uostą iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto, ir energijai, naudojamai laive, prisišvartavusiame valstybės narės jurisdikcijai priklausančiame uoste. Tokiu laivo, atliekančio tiek atvykstamuosius, tiek išvykstamuosius reisus tarp Sąjungos ir trečiųjų šalių, naudojamos energijos reglamentavimu užtikrinamas šio reglamento veiksmingumas, be kita ko, padidinant teigiamą tokios sistemos poveikį aplinkai. Taikant
  šią
  sistemą
  turėtų būti apribota
  apsilankymų uostuose, leidžiančiuose apeiti reikalavimus, rizika ir perkrovimo veiklos iškėlimo iš Sąjungos rizika. Siekiant užtikrinti sklandžią jūrų laivybą, vienodas sąlygas jūrų transporto veiklos vykdytojams ir uostams ir išvengti iškraipymų vidaus rinkoje, šiame reglamente nustatytos vienodos taisyklės turėtų būti taikomos visiems reisams, per kuriuos atvykstama į valstybių narių jurisdikcijai priklausančius uostus arba iš jų išvykstama, taip pat laivų buvimui tuose uostuose
  . Komisija turėtų sukurti stebėsenos sistemą, skirtą specialiai anglies dioksido nutekėjimui ir verslo perkėlimui bei galimai vengimo praktikai vertinti, ir sudaryti galimų verslo veiklos rūšių, kurios nepriskiriamos prie pagrindinės veiklos, vykdomos lankantis kaimyniniuose ES uostuose, sąrašą. Tokiu būdu, jei pranešama apie didelį anglies dioksido nutekėjimą ir verslo perkėlimą bei vengimo praktiką, Komisija turėtų pasiūlyti priemonių šiems klausimams spręsti;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | atsižvelgiant į tai, kad dėl šio reglamento sektoriuose atsiras papildomų reikalavimų laikymosi išlaidų, reikia imtis kompensuojamųjų veiksmų, kad nepadidėtų bendra reglamentavimo našta. Todėl prieš taikant šį reglamentą Komisija turėtų pateikti pasiūlymų dėl šiuo reglamentu nustatytos reglamentavimo naštos kompensavimo iš dalies pakeičiant arba panaikinant kitų Sąjungos teisėkūros procedūra priimamų aktų nuostatas, dėl kurių jūrų sektoriuje sukuriama reglamentavimo našta; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

atsižvelgiant į tai, kad dėl šio reglamento sektoriuose atsiras papildomų reikalavimų laikymosi išlaidų, reikia imtis kompensuojamųjų veiksmų, kad nepadidėtų bendra reglamentavimo našta. Todėl prieš taikant šį reglamentą Komisija turėtų pateikti pasiūlymų dėl šiuo reglamentu nustatytos reglamentavimo naštos kompensavimo iš dalies pakeičiant arba panaikinant kitų Sąjungos teisėkūros procedūra priimamų aktų nuostatas, dėl kurių jūrų sektoriuje sukuriama reglamentavimo našta;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

4 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4b) | siekiant užtikrinti būtiną teisinio tikrumo ir tikrumo dėl investicijų lygį, šis reglamentas turėtų būti glaudžiai susietas ir derėti su Reglamentu XXXX-XXX (Alternatyviųjų degalų infrastruktūros reglamentu), Direktyva 2003/87/EB (ES ATLPS direktyva), Direktyva XXXX-XXX (Atsinaujinančių išteklių energijos direktyva) ir Direktyva 2003/96/EB (Energijos mokesčių direktyva). Toks suderinimas turėtų padėti sukurti nuoseklią laivybos sektoriaus teisės aktų sistemą, kuri padėtų gerokai padidinti tvarių alternatyviųjų degalų gamybą, užtikrintų būtinos infrastruktūros diegimą ir skatintų nuolat didėjančią procentinę dalį laivų naudoti tokį kurą. Siekiant užtikrinti bendrą suderinamumą su Sąjungos klimato, konkurencingumo ir tvaraus ekonomikos augimo tikslais, visa apimantis, bendras ir kompleksinis tų teisėkūros procedūra priimamų aktų poveikis klimatui ir ekonomikai turėtų būti vertinamas visapusiškai ir nuolat; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4b)

siekiant užtikrinti būtiną teisinio tikrumo ir tikrumo dėl investicijų lygį, šis reglamentas turėtų būti glaudžiai susietas ir derėti su Reglamentu XXXX-XXX (Alternatyviųjų degalų infrastruktūros reglamentu), Direktyva 2003/87/EB (ES ATLPS direktyva), Direktyva XXXX-XXX (Atsinaujinančių išteklių energijos direktyva) ir Direktyva 2003/96/EB (Energijos mokesčių direktyva). Toks suderinimas turėtų padėti sukurti nuoseklią laivybos sektoriaus teisės aktų sistemą, kuri padėtų gerokai padidinti tvarių alternatyviųjų degalų gamybą, užtikrintų būtinos infrastruktūros diegimą ir skatintų nuolat didėjančią procentinę dalį laivų naudoti tokį kurą. Siekiant užtikrinti bendrą suderinamumą su Sąjungos klimato, konkurencingumo ir tvaraus ekonomikos augimo tikslais, visa apimantis, bendras ir kompleksinis tų teisėkūros procedūra priimamų aktų poveikis klimatui ir ekonomikai turėtų būti vertinamas visapusiškai ir nuolat;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

4 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4c) | uostų pareiga tiekti elektros energiją nuo kranto turėtų būti suderinta su atitinkamu prisišvartavusių laivų įpareigojimu prisijungti prie tiekti elektrą skirtos įkrovimo infrastruktūros, kad būtų užtikrintas tos infrastruktūros veiksmingumas ir išvengta neišnaudojamo turto rizikos. Be to, reikėtų dėti pastangas, kad būtų sumažintos išlaidos, susijusios su įkrovimu nuo kranto, visam laikui atleidžiant nuo uoste esantiems laivams tiekiamos elektros energijos mokesčių, iš dalies pakeičiant Direktyvą XXXX-XXXX (Energijos mokesčių direktyvą); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4c)

uostų pareiga tiekti elektros energiją nuo kranto turėtų būti suderinta su atitinkamu prisišvartavusių laivų įpareigojimu prisijungti prie tiekti elektrą skirtos įkrovimo infrastruktūros, kad būtų užtikrintas tos infrastruktūros veiksmingumas ir išvengta neišnaudojamo turto rizikos. Be to, reikėtų dėti pastangas, kad būtų sumažintos išlaidos, susijusios su įkrovimu nuo kranto, visam laikui atleidžiant nuo uoste esantiems laivams tiekiamos elektros energijos mokesčių, iš dalies pakeičiant Direktyvą XXXX-XXXX (Energijos mokesčių direktyvą);

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | atsižvelgiant į padidėjusias vežimo išlaidas šio reglamento reikalavimų neatitinkantiems laivams, turėtų būti sprendžiama vengiamojo elgesio ir šio reglamento nuostatų apėjimo rizikos problema, visų pirma konteinervežių linijinės laivybos segmento atveju. Išlaidų, susijusių su šio reglamento laikymusi, apribojimo tikslu įplaukiant į Sąjungos kaimynystėje esančius uostus būtų ne tik mažinama numatyta nauda aplinkai ir gerokai kenkiama šiuo reglamentu siekiamiems tikslams, bet galėtų būti išmetama ir daugiau teršalų dėl papildomo atstumo, nuplaukiamo siekiant išvengti šio reglamento taikymo. Todėl į įplaukimo uosto sąvoką tikslinga neįtraukti tam tikrų sustojimų ne Sąjungos uostuose. Šis neįtraukimas turėtų būti taikomas Sąjungos kaimynystėje esantiems uostams, kuriuose vengimo rizika yra didžiausia. 300 jūrmylių riba yra proporcingas atsakas į tą riziką, siekiant išlaikyti pusiausvyrą tarp papildomos naštos ir vengimo rizikos. Be to, į įplaukimo uosto sąvoką neturėtų būti įtraukti tik tie konteinervežiai ir uostai, kurių pagrindinė veikla yra konteinerių perkrovimas. Tokių vežimų atveju vengimo rizika taip pat yra persikėlimo iš paskirstymo centro uosto į uostus už Sąjungos ribų pavojus, o dėl to vengimo padariniai pasunkėtų dar labiau. Dėl šios priežasties ir nesant IMO privalomos sistemos dėl atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro naudojimo tarptautiniams reisams pasauliniu mastu, kurios užmojis būtų panašus į šiame reglamente nustatytus reikalavimus, konteinervežių sustojimas kaimyniniame konteinerių perkrovimo uoste neturėtų būti laikomas sustojimu įplaukimo uostuose šio reglamento prasme. Siekiant užtikrinti, kad priemonė būtų proporcinga siekiamiems tikslams ir ją taikant būtų sudarytos vienodos sąlygos, reikėtų atsižvelgti į priemones trečiosiose šalyse, kurių poveikis lygiavertis šio reglamento poveikiui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

atsižvelgiant į padidėjusias vežimo išlaidas šio reglamento reikalavimų neatitinkantiems laivams, turėtų būti sprendžiama vengiamojo elgesio ir šio reglamento nuostatų apėjimo rizikos problema, visų pirma konteinervežių linijinės laivybos segmento atveju. Išlaidų, susijusių su šio reglamento laikymusi, apribojimo tikslu įplaukiant į Sąjungos kaimynystėje esančius uostus būtų ne tik mažinama numatyta nauda aplinkai ir gerokai kenkiama šiuo reglamentu siekiamiems tikslams, bet galėtų būti išmetama ir daugiau teršalų dėl papildomo atstumo, nuplaukiamo siekiant išvengti šio reglamento taikymo. Todėl į įplaukimo uosto sąvoką tikslinga neįtraukti tam tikrų sustojimų ne Sąjungos uostuose. Šis neįtraukimas turėtų būti taikomas Sąjungos kaimynystėje esantiems uostams, kuriuose vengimo rizika yra didžiausia. 300 jūrmylių riba yra proporcingas atsakas į tą riziką, siekiant išlaikyti pusiausvyrą tarp papildomos naštos ir vengimo rizikos. Be to, į įplaukimo uosto sąvoką neturėtų būti įtraukti tik tie konteinervežiai ir uostai, kurių pagrindinė veikla yra konteinerių perkrovimas. Tokių vežimų atveju vengimo rizika taip pat yra persikėlimo iš paskirstymo centro uosto į uostus už Sąjungos ribų pavojus, o dėl to vengimo padariniai pasunkėtų dar labiau. Dėl šios priežasties ir nesant IMO privalomos sistemos dėl atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro naudojimo tarptautiniams reisams pasauliniu mastu, kurios užmojis būtų panašus į šiame reglamente nustatytus reikalavimus, konteinervežių sustojimas kaimyniniame konteinerių perkrovimo uoste neturėtų būti laikomas sustojimu įplaukimo uostuose šio reglamento prasme. Siekiant užtikrinti, kad priemonė būtų proporcinga siekiamiems tikslams ir ją taikant būtų sudarytos vienodos sąlygos, reikėtų atsižvelgti į priemones trečiosiose šalyse, kurių poveikis lygiavertis šio reglamento poveikiui;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

5 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5b) | siekiant atsižvelgti į specifinę salų regionų padėtį, kaip pabrėžta Sutarties 174 straipsnyje, ir į poreikį išsaugoti susisiekimą tarp salų ir periferinių regionų su centriniais Sąjungos regionais, turėtų būti leidžiama taikyti laikinas išimtis reisams, atliekamiems keleiviniais laivais, išskyrus kruizinius keleivinius laivus, tarp valstybės narės jurisdikcijai priklausančio įplaukimo uosto ir tos pačios valstybės narės jurisdikcijai priklausančio įplaukimo uosto, esančio saloje, kurioje yra mažiau kaip 100 000 nuolatinių gyventojų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5b)

siekiant atsižvelgti į specifinę salų regionų padėtį, kaip pabrėžta Sutarties 174 straipsnyje, ir į poreikį išsaugoti susisiekimą tarp salų ir periferinių regionų su centriniais Sąjungos regionais, turėtų būti leidžiama taikyti laikinas išimtis reisams, atliekamiems keleiviniais laivais, išskyrus kruizinius keleivinius laivus, tarp valstybės narės jurisdikcijai priklausančio įplaukimo uosto ir tos pačios valstybės narės jurisdikcijai priklausančio įplaukimo uosto, esančio saloje, kurioje yra mažiau kaip 100 000 nuolatinių gyventojų;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

5 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5c) | atsižvelgiant į atokiausių Sąjungos regionų ypatumus, ypač į jų atokumą ir izoliuotumą, taip pat į jiems kylančias kliūtis, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas jų prieinamumo išlaikymui ir galimybei veiksmingai su jais susisiekti naudojantis jūrų transportu. Todėl į šio reglamento taikymo sritį turėtų būti įtraukta tik pusė energijos, sunaudojamos reisams iš atokiausio regiono įplaukimo uosto arba į jį. Dėl tos pačios priežasties turėtų būti leidžiama taikyti laikinas išimtis reisams tarp vieno viename iš atokiausių regionų esančio įplaukimo uosto ir kito kitame iš atokiausių regionų esančio įplaukimo uosto ir energijai, sunaudotai jiems būnant atitinkamų atokiausių regionų įplaukimo uostuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5c)

atsižvelgiant į atokiausių Sąjungos regionų ypatumus, ypač į jų atokumą ir izoliuotumą, taip pat į jiems kylančias kliūtis, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas jų prieinamumo išlaikymui ir galimybei veiksmingai su jais susisiekti naudojantis jūrų transportu. Todėl į šio reglamento taikymo sritį turėtų būti įtraukta tik pusė energijos, sunaudojamos reisams iš atokiausio regiono įplaukimo uosto arba į jį. Dėl tos pačios priežasties turėtų būti leidžiama taikyti laikinas išimtis reisams tarp vieno viename iš atokiausių regionų esančio įplaukimo uosto ir kito kitame iš atokiausių regionų esančio įplaukimo uosto ir energijai, sunaudotai jiems būnant atitinkamų atokiausių regionų įplaukimo uostuose;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

5 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5d) | siekiant užtikrinti vienodas sąlygas laivams, be kita ko, pastatytiems plaukioti į valstybių narių uostus, iš jų arba tarp jų ledu pasidengusiais vandenimis, apskaičiuojant sumažinamą išmetamą ŠESD kiekį kiekvienam laivui turėtų būti atsižvelgiama į specifinę informaciją, susijusią su laivo ledo klase ir laivyba ledo sąlygomis, taip pat į duomenis, kurie stebimi ir teikiami pagal Reglamentą (ES) 2015/757; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5d)

siekiant užtikrinti vienodas sąlygas laivams, be kita ko, pastatytiems plaukioti į valstybių narių uostus, iš jų arba tarp jų ledu pasidengusiais vandenimis, apskaičiuojant sumažinamą išmetamą ŠESD kiekį kiekvienam laivui turėtų būti atsižvelgiama į specifinę informaciją, susijusią su laivo ledo klase ir laivyba ledo sąlygomis, taip pat į duomenis, kurie stebimi ir teikiami pagal Reglamentą (ES) 2015/757;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | už šio reglamento vykdymą atsakingas asmuo arba organizacija turėtų būti laivybos bendrovė, apibrėžiama kaip laivo savininkas arba kita organizacija ar asmuo, pavyzdžiui, valdytojas ar laivo be įgulos frachtuotojas, kuris iš laivo savininko yra perėmęs atsakomybę už laivo eksploatavimą ir kuris, prisiimdamas šią atsakomybę, sutiko perimti visas Tarptautiniu saugaus laivų eksploatavimo ir taršos prevencijos valdymo kodeksu nustatytas pareigas ir atsakomybę. Ši apibrėžtis grindžiama Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2015/757 (21) 3 straipsnio d punkte pateikta bendrovės apibrėžtimi ir atitinka 2016 m. Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) sukurtą pasaulinę duomenų rinkimo sistemą. Kaip numatyta pagal principą „teršėjas moka“, laivybos bendrovė sutartine tvarka galėtų iš subjekto, tiesiogiai atsakingo už sprendimus, turinčius poveikį laivo sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumui, pareikalauti atlyginti išlaidas, patirtas šiame reglamente reikalaujamai atitikčiai pasiekti. Paprastai tai yra subjektas, kuris yra atsakingas už laivo kuro, maršruto ir greičio pasirinkimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

už šio reglamento vykdymą atsakingas asmuo arba organizacija turėtų būti laivybos bendrovė, apibrėžiama kaip laivo savininkas arba kita organizacija ar asmuo, pavyzdžiui, valdytojas ar laivo be įgulos frachtuotojas, kuris iš laivo savininko yra perėmęs atsakomybę už laivo eksploatavimą ir kuris, prisiimdamas šią atsakomybę, sutiko perimti visas Tarptautiniu saugaus laivų eksploatavimo ir taršos prevencijos valdymo kodeksu nustatytas pareigas ir atsakomybę. Ši apibrėžtis grindžiama Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2015/757 (21) 3 straipsnio d punkte pateikta bendrovės apibrėžtimi ir atitinka 2016 m. Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) sukurtą pasaulinę duomenų rinkimo sistemą. Kaip numatyta pagal principą „teršėjas moka“, laivybos bendrovė sutartine tvarka galėtų iš subjekto, tiesiogiai atsakingo už sprendimus, turinčius poveikį laivo sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumui, pareikalauti atlyginti išlaidas, patirtas šiame reglamente reikalaujamai atitikčiai pasiekti. Paprastai tai yra subjektas, kuris yra atsakingas už laivo kuro, maršruto ir greičio pasirinkimą;

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | siekiant sumažinti administracinę naštą, ypač mažesniems veiklos vykdytojams, šis reglamentavimas neturėtų būti taikomas primityvios konstrukcijos mediniams laivams
  ir ne mechaniniu būdu varomiems laivams
  , jis visų pirma turėtų būti taikomas laivams, kurių bendroji talpa didesnė kaip 5 000 . Nors šie pastarieji laivai sudaro tik maždaug 55 proc. visų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/757 į uostus įplaukiančių laivų, jie išmeta 90 proc. laivybos sektoriuje išmetamo anglies dioksido (CO2) kiekio; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

siekiant sumažinti administracinę naštą, ypač mažesniems veiklos vykdytojams, šis reglamentavimas neturėtų būti taikomas primityvios konstrukcijos mediniams laivams
  ir ne mechaniniu būdu varomiems laivams
  , jis visų pirma turėtų būti taikomas laivams, kurių bendroji talpa didesnė kaip 5 000 . Nors šie pastarieji laivai sudaro tik maždaug 55 proc. visų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/757 į uostus įplaukiančių laivų, jie išmeta 90 proc. laivybos sektoriuje išmetamo anglies dioksido (CO2) kiekio;

| (7) | siekiant sumažinti administracinę naštą, ypač mažesniems veiklos vykdytojams, šis reglamentavimas neturėtų būti taikomas primityvios konstrukcijos mediniams laivams, jis visų pirma turėtų būti taikomas laivams, kurių bendroji talpa didesnė kaip 5 000 . Nors šie pastarieji laivai sudaro tik maždaug 55 proc. visų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/757 į uostus įplaukiančių laivų, jie išmeta 90 proc. laivybos sektoriuje išmetamo anglies dioksido (CO2) kiekio; |
| --- | --- |

(7)

siekiant sumažinti administracinę naštą, ypač mažesniems veiklos vykdytojams, šis reglamentavimas neturėtų būti taikomas primityvios konstrukcijos mediniams laivams, jis visų pirma turėtų būti taikomas laivams, kurių bendroji talpa didesnė kaip 5 000 . Nors šie pastarieji laivai sudaro tik maždaug 55 proc. visų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/757 į uostus įplaukiančių laivų, jie išmeta 90 proc. laivybos sektoriuje išmetamo anglies dioksido (CO2) kiekio;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | siekdama užtikrinti nuolatinį šio reglamento veiksmingumą, Komisija turėtų stebėti jo veikimą ir atlikti bendrosios talpos ribos ir laivų tipų, kuriems taikomas šis reglamentas, poveikio vertinimus. Komisija visų pirma turėtų nuspręsti, ar yra rimtų priežasčių į šio reglamento taikymo sritį įtraukti mažesnius laivus ir papildomus laivų tipus. Komisija visų pirma turėtų atsižvelgti į tokius aspektus kaip atitinkamų duomenų prieinamumas, galimas išmetamo ŠESD kiekio sumažinimas ir taikymo srities išplėtimo veiksmingumas turint mintyje poveikį klimatui, administracinės naštos mastą ir finansinius bei socialinius padarinius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

siekdama užtikrinti nuolatinį šio reglamento veiksmingumą, Komisija turėtų stebėti jo veikimą ir atlikti bendrosios talpos ribos ir laivų tipų, kuriems taikomas šis reglamentas, poveikio vertinimus. Komisija visų pirma turėtų nuspręsti, ar yra rimtų priežasčių į šio reglamento taikymo sritį įtraukti mažesnius laivus ir papildomus laivų tipus. Komisija visų pirma turėtų atsižvelgti į tokius aspektus kaip atitinkamų duomenų prieinamumas, galimas išmetamo ŠESD kiekio sumažinimas ir taikymo srities išplėtimo veiksmingumas turint mintyje poveikį klimatui, administracinės naštos mastą ir finansinius bei socialinius padarinius;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | nors tokiomis priemonėmis kaip anglies dioksido apmokestinimas ar veiklos taršos anglies dioksidu intensyvumo tiksliniai rodikliai skatinama gerinti energijos vartojimo efektyvumą, jos nėra tinkamos siekiant trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu įgyvendinti esminį perėjimą prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro. Todėl reikia specialios reglamentavimo koncepcijos, skirtos atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio laivų kurui ir pakaitiniams energijos šaltiniams, pvz., vėjo arba elektros energijai, diegti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

nors tokiomis priemonėmis kaip anglies dioksido apmokestinimas ar veiklos taršos anglies dioksidu intensyvumo tiksliniai rodikliai skatinama gerinti energijos vartojimo efektyvumą, jos nėra tinkamos siekiant trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu įgyvendinti esminį perėjimą prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro. Todėl reikia specialios reglamentavimo koncepcijos, skirtos atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio laivų kurui ir pakaitiniams energijos šaltiniams, pvz., vėjo arba elektros energijai, diegti;

| (9) | nors tokiomis priemonėmis kaip anglies dioksido apmokestinimas ar veiklos taršos anglies dioksidu intensyvumo tiksliniai rodikliai skatinama gerinti energijos vartojimo efektyvumą, jos nėra tinkamos siekiant trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu įgyvendinti esminį perėjimą prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro. Todėl reikia specialios reglamentavimo koncepcijos, skirtos atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio laivų kurui ir pakaitiniams energijos šaltiniams, pvz., vėjo arba elektros energijai, diegti
  . Ta koncepcija turėtų būti įgyvendinama remiantis tikslais, technologijų atžvilgiu neutraliu ir ekonomiškai efektyviu būdu; |
| --- | --- |

(9)

nors tokiomis priemonėmis kaip anglies dioksido apmokestinimas ar veiklos taršos anglies dioksidu intensyvumo tiksliniai rodikliai skatinama gerinti energijos vartojimo efektyvumą, jos nėra tinkamos siekiant trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu įgyvendinti esminį perėjimą prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro. Todėl reikia specialios reglamentavimo koncepcijos, skirtos atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio laivų kurui ir pakaitiniams energijos šaltiniams, pvz., vėjo arba elektros energijai, diegti
  . Ta koncepcija turėtų būti įgyvendinama remiantis tikslais, technologijų atžvilgiu neutraliu ir ekonomiškai efektyviu būdu;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | intervencinės politikos priemonės, skirtos atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro paklausai skatinti, turėtų būti orientuotos į tikslus ir atitikti technologinio neutralumo principą. Atitinkamai turėtų būti nustatytos laivuose sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo ribos, nenurodant naudoti konkretaus kuro ar technologijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

intervencinės politikos priemonės, skirtos atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro paklausai skatinti, turėtų būti orientuotos į tikslus ir atitikti technologinio neutralumo principą. Atitinkamai turėtų būti nustatytos laivuose sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo ribos, nenurodant naudoti konkretaus kuro ar technologijos;

| (10) | intervencinės politikos priemonės, skirtos atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro paklausai skatinti, turėtų būti orientuotos į tikslus ir atitikti technologinio neutralumo principą. Atitinkamai
  , atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimo tikslus,
  turėtų būti nustatytos laivuose sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo
  didelio užmojo
  ribos, nenurodant naudoti konkretaus kuro ar technologijos; |
| --- | --- |

(10)

intervencinės politikos priemonės, skirtos atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro paklausai skatinti, turėtų būti orientuotos į tikslus ir atitikti technologinio neutralumo principą. Atitinkamai
  , atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimo tikslus,
  turėtų būti nustatytos laivuose sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo
  didelio užmojo
  ribos, nenurodant naudoti konkretaus kuro ar technologijos;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | turėtų būti įsteigtas specialus Vandenynų fondas, kurio tikslas būtų iš ATLPS jūrų leidimų aukcionų gautas pajamas grąžinti jūrų sektoriui. Pagal Vandenynų fondą teikiamos lėšos turėtų būti naudojamos siekiant remti projektus ir investicijas, susijusius su laivų ir uostų energijos vartojimo efektyvumo didinimu, novatoriškomis jūrų transporto dekarbonizavimo technologijomis ir infrastruktūra, tvarių alternatyviųjų degalų gamyba ir plėtra ir netaršių varymo technologijų kūrimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

turėtų būti įsteigtas specialus Vandenynų fondas, kurio tikslas būtų iš ATLPS jūrų leidimų aukcionų gautas pajamas grąžinti jūrų sektoriui. Pagal Vandenynų fondą teikiamos lėšos turėtų būti naudojamos siekiant remti projektus ir investicijas, susijusius su laivų ir uostų energijos vartojimo efektyvumo didinimu, novatoriškomis jūrų transporto dekarbonizavimo technologijomis ir infrastruktūra, tvarių alternatyviųjų degalų gamyba ir plėtra ir netaršių varymo technologijų kūrimu;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | turėtų būti skatinama sukurti ir diegti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kurą,
  teikiantį
  didelių tvarumo, komercinės brandos, inovacijų ir augimo galimybių, kad būtų patenkinti ateities poreikiai. Tai padės sukurti novatoriškas ir konkurencingas kuro rinkas ir užtikrinti pakankamą tvaraus laivų kuro tiekimą trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu, kad būtų įgyvendinti Sąjungos transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo užmojai, kartu stiprinant Sąjungos pastangas užtikrinti aukšto lygio aplinkos apsaugą. Šiuo tikslu turėtų būti tinkamas tvarus laivų kuras, pagamintas iš Direktyvos (ES) 2018/2001 IX priedo A ir B dalyse išvardytų pradinių žaliavų, taip pat sintetinis laivų kuras. Visų pirma būtinas iš Direktyvos (ES) 2018/2001 IX priedo B dalyje išvardytų pradinių žaliavų pagamintas tvarus laivų kuras, nes tai šiuo metu yra komerciniu požiūriu brandžiausia technologija, galinti jau trumpuoju laikotarpiu sumažinti jūrų transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

turėtų būti skatinama sukurti ir diegti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kurą,
  teikiantį
  didelių tvarumo, komercinės brandos, inovacijų ir augimo galimybių, kad būtų patenkinti ateities poreikiai. Tai padės sukurti novatoriškas ir konkurencingas kuro rinkas ir užtikrinti pakankamą tvaraus laivų kuro tiekimą trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu, kad būtų įgyvendinti Sąjungos transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo užmojai, kartu stiprinant Sąjungos pastangas užtikrinti aukšto lygio aplinkos apsaugą. Šiuo tikslu turėtų būti tinkamas tvarus laivų kuras, pagamintas iš Direktyvos (ES) 2018/2001 IX priedo A ir B dalyse išvardytų pradinių žaliavų, taip pat sintetinis laivų kuras. Visų pirma būtinas iš Direktyvos (ES) 2018/2001 IX priedo B dalyje išvardytų pradinių žaliavų pagamintas tvarus laivų kuras, nes tai šiuo metu yra komerciniu požiūriu brandžiausia technologija, galinti jau trumpuoju laikotarpiu sumažinti jūrų transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro;

| (11) | turėtų būti skatinama sukurti ir diegti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kurą
  ir varymo technologijas
  ,
  teikiančius
  didelių tvarumo, komercinės brandos, inovacijų ir augimo galimybių, kad būtų patenkinti ateities poreikiai. Tai padės sukurti novatoriškas ir konkurencingas kuro rinkas ir užtikrinti pakankamą tvaraus laivų kuro tiekimą trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu, kad būtų įgyvendinti Sąjungos transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo užmojai, kartu stiprinant Sąjungos pastangas užtikrinti aukšto lygio aplinkos apsaugą. Šiuo tikslu turėtų būti tinkamas tvarus laivų kuras, pagamintas iš Direktyvos (ES) 2018/2001 IX priedo A ir B dalyse išvardytų pradinių žaliavų, taip pat sintetinis laivų kuras. Visų pirma būtinas iš Direktyvos (ES) 2018/2001 IX priedo B dalyje išvardytų pradinių žaliavų pagamintas tvarus laivų kuras, nes tai šiuo metu yra komerciniu požiūriu brandžiausia technologija, galinti jau trumpuoju laikotarpiu sumažinti jūrų transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro; |
| --- | --- |

(11)

turėtų būti skatinama sukurti ir diegti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kurą
  ir varymo technologijas
  ,
  teikiančius
  didelių tvarumo, komercinės brandos, inovacijų ir augimo galimybių, kad būtų patenkinti ateities poreikiai. Tai padės sukurti novatoriškas ir konkurencingas kuro rinkas ir užtikrinti pakankamą tvaraus laivų kuro tiekimą trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu, kad būtų įgyvendinti Sąjungos transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo užmojai, kartu stiprinant Sąjungos pastangas užtikrinti aukšto lygio aplinkos apsaugą. Šiuo tikslu turėtų būti tinkamas tvarus laivų kuras, pagamintas iš Direktyvos (ES) 2018/2001 IX priedo A ir B dalyse išvardytų pradinių žaliavų, taip pat sintetinis laivų kuras. Visų pirma būtinas iš Direktyvos (ES) 2018/2001 IX priedo B dalyje išvardytų pradinių žaliavų pagamintas tvarus laivų kuras, nes tai šiuo metu yra komerciniu požiūriu brandžiausia technologija, galinti jau trumpuoju laikotarpiu sumažinti jūrų transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11a) | siekiant paskatinti ankstyvą rinkos plėtrą ir diegti tvariausias ir novatoriškiausias kuro technologijas, turinčias augimo potencialą, kad būtų patenkinti būsimi poreikiai, būtina speciali paskata, skirta atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kurui. Ši kuro grupė teikia daug galimybių į jūrinio bunkerinio kuro rūšių derinį įtraukti atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Atsižvelgiant į gerokai didesnes atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro gamybos sąnaudas trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu, svarbu užtikrinti tam tikrą paklausą, kuria būtų remiamos investicijos į tokią kuro grupę. Šiuo reglamentu nustatomas derinys priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti paramą tvaraus atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro naudojimui. Šios priemonės yra: a) daugiklis, kuriuo iki 2035 m. gali naudotis įmonės, nusprendusios rinktis šį kurą, nepaisant palyginti didelės jo kainos, ir b) nuo 2030 m. fiksuota minimali atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro procentinė dalis kuro energijos rūšių derinyje. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas laikytis minimalios atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro dalies, turėtų būti taikomos lankstumo priemonės pagal šio reglamento 17 ir 18 straipsnius. Įmonės gali pagal sutartimis įformintus susitarimus reikalauti, kad kuro tiekėjai būtų atsakingi už reikalavimų laikymosi išlaidas pagal šį reglamentą, jei atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuras nebūtų pristatytas pagal sutartas sąlygas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11a)

siekiant paskatinti ankstyvą rinkos plėtrą ir diegti tvariausias ir novatoriškiausias kuro technologijas, turinčias augimo potencialą, kad būtų patenkinti būsimi poreikiai, būtina speciali paskata, skirta atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kurui. Ši kuro grupė teikia daug galimybių į jūrinio bunkerinio kuro rūšių derinį įtraukti atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Atsižvelgiant į gerokai didesnes atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro gamybos sąnaudas trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu, svarbu užtikrinti tam tikrą paklausą, kuria būtų remiamos investicijos į tokią kuro grupę. Šiuo reglamentu nustatomas derinys priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti paramą tvaraus atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro naudojimui. Šios priemonės yra: a) daugiklis, kuriuo iki 2035 m. gali naudotis įmonės, nusprendusios rinktis šį kurą, nepaisant palyginti didelės jo kainos, ir b) nuo 2030 m. fiksuota minimali atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro procentinė dalis kuro energijos rūšių derinyje. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas laikytis minimalios atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro dalies, turėtų būti taikomos lankstumo priemonės pagal šio reglamento 17 ir 18 straipsnius. Įmonės gali pagal sutartimis įformintus susitarimus reikalauti, kad kuro tiekėjai būtų atsakingi už reikalavimų laikymosi išlaidas pagal šį reglamentą, jei atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuras nebūtų pristatytas pagal sutartas sąlygas;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | tačiau šis požiūris laivybos sektoriuje turi būti griežtesnis. Laivybos sektoriui šiuo metu tenka nežymi maistinės ir pašarinės kilmės biokuro, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro paklausos dalis, nes daugiau kaip 99 proc. šiuo metu naudojamo laivų kuro yra iškastinės kilmės. Taigi, maistinės ir pašarinės kilmės kuro netinkamumas pagal šį reglamentą taip pat iki minimumo sumažina riziką, kad bus lėčiau mažinama transporto sektoriaus priklausomybė nuo iškastinio kuro, nes kitais atvejais augalinės kilmės biokuras iš kelių transporto sektoriaus būtų perkeltas į laivybos sektorių. Tokį perkėlimą būtina kuo labiau sumažinti, nes kelių transportas šiuo metu tebėra daug taršesnis negu bet kuris kitas transporto sektorius, o jūrų transporto sektoriuje daugiausia naudojamas iškastinės kilmės kuras. Todėl tikslinga nesukurti galimai didelės maistinės ir pašarinės kilmės biokuro, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro paklausos – šiuo reglamentu neskatinti jų naudoti. Taigi, dėl visų rūšių pašarinės ir maistinės kilmės kuro deginimo papildomai išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir biologinės įvairovės nykimo būtina laikyti, kad šio kuro išmetamųjų teršalų faktoriai atitinka mažiausiai palankų teršalų išmetimo scenarijų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

tačiau šis požiūris laivybos sektoriuje turi būti griežtesnis. Laivybos sektoriui šiuo metu tenka nežymi maistinės ir pašarinės kilmės biokuro, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro paklausos dalis, nes daugiau kaip 99 proc. šiuo metu naudojamo laivų kuro yra iškastinės kilmės. Taigi, maistinės ir pašarinės kilmės kuro netinkamumas pagal šį reglamentą taip pat iki minimumo sumažina riziką, kad bus lėčiau mažinama transporto sektoriaus priklausomybė nuo iškastinio kuro, nes kitais atvejais augalinės kilmės biokuras iš kelių transporto sektoriaus būtų perkeltas į laivybos sektorių. Tokį perkėlimą būtina kuo labiau sumažinti, nes kelių transportas šiuo metu tebėra daug taršesnis negu bet kuris kitas transporto sektorius, o jūrų transporto sektoriuje daugiausia naudojamas iškastinės kilmės kuras. Todėl tikslinga nesukurti galimai didelės maistinės ir pašarinės kilmės biokuro, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro paklausos – šiuo reglamentu neskatinti jų naudoti. Taigi, dėl visų rūšių pašarinės ir maistinės kilmės kuro deginimo papildomai išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir biologinės įvairovės nykimo būtina laikyti, kad šio kuro išmetamųjų teršalų faktoriai atitinka mažiausiai palankų teršalų išmetimo scenarijų;

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | ilgas laukimo laikas, susijęs su jūrų transportui skirtų naujų rūšių kuro ir energetinių sprendinių kūrimu ir diegimu, verčia greitai imtis veiksmų ir parengti aiškią ir prognozuojamą ilgalaikę reglamentavimo sistemą, padedančią visiems suinteresuotiesiems subjektams planuoti ir investuoti. Aiški ir stabili ilgalaikė reglamentavimo sistema padės kurti ir diegti jūrų transportui skirtą naujų rūšių kurą ir energetinius sprendinius ir skatins suinteresuotuosius subjektus investuoti. Tokioje sistemoje turėtų būti apibrėžtos laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo ribos iki 2050 m. Per tam tikrą laikotarpį, atsižvelgiant į tikėtiną technologijų plėtrą ir didesnę atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio laivų kuro gamybą, tas ribas reikėtų mažinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

ilgas laukimo laikas, susijęs su jūrų transportui skirtų naujų rūšių kuro ir energetinių sprendinių kūrimu ir diegimu, verčia greitai imtis veiksmų ir parengti aiškią ir prognozuojamą ilgalaikę reglamentavimo sistemą, padedančią visiems suinteresuotiesiems subjektams planuoti ir investuoti. Aiški ir stabili ilgalaikė reglamentavimo sistema padės kurti ir diegti jūrų transportui skirtą naujų rūšių kurą ir energetinius sprendinius ir skatins suinteresuotuosius subjektus investuoti. Tokioje sistemoje turėtų būti apibrėžtos laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo ribos iki 2050 m. Per tam tikrą laikotarpį, atsižvelgiant į tikėtiną technologijų plėtrą ir didesnę atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio laivų kuro gamybą, tas ribas reikėtų mažinti;

| (14) | ilgas laukimo laikas, susijęs su jūrų transportui skirtų naujų rūšių kuro ir energetinių sprendinių kūrimu ir diegimu,
  taip pat ilgu vidutiniu laivų eksploatavimo laikotarpiu, paprastai siekiančiu nuo 25 iki 30 metų,
  verčia greitai imtis veiksmų ir parengti aiškią ir prognozuojamą ilgalaikę reglamentavimo sistemą, padedančią visiems suinteresuotiesiems subjektams planuoti ir investuoti. Aiški ir stabili ilgalaikė reglamentavimo sistema padės kurti ir diegti jūrų transportui skirtą naujų rūšių kurą ir energetinius sprendinius ir skatins suinteresuotuosius subjektus investuoti. Tokioje sistemoje turėtų būti apibrėžtos laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo ribos
  tiek plaukiančiuose, tiek prisišvartavusiuose laivuose
  iki 2050 m. Per tam tikrą laikotarpį, atsižvelgiant į tikėtiną technologijų plėtrą ir didesnę atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio laivų kuro gamybą, tas ribas reikėtų mažinti
  . Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir suteikti pakankamai laiko sektoriui planuoti ir pasirengti ilgam laikotarpiui, taip pat išvengti neišnaudojamo turto rizikos, bet kokie būsimi pasiūlymai iš dalies pakeisti šį reglamentą turėtų būti ribotos apimties ir jais turėtų būti vengiama iš esminės keisti reikalavimus; |
| --- | --- |

(14)

ilgas laukimo laikas, susijęs su jūrų transportui skirtų naujų rūšių kuro ir energetinių sprendinių kūrimu ir diegimu,
  taip pat ilgu vidutiniu laivų eksploatavimo laikotarpiu, paprastai siekiančiu nuo 25 iki 30 metų,
  verčia greitai imtis veiksmų ir parengti aiškią ir prognozuojamą ilgalaikę reglamentavimo sistemą, padedančią visiems suinteresuotiesiems subjektams planuoti ir investuoti. Aiški ir stabili ilgalaikė reglamentavimo sistema padės kurti ir diegti jūrų transportui skirtą naujų rūšių kurą ir energetinius sprendinius ir skatins suinteresuotuosius subjektus investuoti. Tokioje sistemoje turėtų būti apibrėžtos laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo ribos
  tiek plaukiančiuose, tiek prisišvartavusiuose laivuose
  iki 2050 m. Per tam tikrą laikotarpį, atsižvelgiant į tikėtiną technologijų plėtrą ir didesnę atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio laivų kuro gamybą, tas ribas reikėtų mažinti
  . Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir suteikti pakankamai laiko sektoriui planuoti ir pasirengti ilgam laikotarpiui, taip pat išvengti neišnaudojamo turto rizikos, bet kokie būsimi pasiūlymai iš dalies pakeisti šį reglamentą turėtų būti ribotos apimties ir jais turėtų būti vengiama iš esminės keisti reikalavimus;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | šiuo reglamentu reikėtų nustatyti metodiką ir formulę laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis vidutiniam metiniam intensyvumui apskaičiuoti. Ši formulė turėtų būti grindžiama laivų ataskaitose nurodomu kuro sunaudojimu ir apimti atitinkamus šio kuro išmetamųjų teršalų faktorius. Metodikoje taip pat turėtų būti atsižvelgiama į pakaitinių energijos šaltinių, tokių kaip vėjo ar elektros
  energija
  , naudojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

šiuo reglamentu reikėtų nustatyti metodiką ir formulę laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis vidutiniam metiniam intensyvumui apskaičiuoti. Ši formulė turėtų būti grindžiama laivų ataskaitose nurodomu kuro sunaudojimu ir apimti atitinkamus šio kuro išmetamųjų teršalų faktorius. Metodikoje taip pat turėtų būti atsižvelgiama į pakaitinių energijos šaltinių, tokių kaip vėjo ar elektros
  energija
  , naudojimą;

| (15) | šiuo reglamentu reikėtų nustatyti metodiką ir formulę laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis vidutiniam metiniam intensyvumui apskaičiuoti. Ši formulė turėtų būti grindžiama laivų ataskaitose nurodomu kuro sunaudojimu ir apimti atitinkamus šio kuro išmetamųjų teršalų faktorius. Metodikoje taip pat turėtų būti atsižvelgiama į pakaitinių energijos šaltinių, tokių kaip vėjo ar
  saulės energijos, pagamintos laive, arba
  elektros
  energijos, tiekiamos prisišvartavus
  , naudojimą; |
| --- | --- |

(15)

šiuo reglamentu reikėtų nustatyti metodiką ir formulę laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis vidutiniam metiniam intensyvumui apskaičiuoti. Ši formulė turėtų būti grindžiama laivų ataskaitose nurodomu kuro sunaudojimu ir apimti atitinkamus šio kuro išmetamųjų teršalų faktorius. Metodikoje taip pat turėtų būti atsižvelgiama į pakaitinių energijos šaltinių, tokių kaip vėjo ar
  saulės energijos, pagamintos laive, arba
  elektros
  energijos, tiekiamos prisišvartavus
  , naudojimą;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | siekiant susidaryti išsamesnį įvairių energijos šaltinių aplinkosauginio veiksmingumo vaizdą, kuro efektyvumas ŠESD išmetimo požiūriu turėtų būti vertinamas pagal WtW, atsižvelgiant į energijos gamybos, transporto, paskirstymo ir naudojimo laive poveikį. Taip siekiama skatinti technologijas ir gamybos scenarijus, paliekančius mažesnį ŠESD pėdsaką ir teikiančius realią naudą, palyginti su esamu tradiciniu kuru; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

siekiant susidaryti išsamesnį įvairių energijos šaltinių aplinkosauginio veiksmingumo vaizdą, kuro efektyvumas ŠESD išmetimo požiūriu turėtų būti vertinamas pagal WtW, atsižvelgiant į energijos gamybos, transporto, paskirstymo ir naudojimo laive poveikį. Taip siekiama skatinti technologijas ir gamybos scenarijus, paliekančius mažesnį ŠESD pėdsaką ir teikiančius realią naudą, palyginti su esamu tradiciniu kuru;

| (16) | siekiant susidaryti išsamesnį įvairių energijos šaltinių aplinkosauginio veiksmingumo vaizdą, kuro efektyvumas ŠESD išmetimo požiūriu turėtų būti vertinamas pagal WtW, atsižvelgiant į energijos gamybos, transporto, paskirstymo ir naudojimo laive poveikį
  , apskaitant įvairiais kuro gyvavimo etapais paliekamą teršalų pėdsaką
  . Taip siekiama skatinti technologijas ir gamybos scenarijus, paliekančius mažesnį ŠESD pėdsaką ir teikiančius realią naudą, palyginti su esamu tradiciniu kuru; |
| --- | --- |

(16)

siekiant susidaryti išsamesnį įvairių energijos šaltinių aplinkosauginio veiksmingumo vaizdą, kuro efektyvumas ŠESD išmetimo požiūriu turėtų būti vertinamas pagal WtW, atsižvelgiant į energijos gamybos, transporto, paskirstymo ir naudojimo laive poveikį
  , apskaitant įvairiais kuro gyvavimo etapais paliekamą teršalų pėdsaką
  . Taip siekiama skatinti technologijas ir gamybos scenarijus, paliekančius mažesnį ŠESD pėdsaką ir teikiančius realią naudą, palyginti su esamu tradiciniu kuru;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio
  kuro WtW efektyvumas turėtų būti nustatomas pagal standartinius arba faktinius ir sertifikuotus išmetamųjų teršalų faktorius, apimančius WtT ir TtW išmetamuosius teršalus
  . Tačiau iškastinio kuro efektyvumas turėtų būti vertinamas tik pagal standartinius išmetamųjų teršalų faktorius, kaip numatyta šiame reglamente; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio
  kuro WtW efektyvumas turėtų būti nustatomas pagal standartinius arba faktinius ir sertifikuotus išmetamųjų teršalų faktorius, apimančius WtT ir TtW išmetamuosius teršalus
  . Tačiau iškastinio kuro efektyvumas turėtų būti vertinamas tik pagal standartinius išmetamųjų teršalų faktorius, kaip numatyta šiame reglamente;

| (17) | jūrinio
  kuro WtW efektyvumas turėtų būti nustatomas pagal standartinius arba faktinius ir sertifikuotus išmetamųjų teršalų faktorius, apimančius WtT ir TtW išmetamuosius teršalus; |
| --- | --- |

(17)

jūrinio
  kuro WtW efektyvumas turėtų būti nustatomas pagal standartinius arba faktinius ir sertifikuotus išmetamųjų teršalų faktorius, apimančius WtT ir TtW išmetamuosius teršalus;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | naudojantis nuo kranto tiekiama elektra sumažinama laivų keliama oro tarša ir jūrų transporto išmetamas ŠESD kiekis. Nuo kranto tiekiama elektra yra vis švaresnė energija, kuria gali naudotis prisišvartavę laivai, nes atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalis ES elektros energijos rūšių derinyje auga. Nors Direktyvoje 2014/94/ES (Alternatyviųjų degalų infrastruktūros direktyva) įtvirtinta tik nuostata dėl nuo kranto tiekiamos elektros prijungimo taškų, šios technologijos paklausa ir atitinkamai jos diegimas tebėra riboti.
  Todėl
  turėtų būti nustatytos konkrečios taisyklės, kuriomis taršiausi laivai būtų įpareigojami naudoti nuo kranto tiekiamą elektrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

naudojantis nuo kranto tiekiama elektra sumažinama laivų keliama oro tarša ir jūrų transporto išmetamas ŠESD kiekis. Nuo kranto tiekiama elektra yra vis švaresnė energija, kuria gali naudotis prisišvartavę laivai, nes atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalis ES elektros energijos rūšių derinyje auga. Nors Direktyvoje 2014/94/ES (Alternatyviųjų degalų infrastruktūros direktyva) įtvirtinta tik nuostata dėl nuo kranto tiekiamos elektros prijungimo taškų, šios technologijos paklausa ir atitinkamai jos diegimas tebėra riboti.
  Todėl
  turėtų būti nustatytos konkrečios taisyklės, kuriomis taršiausi laivai būtų įpareigojami naudoti nuo kranto tiekiamą elektrą;

| (21) | naudojantis nuo kranto tiekiama elektra sumažinama
  prisišvartavusių
  laivų keliama oro tarša ir
  prisišvartavusio
  jūrų transporto išmetamas ŠESD kiekis. Nuo kranto tiekiama elektra yra vis švaresnė energija, kuria gali naudotis prisišvartavę laivai, nes atsinaujinančiųjų energijos išteklių
  ir be iškastinio kuro pagamintos energijos
  dalis ES elektros energijos rūšių derinyje auga. Nors Direktyvoje 2014/94/ES (Alternatyviųjų degalų infrastruktūros direktyva) įtvirtinta tik nuostata dėl nuo kranto tiekiamos elektros prijungimo taškų, šios technologijos paklausa ir atitinkamai jos diegimas tebėra riboti.
  Siekiant užtikrinti, kad prisišvartavusių laivų oro tarša būtų sumažinta ir kad nuo kranto tiekiamos elektros infrastruktūra būtų ekonomiškai gyvybinga ir užtikrintų investicijų grąžą,
  turėtų būti nustatytos konkrečios taisyklės, kuriomis taršiausi laivai būtų įpareigojami naudoti nuo kranto tiekiamą elektrą
  , kai toks naudojimas veiksmingai sumažintų išmetamųjų teršalų kiekį už priimtiną kainą
  ; |
| --- | --- |

(21)

naudojantis nuo kranto tiekiama elektra sumažinama
  prisišvartavusių
  laivų keliama oro tarša ir
  prisišvartavusio
  jūrų transporto išmetamas ŠESD kiekis. Nuo kranto tiekiama elektra yra vis švaresnė energija, kuria gali naudotis prisišvartavę laivai, nes atsinaujinančiųjų energijos išteklių
  ir be iškastinio kuro pagamintos energijos
  dalis ES elektros energijos rūšių derinyje auga. Nors Direktyvoje 2014/94/ES (Alternatyviųjų degalų infrastruktūros direktyva) įtvirtinta tik nuostata dėl nuo kranto tiekiamos elektros prijungimo taškų, šios technologijos paklausa ir atitinkamai jos diegimas tebėra riboti.
  Siekiant užtikrinti, kad prisišvartavusių laivų oro tarša būtų sumažinta ir kad nuo kranto tiekiamos elektros infrastruktūra būtų ekonomiškai gyvybinga ir užtikrintų investicijų grąžą,
  turėtų būti nustatytos konkrečios taisyklės, kuriomis taršiausi laivai būtų įpareigojami naudoti nuo kranto tiekiamą elektrą
  , kai toks naudojimas veiksmingai sumažintų išmetamųjų teršalų kiekį už priimtiną kainą
  ;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | suteikti lygiavertę naudą uostų aplinkai galbūt būtų galima naudojantis ne tik nuo kranto tiekiama elektra, bet ir kitomis technologijomis. Kai įrodoma, kad naudojimasis alternatyvia technologija yra lygiavertis naudojimuisi nuo kranto tiekiama elektra, laivas nuo pareigos naudotis nuo kranto tiekiama elektra turėtų būti atleistas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

suteikti lygiavertę naudą uostų aplinkai galbūt būtų galima naudojantis ne tik nuo kranto tiekiama elektra, bet ir kitomis technologijomis. Kai įrodoma, kad naudojimasis alternatyvia technologija yra lygiavertis naudojimuisi nuo kranto tiekiama elektra, laivas nuo pareigos naudotis nuo kranto tiekiama elektra turėtų būti atleistas;

| (22) | suteikti lygiavertę naudą uostų aplinkai galbūt būtų galima naudojantis ne tik nuo kranto tiekiama elektra, bet ir kitomis
  netaršiomis
  technologijomis. Kai įrodoma, kad naudojimasis alternatyvia technologija
  oro taršos ir išmetamo ŠESD kiekio mažinimo požiūriu
  yra lygiavertis naudojimuisi nuo kranto tiekiama elektra, laivas nuo pareigos naudotis nuo kranto tiekiama elektra turėtų būti atleistas; |
| --- | --- |

(22)

suteikti lygiavertę naudą uostų aplinkai galbūt būtų galima naudojantis ne tik nuo kranto tiekiama elektra, bet ir kitomis
  netaršiomis
  technologijomis. Kai įrodoma, kad naudojimasis alternatyvia technologija
  oro taršos ir išmetamo ŠESD kiekio mažinimo požiūriu
  yra lygiavertis naudojimuisi nuo kranto tiekiama elektra, laivas nuo pareigos naudotis nuo kranto tiekiama elektra turėtų būti atleistas;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | Nuo kranto tiekiamos elektros naudojimo išimtys taip pat turėtų būti suteikiamos dėl tam tikrų objektyvių priežasčių, kurias patvirtintų įplaukimo uosto valdymo įstaiga
  ir jos būtų
  taikomos tik nereguliariam įplaukimui dėl saugos ar gyvybės gelbėjimo jūroje priežasčių, kai laivas prisišvartuoja trumpam, mažiau nei dviem valandoms, nes tai yra minimalus prisijungimui būtinas laikas, ir kai laive energija gaminama avariniais atvejais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

Nuo kranto tiekiamos elektros naudojimo išimtys taip pat turėtų būti suteikiamos dėl tam tikrų objektyvių priežasčių, kurias patvirtintų įplaukimo uosto valdymo įstaiga
  ir jos būtų
  taikomos tik nereguliariam įplaukimui dėl saugos ar gyvybės gelbėjimo jūroje priežasčių, kai laivas prisišvartuoja trumpam, mažiau nei dviem valandoms, nes tai yra minimalus prisijungimui būtinas laikas, ir kai laive energija gaminama avariniais atvejais;

| (23) | Nuo kranto tiekiamos elektros naudojimo išimtys taip pat turėtų būti suteikiamos dėl tam tikrų objektyvių priežasčių, kurias patvirtintų įplaukimo uosto valdymo įstaiga
  , terminalo operatorius arba kompetentinga institucija, priklausomai nuo įvairių valstybių narių uostų valdymo modelio. Šios išimtys turėtų būti
  taikomos tik nereguliariam įplaukimui dėl saugos ar gyvybės gelbėjimo jūroje priežasčių, kai laivas prisišvartuoja trumpam, mažiau nei dviem valandoms, nes tai yra minimalus prisijungimui būtinas laikas, ir kai laive energija gaminama avariniais atvejais
  . Jei dėl nepakankamo vietos tinklo, jungiančio su uostu, pajėgumo neįmanoma tiekti pakankamai elektros nuo kranto, tai neturėtų būti laikoma nei uosto, nei laivo savininko ar operatoriaus nesugebėjimu laikytis šio reglamento reikalavimų, kai energijos tinklo valdytojas deramai patvirtina tikrintojams, kad vietinio tinklo pajėgumas nepakankamas; |
| --- | --- |

(23)

Nuo kranto tiekiamos elektros naudojimo išimtys taip pat turėtų būti suteikiamos dėl tam tikrų objektyvių priežasčių, kurias patvirtintų įplaukimo uosto valdymo įstaiga
  , terminalo operatorius arba kompetentinga institucija, priklausomai nuo įvairių valstybių narių uostų valdymo modelio. Šios išimtys turėtų būti
  taikomos tik nereguliariam įplaukimui dėl saugos ar gyvybės gelbėjimo jūroje priežasčių, kai laivas prisišvartuoja trumpam, mažiau nei dviem valandoms, nes tai yra minimalus prisijungimui būtinas laikas, ir kai laive energija gaminama avariniais atvejais
  . Jei dėl nepakankamo vietos tinklo, jungiančio su uostu, pajėgumo neįmanoma tiekti pakankamai elektros nuo kranto, tai neturėtų būti laikoma nei uosto, nei laivo savininko ar operatoriaus nesugebėjimu laikytis šio reglamento reikalavimų, kai energijos tinklo valdytojas deramai patvirtina tikrintojams, kad vietinio tinklo pajėgumas nepakankamas;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

24 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (24) | nuo kranto tiekiamos elektros nebuvimo ar nesuderinamumo atveju išimtys turėtų būti taikomos tik po to, kai laivo eksploatuotojai ir uosto veiklos vykdytojai turėjo pakankamai laiko reikiamoms investicijoms atlikti, kad toms investicijoms būtų suteiktos reikiamos paskatos ir būtų išvengta nesąžiningos konkurencijos. Nuo 2035 m. laivų eksploatuotojai turėtų atidžiai planuoti savo įplaukimus į 
  uostą
  siekdami užtikrinti, kad jie savo veiklą galėtų vykdyti neišmesdami oro teršalų ir ŠESD, kol yra prisišvartavę, ir neblogindami pakrančių vietovių ir uostamiesčių aplinkos būklės. Turėtų būti išlaikytas ribotas nuo kranto tiekiamos elektros nebuvimo ar nesuderinamumo atveju taikytinų išimčių skaičius, siekiant numatyti galimybę retkarčiais paskutinę minutę pakeisti įplaukimo į uostus tvarkaraščius ir įplaukti į nesuderinamą įrangą turinčius uostus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24)

nuo kranto tiekiamos elektros nebuvimo ar nesuderinamumo atveju išimtys turėtų būti taikomos tik po to, kai laivo eksploatuotojai ir uosto veiklos vykdytojai turėjo pakankamai laiko reikiamoms investicijoms atlikti, kad toms investicijoms būtų suteiktos reikiamos paskatos ir būtų išvengta nesąžiningos konkurencijos. Nuo 2035 m. laivų eksploatuotojai turėtų atidžiai planuoti savo įplaukimus į 
  uostą
  siekdami užtikrinti, kad jie savo veiklą galėtų vykdyti neišmesdami oro teršalų ir ŠESD, kol yra prisišvartavę, ir neblogindami pakrančių vietovių ir uostamiesčių aplinkos būklės. Turėtų būti išlaikytas ribotas nuo kranto tiekiamos elektros nebuvimo ar nesuderinamumo atveju taikytinų išimčių skaičius, siekiant numatyti galimybę retkarčiais paskutinę minutę pakeisti įplaukimo į uostus tvarkaraščius ir įplaukti į nesuderinamą įrangą turinčius uostus;

| (24) | nuo kranto tiekiamos elektros nebuvimo ar nesuderinamumo atveju išimtys turėtų būti taikomos tik po to, kai laivo eksploatuotojai ir uosto veiklos vykdytojai turėjo pakankamai laiko reikiamoms investicijoms atlikti, kad toms investicijoms būtų suteiktos reikiamos paskatos ir būtų išvengta nesąžiningos konkurencijos.
  Siekiant užtikrinti visišką sąveikumą, uostai švartavimosi vietas ir laivų savininkai savo laivus turėtų aprūpinti taikomus standartus atitinkančiais elektros energijos įrenginiais.
  Nuo 2035 m. laivų eksploatuotojai turėtų atidžiai planuoti savo įplaukimus į 
  TEN-T uostus, kuriems taikomas Reglamentas XXXX-XXX (Alternatyviųjų degalų infrastruktūros reglamentas),
  siekdami užtikrinti, kad jie savo veiklą galėtų vykdyti neišmesdami oro teršalų ir ŠESD, kol yra prisišvartavę, ir neblogindami pakrančių vietovių ir uostamiesčių aplinkos būklės. Turėtų būti išlaikytas ribotas nuo kranto tiekiamos elektros nebuvimo ar nesuderinamumo atveju taikytinų išimčių skaičius, siekiant numatyti galimybę retkarčiais paskutinę minutę pakeisti įplaukimo į uostus tvarkaraščius ir įplaukti į nesuderinamą įrangą turinčius uostus
  . Siekiant sumažinti neišnaudojamo turto riziką, nuo kranto tiekiamos elektros infrastruktūros laive ir prisišvartavus nesuderinamumą, taip pat alternatyviųjų degalų paklausos ir pasiūlos disbalansą, turėtų būti rengiami reguliarūs atitinkamų suinteresuotųjų šalių konsultaciniai susitikimai, kuriuose būtų aptariami ir priimami sprendimai dėl reikalavimų ir ateities planų; |
| --- | --- |

(24)

nuo kranto tiekiamos elektros nebuvimo ar nesuderinamumo atveju išimtys turėtų būti taikomos tik po to, kai laivo eksploatuotojai ir uosto veiklos vykdytojai turėjo pakankamai laiko reikiamoms investicijoms atlikti, kad toms investicijoms būtų suteiktos reikiamos paskatos ir būtų išvengta nesąžiningos konkurencijos.
  Siekiant užtikrinti visišką sąveikumą, uostai švartavimosi vietas ir laivų savininkai savo laivus turėtų aprūpinti taikomus standartus atitinkančiais elektros energijos įrenginiais.
  Nuo 2035 m. laivų eksploatuotojai turėtų atidžiai planuoti savo įplaukimus į 
  TEN-T uostus, kuriems taikomas Reglamentas XXXX-XXX (Alternatyviųjų degalų infrastruktūros reglamentas),
  siekdami užtikrinti, kad jie savo veiklą galėtų vykdyti neišmesdami oro teršalų ir ŠESD, kol yra prisišvartavę, ir neblogindami pakrančių vietovių ir uostamiesčių aplinkos būklės. Turėtų būti išlaikytas ribotas nuo kranto tiekiamos elektros nebuvimo ar nesuderinamumo atveju taikytinų išimčių skaičius, siekiant numatyti galimybę retkarčiais paskutinę minutę pakeisti įplaukimo į uostus tvarkaraščius ir įplaukti į nesuderinamą įrangą turinčius uostus
  . Siekiant sumažinti neišnaudojamo turto riziką, nuo kranto tiekiamos elektros infrastruktūros laive ir prisišvartavus nesuderinamumą, taip pat alternatyviųjų degalų paklausos ir pasiūlos disbalansą, turėtų būti rengiami reguliarūs atitinkamų suinteresuotųjų šalių konsultaciniai susitikimai, kuriuose būtų aptariami ir priimami sprendimai dėl reikalavimų ir ateities planų;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

24 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (24a) | Reglamente XXXX-XXX (Alternatyviųjų degalų infrastruktūros reglamentas) nustatytuose nuo kranto tiekiamos elektros tiksluose atsižvelgiama į aptarnaujamų laivų tipus ir atitinkamą jūrų uostų eismo apimtį. Reikalavimas prisišvartavusiems laivams prisijungti prie nuo kranto tiekiamos elektros tinklo neturėtų būti taikomas laivams, įplaukiantiems į uostus, kuriems Alternatyviųjų degalų infrastruktūros reglamente nustatytas nuo kranto tiekiamos elektros reikalavimas netaikomas, nebent lankomame uoste būtų įrengtas ir prieinamas elektros tiekimas nuo kranto. Jeigu laivas įplaukia į TEN-T nepriklausantį uostą, kuriame yra elektros tiekimas nuo kranto, prisišvartavęs laivas turėtų prisijungti prie nuo kranto tiekiamos elektros tinklo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24a)

Reglamente XXXX-XXX (Alternatyviųjų degalų infrastruktūros reglamentas) nustatytuose nuo kranto tiekiamos elektros tiksluose atsižvelgiama į aptarnaujamų laivų tipus ir atitinkamą jūrų uostų eismo apimtį. Reikalavimas prisišvartavusiems laivams prisijungti prie nuo kranto tiekiamos elektros tinklo neturėtų būti taikomas laivams, įplaukiantiems į uostus, kuriems Alternatyviųjų degalų infrastruktūros reglamente nustatytas nuo kranto tiekiamos elektros reikalavimas netaikomas, nebent lankomame uoste būtų įrengtas ir prieinamas elektros tiekimas nuo kranto. Jeigu laivas įplaukia į TEN-T nepriklausantį uostą, kuriame yra elektros tiekimas nuo kranto, prisišvartavęs laivas turėtų prisijungti prie nuo kranto tiekiamos elektros tinklo;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

24 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (24b) | nors elektros tiekimas nuo kranto yra svarbi priemonė siekiant sumažinti vietos lygmeniu išmetamų oro teršalų kiekį, jo galimybės sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį visiškai priklauso nuo energijos, kuri tiekiama kabeliais, rūšių derinio. Kad būtų išnaudotas visas nuo kranto tiekiamos elektros potencialas, susijęs su klimatu ir aplinka, valstybės narės turėtų didinti elektros tinklų pajėgumą bei junglumą ir toliau mažinti energijos rūšių derinių ŠESD intensyvumą, kad aprūpintų uostus įperkama, planuojama ir be iškastinio kuro pagaminta elektros energija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24b)

nors elektros tiekimas nuo kranto yra svarbi priemonė siekiant sumažinti vietos lygmeniu išmetamų oro teršalų kiekį, jo galimybės sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį visiškai priklauso nuo energijos, kuri tiekiama kabeliais, rūšių derinio. Kad būtų išnaudotas visas nuo kranto tiekiamos elektros potencialas, susijęs su klimatu ir aplinka, valstybės narės turėtų didinti elektros tinklų pajėgumą bei junglumą ir toliau mažinti energijos rūšių derinių ŠESD intensyvumą, kad aprūpintų uostus įperkama, planuojama ir be iškastinio kuro pagaminta elektros energija;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

24 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (24c) | įgyvendinant šį reglamentą turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į įvairius uostų valdymo modelius visoje Sąjungoje, visų pirma į skirtumus, susijusius su atsakomybe už sertifikato, pagal kurį laivas atleidžiamas nuo pareigos prisijungti prie nuo kranto tiekiamos elektros tinklo, išdavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24c)

įgyvendinant šį reglamentą turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į įvairius uostų valdymo modelius visoje Sąjungoje, visų pirma į skirtumus, susijusius su atsakomybe už sertifikato, pagal kurį laivas atleidžiamas nuo pareigos prisijungti prie nuo kranto tiekiamos elektros tinklo, išdavimą;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

24 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (24d) | uostų ir laivų operatorių veiklos koordinavimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti sklandžias prijungimo prie nuo kranto tiekiamos elektros energijos tinklo procedūras uostuose. Laivų operatoriai turėtų informuoti uostus, į kuriuos jie įplaukia, apie savo ketinimus prisijungti prie nuo kranto tiekiamos elektros tinklo, jų elektros energijos poreikius konkretaus įplaukimo metu, ypač kai poreikiai viršija numatytuosius tos kategorijos laivų poreikius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24d)

uostų ir laivų operatorių veiklos koordinavimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti sklandžias prijungimo prie nuo kranto tiekiamos elektros energijos tinklo procedūras uostuose. Laivų operatoriai turėtų informuoti uostus, į kuriuos jie įplaukia, apie savo ketinimus prisijungti prie nuo kranto tiekiamos elektros tinklo, jų elektros energijos poreikius konkretaus įplaukimo metu, ypač kai poreikiai viršija numatytuosius tos kategorijos laivų poreikius;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | siekiant atsekti, ar laikomasi šio reglamento nuostatų, juo turėtų būti numatyta patikima stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistema. Tokia sistema turėtų būti nediskriminuojant taikoma visiems laivams ir joje turėtų būti reikalaujama, kad tikrinimą atliktų trečioji šalis ir taip būtų užtikrintas šioje sistemoje pateiktų duomenų tikslumas. Kad būtų lengviau pasiekti šio reglamento tikslą, tikrinant, ar šio reglamento laikomasi, prireikus turėtų būti naudojamasi visais duomenimis, kurie jau yra pateikti pagal Reglamentą (ES) 2015/757, – taip būtų sumažinama bendrovėms, tikrintojams ir laivybos institucijoms tenkanti administracinė našta; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

siekiant atsekti, ar laikomasi šio reglamento nuostatų, juo turėtų būti numatyta patikima stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistema. Tokia sistema turėtų būti nediskriminuojant taikoma visiems laivams ir joje turėtų būti reikalaujama, kad tikrinimą atliktų trečioji šalis ir taip būtų užtikrintas šioje sistemoje pateiktų duomenų tikslumas. Kad būtų lengviau pasiekti šio reglamento tikslą, tikrinant, ar šio reglamento laikomasi, prireikus turėtų būti naudojamasi visais duomenimis, kurie jau yra pateikti pagal Reglamentą (ES) 2015/757, – taip būtų sumažinama bendrovėms, tikrintojams ir laivybos institucijoms tenkanti administracinė našta;

| (25) | siekiant atsekti, ar laikomasi šio reglamento nuostatų, juo turėtų būti numatyta patikima
  ir skaidri
  stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistema. Tokia sistema turėtų būti nediskriminuojant taikoma visiems laivams ir joje turėtų būti reikalaujama, kad tikrinimą atliktų trečioji šalis ir taip būtų užtikrintas šioje sistemoje pateiktų duomenų tikslumas. Kad būtų lengviau pasiekti šio reglamento tikslą, tikrinant, ar šio reglamento laikomasi, prireikus turėtų būti naudojamasi visais duomenimis, kurie jau yra pateikti pagal Reglamentą (ES) 2015/757, – taip būtų sumažinama bendrovėms, tikrintojams ir laivybos institucijoms tenkanti administracinė našta; |
| --- | --- |

(25)

siekiant atsekti, ar laikomasi šio reglamento nuostatų, juo turėtų būti numatyta patikima
  ir skaidri
  stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistema. Tokia sistema turėtų būti nediskriminuojant taikoma visiems laivams ir joje turėtų būti reikalaujama, kad tikrinimą atliktų trečioji šalis ir taip būtų užtikrintas šioje sistemoje pateiktų duomenų tikslumas. Kad būtų lengviau pasiekti šio reglamento tikslą, tikrinant, ar šio reglamento laikomasi, prireikus turėtų būti naudojamasi visais duomenimis, kurie jau yra pateikti pagal Reglamentą (ES) 2015/757, – taip būtų sumažinama bendrovėms, tikrintojams ir laivybos institucijoms tenkanti administracinė našta;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

26 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (26) | bendrovės turėtų būti atsakingos už plaukiojimo ir švartavimosi metu laive naudojamos energijos kiekio ir rūšies, taip pat kitos aktualios informacijos, pvz., informacijos apie laivo variklio tipą
  ar
  pagalbinių vėjo technologijų
  buvimą
  , stebėseną ir nurodymą ataskaitose, siekiant įrodyti, kad laikomasi šiame reglamente nustatytos laivo sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo ribos. Siekiant palengvinti šių stebėsenos ir ataskaitų teikimo prievolių vykdymą ir tikrintojų atliekamą tikrinimą, panašiai kaip pagal Reglamentą (ES) 2015/757, bendrovės turėtų stebėsenos plane įforminti numatytą stebėsenos metodą ir pateikti daugiau duomenų apie šio reglamento taisyklių taikymą. Stebėsenos planas ir, jei taikytina, vėlesni jo pakeitimai turėtų būti pateikiami tikrintojui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26)

bendrovės turėtų būti atsakingos už plaukiojimo ir švartavimosi metu laive naudojamos energijos kiekio ir rūšies, taip pat kitos aktualios informacijos, pvz., informacijos apie laivo variklio tipą
  ar
  pagalbinių vėjo technologijų
  buvimą
  , stebėseną ir nurodymą ataskaitose, siekiant įrodyti, kad laikomasi šiame reglamente nustatytos laivo sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo ribos. Siekiant palengvinti šių stebėsenos ir ataskaitų teikimo prievolių vykdymą ir tikrintojų atliekamą tikrinimą, panašiai kaip pagal Reglamentą (ES) 2015/757, bendrovės turėtų stebėsenos plane įforminti numatytą stebėsenos metodą ir pateikti daugiau duomenų apie šio reglamento taisyklių taikymą. Stebėsenos planas ir, jei taikytina, vėlesni jo pakeitimai turėtų būti pateikiami tikrintojui;

| (26) | bendrovės turėtų būti atsakingos už plaukiojimo ir švartavimosi metu laive naudojamos energijos kiekio ir rūšies, taip pat kitos aktualios informacijos, pvz., informacijos apie laivo variklio tipą, pagalbinių vėjo technologijų
  ar bet kurio kito laive esančio alternatyvaus energijos šaltinio technines specifikacijas
  , stebėseną ir nurodymą ataskaitose, siekiant įrodyti, kad laikomasi šiame reglamente nustatytos laivo sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo ribos. Siekiant palengvinti šių stebėsenos ir ataskaitų teikimo prievolių vykdymą ir tikrintojų atliekamą tikrinimą, panašiai kaip pagal Reglamentą (ES) 2015/757, bendrovės turėtų stebėsenos plane įforminti numatytą stebėsenos metodą ir pateikti daugiau duomenų apie šio reglamento taisyklių taikymą. Stebėsenos planas ir, jei taikytina, vėlesni jo pakeitimai turėtų būti pateikiami tikrintojui; |
| --- | --- |

(26)

bendrovės turėtų būti atsakingos už plaukiojimo ir švartavimosi metu laive naudojamos energijos kiekio ir rūšies, taip pat kitos aktualios informacijos, pvz., informacijos apie laivo variklio tipą, pagalbinių vėjo technologijų
  ar bet kurio kito laive esančio alternatyvaus energijos šaltinio technines specifikacijas
  , stebėseną ir nurodymą ataskaitose, siekiant įrodyti, kad laikomasi šiame reglamente nustatytos laivo sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo ribos. Siekiant palengvinti šių stebėsenos ir ataskaitų teikimo prievolių vykdymą ir tikrintojų atliekamą tikrinimą, panašiai kaip pagal Reglamentą (ES) 2015/757, bendrovės turėtų stebėsenos plane įforminti numatytą stebėsenos metodą ir pateikti daugiau duomenų apie šio reglamento taisyklių taikymą. Stebėsenos planas ir, jei taikytina, vėlesni jo pakeitimai turėtų būti pateikiami tikrintojui;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

27 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (27) | norint pasiekti šio reglamento tikslus ir garantuoti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro, kurį tikimasi diegti laivybos sektoriuje, aplinkosauginį naudingumą, kurą būtina sertifikuoti. Toks sertifikavimas turėtų būti atliekamas vadovaujantis skaidria, nediskriminacine procedūra. Siekiant palengvinti sertifikavimą ir sumažinti administracinę naštą, biokuras, biodujos, nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų energijos išteklių kuras ir perdirbtos anglies kuras turėtų būti sertifikuojami vadovaujantis Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytomis taisyklėmis. Ši sertifikavimo koncepcija taip pat turėtų būti taikoma už Sąjungos ribų bunkeriuojamam kurui, kuris turėtų būti laikomas importuotu kuru, panašiai kaip Direktyvoje (ES) 2018/2001. Kai bendrovės ketina nukrypti nuo toje direktyvoje arba šioje naujoje sistemoje numatytų standartinių verčių, tai turėtų būti daroma tik tuo atveju, kai vertes galima sertifikuoti pagal vieną iš savanoriškų schemų, pripažįstamų pagal Direktyvą (ES) 2018/2001 (WtT verčių atveju) arba atlikus
  laboratorinius bandymus ar
  tiesioginius išmetamųjų teršalų matavimus (TtW); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27)

norint pasiekti šio reglamento tikslus ir garantuoti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro, kurį tikimasi diegti laivybos sektoriuje, aplinkosauginį naudingumą, kurą būtina sertifikuoti. Toks sertifikavimas turėtų būti atliekamas vadovaujantis skaidria, nediskriminacine procedūra. Siekiant palengvinti sertifikavimą ir sumažinti administracinę naštą, biokuras, biodujos, nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų energijos išteklių kuras ir perdirbtos anglies kuras turėtų būti sertifikuojami vadovaujantis Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytomis taisyklėmis. Ši sertifikavimo koncepcija taip pat turėtų būti taikoma už Sąjungos ribų bunkeriuojamam kurui, kuris turėtų būti laikomas importuotu kuru, panašiai kaip Direktyvoje (ES) 2018/2001. Kai bendrovės ketina nukrypti nuo toje direktyvoje arba šioje naujoje sistemoje numatytų standartinių verčių, tai turėtų būti daroma tik tuo atveju, kai vertes galima sertifikuoti pagal vieną iš savanoriškų schemų, pripažįstamų pagal Direktyvą (ES) 2018/2001 (WtT verčių atveju) arba atlikus
  laboratorinius bandymus ar
  tiesioginius išmetamųjų teršalų matavimus (TtW);

| (27) | norint pasiekti šio reglamento tikslus ir garantuoti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro, kurį tikimasi diegti laivybos sektoriuje, aplinkosauginį naudingumą, kurą būtina
  patikimai
  sertifikuoti
  ir stebėti
  . Toks sertifikavimas turėtų būti atliekamas vadovaujantis skaidria, nediskriminacine procedūra. Siekiant palengvinti sertifikavimą ir sumažinti administracinę naštą, biokuras, biodujos, nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų energijos išteklių kuras ir perdirbtos anglies kuras turėtų būti sertifikuojami vadovaujantis Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytomis taisyklėmis. Ši sertifikavimo koncepcija taip pat turėtų būti taikoma už Sąjungos ribų bunkeriuojamam kurui, kuris turėtų būti laikomas importuotu kuru, panašiai kaip Direktyvoje (ES) 2018/2001. Kai bendrovės ketina nukrypti nuo toje direktyvoje arba šioje naujoje sistemoje numatytų standartinių verčių, tai turėtų būti daroma tik tuo atveju, kai vertes galima sertifikuoti pagal vieną iš savanoriškų schemų, pripažįstamų pagal Direktyvą (ES) 2018/2001 (WtT verčių atveju) arba atlikus tiesioginius išmetamųjų teršalų matavimus (TtW); |
| --- | --- |

(27)

norint pasiekti šio reglamento tikslus ir garantuoti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro, kurį tikimasi diegti laivybos sektoriuje, aplinkosauginį naudingumą, kurą būtina
  patikimai
  sertifikuoti
  ir stebėti
  . Toks sertifikavimas turėtų būti atliekamas vadovaujantis skaidria, nediskriminacine procedūra. Siekiant palengvinti sertifikavimą ir sumažinti administracinę naštą, biokuras, biodujos, nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų energijos išteklių kuras ir perdirbtos anglies kuras turėtų būti sertifikuojami vadovaujantis Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytomis taisyklėmis. Ši sertifikavimo koncepcija taip pat turėtų būti taikoma už Sąjungos ribų bunkeriuojamam kurui, kuris turėtų būti laikomas importuotu kuru, panašiai kaip Direktyvoje (ES) 2018/2001. Kai bendrovės ketina nukrypti nuo toje direktyvoje arba šioje naujoje sistemoje numatytų standartinių verčių, tai turėtų būti daroma tik tuo atveju, kai vertes galima sertifikuoti pagal vieną iš savanoriškų schemų, pripažįstamų pagal Direktyvą (ES) 2018/2001 (WtT verčių atveju) arba atlikus tiesioginius išmetamųjų teršalų matavimus (TtW);

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

27 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (27a) | informacijos, susijusios su kuro charakteristikomis, patikimumas ir tikslumas yra labai svarbus siekiant užtikrinti šio reglamento vykdymą. Kuro tiekėjams, kurie, kaip įrodyta, pateikė klaidinančią ar netikslią informaciją apie jų tiekiamo kuro šiltnamio efektą sukeliančių dujų intensyvumą, turėtų būti taikomos sankcijos. Kuro tiekėjai, kurie pakartotinai pateikė melagingą ar klaidinančią informaciją, turėtų būti įtraukti į juodąjį sąrašą, kad negalėtų naudotis sertifikavimo schemomis, nustatytomis Direktyvoje (ES) 2018/2001 (Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva). Tokiais atvejais turėtų būti laikoma, kad iš tokių tiekėjų įrenginių pasipildyto kuro išmetamųjų teršalų faktorius atitinka mažiausiai palankų iškastinio kuro išmetamųjų teršalų faktorių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27a)

informacijos, susijusios su kuro charakteristikomis, patikimumas ir tikslumas yra labai svarbus siekiant užtikrinti šio reglamento vykdymą. Kuro tiekėjams, kurie, kaip įrodyta, pateikė klaidinančią ar netikslią informaciją apie jų tiekiamo kuro šiltnamio efektą sukeliančių dujų intensyvumą, turėtų būti taikomos sankcijos. Kuro tiekėjai, kurie pakartotinai pateikė melagingą ar klaidinančią informaciją, turėtų būti įtraukti į juodąjį sąrašą, kad negalėtų naudotis sertifikavimo schemomis, nustatytomis Direktyvoje (ES) 2018/2001 (Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva). Tokiais atvejais turėtų būti laikoma, kad iš tokių tiekėjų įrenginių pasipildyto kuro išmetamųjų teršalų faktorius atitinka mažiausiai palankų iškastinio kuro išmetamųjų teršalų faktorių;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (28) | akredituotiems tikrintojams atliekant tikrinimą turėtų būti užtikrintas bendrovių vykdomos stebėsenos ir teikiamų ataskaitų tikslumas bei išsamumas ir atitiktis šiam reglamentui. Siekiant užtikrinti nešališkumą, tikrintojai turėtų būti nepriklausomi ir kompetentingi juridiniai asmenys, akredituoti nacionalinių akreditavimo įstaigų, įsteigtų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 765/2008 (24); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28)

akredituotiems tikrintojams atliekant tikrinimą turėtų būti užtikrintas bendrovių vykdomos stebėsenos ir teikiamų ataskaitų tikslumas bei išsamumas ir atitiktis šiam reglamentui. Siekiant užtikrinti nešališkumą, tikrintojai turėtų būti nepriklausomi ir kompetentingi juridiniai asmenys, akredituoti nacionalinių akreditavimo įstaigų, įsteigtų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 765/2008 (24);

| (28) | akredituotiems tikrintojams atliekant tikrinimą turėtų būti užtikrintas bendrovių vykdomos stebėsenos ir teikiamų ataskaitų tikslumas bei išsamumas ir atitiktis šiam reglamentui. Siekiant užtikrinti nešališkumą
  ir veiksmingumą
  , tikrintojai turėtų būti nepriklausomi ir kompetentingi juridiniai asmenys, akredituoti
  ir prižiūrimi
  nacionalinių akreditavimo įstaigų, įsteigtų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 765/2008 (24); |
| --- | --- |

(28)

akredituotiems tikrintojams atliekant tikrinimą turėtų būti užtikrintas bendrovių vykdomos stebėsenos ir teikiamų ataskaitų tikslumas bei išsamumas ir atitiktis šiam reglamentui. Siekiant užtikrinti nešališkumą
  ir veiksmingumą
  , tikrintojai turėtų būti nepriklausomi ir kompetentingi juridiniai asmenys, akredituoti
  ir prižiūrimi
  nacionalinių akreditavimo įstaigų, įsteigtų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 765/2008 (24);

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

31 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (31a) | bendrovės ir kuro tiekėjai galėtų sutartimi įforminti susitarimus dėl abipusių įsipareigojimų gaminti, tiekti ir pirkti iš anksto nustatytus tam tikro kuro kiekius. Tokie sutartimi įforminti susitarimai taip pat turėtų apimti atsakomybę ir juose turi būti nustatytos finansinės kompensacijos tais atvejais, kai kuras nėra tiekiamas kaip sutarta, sąlygos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31a)

bendrovės ir kuro tiekėjai galėtų sutartimi įforminti susitarimus dėl abipusių įsipareigojimų gaminti, tiekti ir pirkti iš anksto nustatytus tam tikro kuro kiekius. Tokie sutartimi įforminti susitarimai taip pat turėtų apimti atsakomybę ir juose turi būti nustatytos finansinės kompensacijos tais atvejais, kai kuras nėra tiekiamas kaip sutarta, sąlygos;

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

36 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (36) | už kiekvieną reikalavimų neatitinkantį įplaukimą į uostą skiriama nuobauda turėtų būti proporcinga elektros energijos naudojimo išlaidoms ir pakankama, kad atgrasytų nuo taršesnių energijos šaltinių naudojimo. Nuobauda turėtų priklausyti nuo laive įrengtos jėgainės galingumo, turėtų būti išreikšta megavatais ir padauginta iš pastovaus dydžio nuobaudos eurais už buvimo uoste valandą. Dėl tikslių Sąjungoje nuo kranto tiekiamos elektros energijos kainų duomenų trūkumo šis tarifas turėtų būti grindžiamas vidutine ES nebuitiniams vartotojams taikomos elektros energijos kaina, padauginta iš dviejų, siekiant atsižvelgti į kitas su paslaugos teikimu susijusias rinkliavas, įskaitant, be kita ko, sujungimo išlaidas ir investicijų susigrąžinimo elementus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(36)

už kiekvieną reikalavimų neatitinkantį įplaukimą į uostą skiriama nuobauda turėtų būti proporcinga elektros energijos naudojimo išlaidoms ir pakankama, kad atgrasytų nuo taršesnių energijos šaltinių naudojimo. Nuobauda turėtų priklausyti nuo laive įrengtos jėgainės galingumo, turėtų būti išreikšta megavatais ir padauginta iš pastovaus dydžio nuobaudos eurais už buvimo uoste valandą. Dėl tikslių Sąjungoje nuo kranto tiekiamos elektros energijos kainų duomenų trūkumo šis tarifas turėtų būti grindžiamas vidutine ES nebuitiniams vartotojams taikomos elektros energijos kaina, padauginta iš dviejų, siekiant atsižvelgti į kitas su paslaugos teikimu susijusias rinkliavas, įskaitant, be kita ko, sujungimo išlaidas ir investicijų susigrąžinimo elementus;

| (36) | už kiekvieną reikalavimų neatitinkantį įplaukimą į uostą skiriama nuobauda turėtų būti proporcinga elektros energijos naudojimo išlaidoms ir pakankama, kad atgrasytų nuo taršesnių energijos šaltinių naudojimo. Nuobauda turėtų priklausyti nuo laive įrengtos jėgainės galingumo, turėtų būti išreikšta megavatais ir padauginta iš pastovaus dydžio nuobaudos eurais už buvimo uoste valandą. Dėl tikslių Sąjungoje nuo kranto tiekiamos elektros energijos kainų duomenų trūkumo šis tarifas turėtų būti grindžiamas
  naujausia
  vidutine ES nebuitiniams vartotojams taikomos elektros energijos kaina, padauginta iš dviejų, siekiant atsižvelgti į kitas su paslaugos teikimu susijusias rinkliavas, įskaitant, be kita ko, sujungimo išlaidas ir investicijų susigrąžinimo elementus; |
| --- | --- |

(36)

už kiekvieną reikalavimų neatitinkantį įplaukimą į uostą skiriama nuobauda turėtų būti proporcinga elektros energijos naudojimo išlaidoms ir pakankama, kad atgrasytų nuo taršesnių energijos šaltinių naudojimo. Nuobauda turėtų priklausyti nuo laive įrengtos jėgainės galingumo, turėtų būti išreikšta megavatais ir padauginta iš pastovaus dydžio nuobaudos eurais už buvimo uoste valandą. Dėl tikslių Sąjungoje nuo kranto tiekiamos elektros energijos kainų duomenų trūkumo šis tarifas turėtų būti grindžiamas
  naujausia
  vidutine ES nebuitiniams vartotojams taikomos elektros energijos kaina, padauginta iš dviejų, siekiant atsižvelgti į kitas su paslaugos teikimu susijusias rinkliavas, įskaitant, be kita ko, sujungimo išlaidas ir investicijų susigrąžinimo elementus;

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

37 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (37) | iš sumokamų nuobaudų gaunamos pajamos turėtų būti
  naudojamos atsinaujinančiųjų energijos išteklių
  ir
  mažo anglies dioksido kiekio
  kuro
  paskirstymui ir naudojimui laivybos sektoriuje skatinti
  ir
  siekiant padėti laivybos veiklos vykdytojams įvykdyti jų klimato srities ir aplinkosaugos tikslus
  . Šiuo tikslu minėtos pajamos turėtų būti skiriamos Direktyvos 2003/87/EB
  10a straipsnio 8 dalyje
  nurodytam
  Inovacijų
  fondui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(37)

iš sumokamų nuobaudų gaunamos pajamos turėtų būti
  naudojamos atsinaujinančiųjų energijos išteklių
  ir
  mažo anglies dioksido kiekio
  kuro
  paskirstymui ir naudojimui laivybos sektoriuje skatinti
  ir
  siekiant padėti laivybos veiklos vykdytojams įvykdyti jų klimato srities ir aplinkosaugos tikslus
  . Šiuo tikslu minėtos pajamos turėtų būti skiriamos Direktyvos 2003/87/EB
  10a straipsnio 8 dalyje
  nurodytam
  Inovacijų
  fondui;

| (37) | iš sumokamų nuobaudų gaunamos pajamos turėtų būti
  skiriamos jūrų sektoriui
  ir
  naudojamos jo priklausomybės nuo iškastinio
  kuro
  mažinimui skatinti, įskaitant paramą alternatyviųjų degalų kūrimui, gamybai
  ir
  diegimui, alternatyviųjų degalų infrastruktūrai ir nuo kranto tiekiamos elektros infrastruktūrai, taip pat naujoms novatoriškoms technologijoms
  . Šiuo tikslu minėtos pajamos turėtų būti skiriamos Direktyvos 2003/87/EB
  3gab straipsnyje
  nurodytam
  vandenynų
  fondui; |
| --- | --- |

(37)

iš sumokamų nuobaudų gaunamos pajamos turėtų būti
  skiriamos jūrų sektoriui
  ir
  naudojamos jo priklausomybės nuo iškastinio
  kuro
  mažinimui skatinti, įskaitant paramą alternatyviųjų degalų kūrimui, gamybai
  ir
  diegimui, alternatyviųjų degalų infrastruktūrai ir nuo kranto tiekiamos elektros infrastruktūrai, taip pat naujoms novatoriškoms technologijoms
  . Šiuo tikslu minėtos pajamos turėtų būti skiriamos Direktyvos 2003/87/EB
  3gab straipsnyje
  nurodytam
  vandenynų
  fondui;

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

39 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (39) | dėl padarinių, kuriuos pagal šį reglamentą tikrintojų vykdomos priemonės gali turėti atitinkamoms bendrovėms, svarbos, ypač kai jie susiję su reikalavimų neatitinkančiais įplaukimais į uostą, nuobaudų
  sumų apskaičiavimu
  ir atsisakymu išduoti „FuelEU“ atitikties sertifikatą, tos bendrovės turėtų turėti teisę kreiptis į valstybės narės, kurioje tikrintojas buvo akredituotas, kompetentingą instituciją su prašymu peržiūrėti tokias priemones. Atsižvelgiant į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje įtvirtintą pagrindinę teisę į veiksmingą teisinę gynybą, kompetentingų institucijų ir uosto valdymo įstaigų pagal šį reglamentą priimami sprendimai turėtų būti peržiūrimi teisme pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(39)

dėl padarinių, kuriuos pagal šį reglamentą tikrintojų vykdomos priemonės gali turėti atitinkamoms bendrovėms, svarbos, ypač kai jie susiję su reikalavimų neatitinkančiais įplaukimais į uostą, nuobaudų
  sumų apskaičiavimu
  ir atsisakymu išduoti „FuelEU“ atitikties sertifikatą, tos bendrovės turėtų turėti teisę kreiptis į valstybės narės, kurioje tikrintojas buvo akredituotas, kompetentingą instituciją su prašymu peržiūrėti tokias priemones. Atsižvelgiant į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje įtvirtintą pagrindinę teisę į veiksmingą teisinę gynybą, kompetentingų institucijų ir uosto valdymo įstaigų pagal šį reglamentą priimami sprendimai turėtų būti peržiūrimi teisme pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę;

| (39) | dėl padarinių, kuriuos pagal šį reglamentą tikrintojų vykdomos priemonės gali turėti atitinkamoms bendrovėms, svarbos, ypač kai jie susiję su reikalavimų neatitinkančiais įplaukimais į uostą,
  informacijos rinkimu
  nuobaudų
  sumoms apskaičiuoti
  ir atsisakymu išduoti „FuelEU“ atitikties sertifikatą, tos bendrovės turėtų turėti teisę kreiptis į valstybės narės, kurioje tikrintojas buvo akredituotas, kompetentingą instituciją su prašymu peržiūrėti tokias priemones. Atsižvelgiant į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje įtvirtintą pagrindinę teisę į veiksmingą teisinę gynybą, kompetentingų institucijų ir uosto valdymo įstaigų pagal šį reglamentą priimami sprendimai turėtų būti peržiūrimi teisme pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

(39)

dėl padarinių, kuriuos pagal šį reglamentą tikrintojų vykdomos priemonės gali turėti atitinkamoms bendrovėms, svarbos, ypač kai jie susiję su reikalavimų neatitinkančiais įplaukimais į uostą,
  informacijos rinkimu
  nuobaudų
  sumoms apskaičiuoti
  ir atsisakymu išduoti „FuelEU“ atitikties sertifikatą, tos bendrovės turėtų turėti teisę kreiptis į valstybės narės, kurioje tikrintojas buvo akredituotas, kompetentingą instituciją su prašymu peržiūrėti tokias priemones. Atsižvelgiant į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje įtvirtintą pagrindinę teisę į veiksmingą teisinę gynybą, kompetentingų institucijų ir uosto valdymo įstaigų pagal šį reglamentą priimami sprendimai turėtų būti peržiūrimi teisme pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę;

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

40 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (40) | siekiant, kad veiksmingai veikiant šiam reglamentui būtų išlaikytos vienodos sąlygos, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl WtW išmetamųjų teršalų faktorių sąrašo dalinio pakeitimo, taikytinų netaršių technologijų ar jų naudojimo kriterijų sąrašo dalinio pakeitimo, siekiant nustatyti taisykles, kaip atlikti
  laboratorinius bandymus ir
  tiesioginius išmetamųjų teršalų matavimus, pritaikyti nuobaudos koeficientą, akredituoti tikrintojus, pritaikyti nuobaudos koeficientą ir nuobaudų sumokėjimo būdus. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(40)

siekiant, kad veiksmingai veikiant šiam reglamentui būtų išlaikytos vienodos sąlygos, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl WtW išmetamųjų teršalų faktorių sąrašo dalinio pakeitimo, taikytinų netaršių technologijų ar jų naudojimo kriterijų sąrašo dalinio pakeitimo, siekiant nustatyti taisykles, kaip atlikti
  laboratorinius bandymus ir
  tiesioginius išmetamųjų teršalų matavimus, pritaikyti nuobaudos koeficientą, akredituoti tikrintojus, pritaikyti nuobaudos koeficientą ir nuobaudų sumokėjimo būdus. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (40) | siekiant, kad veiksmingai veikiant šiam reglamentui būtų išlaikytos vienodos sąlygos, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl WtW išmetamųjų teršalų faktorių sąrašo dalinio pakeitimo, taikytinų netaršių technologijų ar jų naudojimo kriterijų sąrašo dalinio pakeitimo, siekiant nustatyti
  faktinio WtT išmetamųjų teršalų kiekio sertifikavimo taisykles,
  taisykles, kaip atlikti tiesioginius išmetamųjų teršalų matavimus, pritaikyti nuobaudos koeficientą, akredituoti tikrintojus, pritaikyti nuobaudos koeficientą ir nuobaudų sumokėjimo būdus. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(40)

siekiant, kad veiksmingai veikiant šiam reglamentui būtų išlaikytos vienodos sąlygos, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl WtW išmetamųjų teršalų faktorių sąrašo dalinio pakeitimo, taikytinų netaršių technologijų ar jų naudojimo kriterijų sąrašo dalinio pakeitimo, siekiant nustatyti
  faktinio WtT išmetamųjų teršalų kiekio sertifikavimo taisykles,
  taisykles, kaip atlikti tiesioginius išmetamųjų teršalų matavimus, pritaikyti nuobaudos koeficientą, akredituoti tikrintojus, pritaikyti nuobaudos koeficientą ir nuobaudų sumokėjimo būdus. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

42 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (42) | dėl tarptautinių laivybos sektoriaus aspektų pageidautina taikyti visuotinį požiūrį į laivų sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo ribojimą, nes dėl platesnės taikymo srities jis
  galėtų būti laikomas efektyvesniu
  . Todėl, siekdama padėti Tarptautinei jūrų organizacijai (TJO) rengti tarptautines taisykles, Komisija turėtų dalytis svarbia šio reglamento įgyvendinimo informacija su TJO ir kitomis atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir teikti TJO atitinkamus duomenis. Kai šio reglamento atžvilgiu svarbiais klausimais pasiekiamas susitarimas dėl visuotinio požiūrio, Komisija turėtų persvarstyti šį reglamentą
  siekdama
  ,
  kai tikslinga,
  jį
  suderinti
  su tarptautinėmis taisyklėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(42)

dėl tarptautinių laivybos sektoriaus aspektų pageidautina taikyti visuotinį požiūrį į laivų sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo ribojimą, nes dėl platesnės taikymo srities jis
  galėtų būti laikomas efektyvesniu
  . Todėl, siekdama padėti Tarptautinei jūrų organizacijai (TJO) rengti tarptautines taisykles, Komisija turėtų dalytis svarbia šio reglamento įgyvendinimo informacija su TJO ir kitomis atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir teikti TJO atitinkamus duomenis. Kai šio reglamento atžvilgiu svarbiais klausimais pasiekiamas susitarimas dėl visuotinio požiūrio, Komisija turėtų persvarstyti šį reglamentą
  siekdama
  ,
  kai tikslinga,
  jį
  suderinti
  su tarptautinėmis taisyklėmis;

| (42) | dėl tarptautinių laivybos sektoriaus aspektų pageidautina taikyti visuotinį požiūrį į laivų sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo ribojimą, nes dėl platesnės taikymo srities jis
  būtų gerokai efektyvesnis
  . Todėl, siekdama padėti Tarptautinei jūrų organizacijai (TJO) rengti tarptautines taisykles, Komisija turėtų dalytis svarbia šio reglamento įgyvendinimo informacija su TJO ir kitomis atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir teikti TJO atitinkamus duomenis
  , siekdama tarptautiniu lygiu tęsti ES pastangas propaguoti jūrų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo plataus masto tikslus
  . Kai šio reglamento atžvilgiu svarbiais klausimais pasiekiamas susitarimas dėl visuotinio požiūrio, Komisija turėtų persvarstyti šį reglamentą,
  kad
  jį
  suderintų
  su tarptautinėmis taisyklėmis; |
| --- | --- |

(42)

dėl tarptautinių laivybos sektoriaus aspektų pageidautina taikyti visuotinį požiūrį į laivų sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo ribojimą, nes dėl platesnės taikymo srities jis
  būtų gerokai efektyvesnis
  . Todėl, siekdama padėti Tarptautinei jūrų organizacijai (TJO) rengti tarptautines taisykles, Komisija turėtų dalytis svarbia šio reglamento įgyvendinimo informacija su TJO ir kitomis atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir teikti TJO atitinkamus duomenis
  , siekdama tarptautiniu lygiu tęsti ES pastangas propaguoti jūrų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo plataus masto tikslus
  . Kai šio reglamento atžvilgiu svarbiais klausimais pasiekiamas susitarimas dėl visuotinio požiūrio, Komisija turėtų persvarstyti šį reglamentą,
  kad
  jį
  suderintų
  su tarptautinėmis taisyklėmis;

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

42 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (42a) | siekdamos užtikrinti vienodas tarptautines sąlygas ir maksimaliai padidinti teisės aktų dėl atsinaujinančiųjų išteklių kuro ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro aplinkosauginį naudingumą, Komisija ir valstybės narės Tarptautinėje jūrų organizacijoje (IMO) ir kitose tarptautinėse organizacijose turėtų skatinti diegti patikimas atsinaujinančiųjų išteklių kuro sertifikavimo ir stebėsenos sistemas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(42a)

siekdamos užtikrinti vienodas tarptautines sąlygas ir maksimaliai padidinti teisės aktų dėl atsinaujinančiųjų išteklių kuro ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro aplinkosauginį naudingumą, Komisija ir valstybės narės Tarptautinėje jūrų organizacijoje (IMO) ir kitose tarptautinėse organizacijose turėtų skatinti diegti patikimas atsinaujinančiųjų išteklių kuro sertifikavimo ir stebėsenos sistemas;

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

42 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (42b) | Komisija turėtų užtikrinti bendradarbiavimo ir keitimosi geriausios praktikos pavyzdžiais jūrų transporto sektoriuje priemonių įgyvendinimą ir prieinamumą, kaip apibrėžta Geresnio reglamentavimo gairėse

   (1a)

  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(42b)

Komisija turėtų užtikrinti bendradarbiavimo ir keitimosi geriausios praktikos pavyzdžiais jūrų transporto sektoriuje priemonių įgyvendinimą ir prieinamumą, kaip apibrėžta Geresnio reglamentavimo gairėse

   (1a)

  ;

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

43 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (43) | atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro ir pakaitinių energijos šaltinių naudojimo į valstybės narės jurisdikcijai priklausančius uostus atvykstančiuose, juose besilankančiuose ar iš jų išvykstančiuose laivuose diegimas visoje Sąjungoje nėra toks tikslas, kurį valstybės narės galėtų pakankamai gerai pasiekti nerizikuodamos sukelti kliūčių vidaus rinkai ir iškraipyti konkurenciją tarp uostų ir laivybos veiklos vykdytojų. Šį tikslą galima geriau pasiekti Sąjungos lygmeniu nustatant vienodas taisykles, kuriomis būtų sukurtos ekonominės paskatos laivybos veiklos vykdytojams toliau veikti be kliūčių, kartu įvykdant įpareigojimus naudoti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kurą. Todėl, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(43)

atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro ir pakaitinių energijos šaltinių naudojimo į valstybės narės jurisdikcijai priklausančius uostus atvykstančiuose, juose besilankančiuose ar iš jų išvykstančiuose laivuose diegimas visoje Sąjungoje nėra toks tikslas, kurį valstybės narės galėtų pakankamai gerai pasiekti nerizikuodamos sukelti kliūčių vidaus rinkai ir iškraipyti konkurenciją tarp uostų ir laivybos veiklos vykdytojų. Šį tikslą galima geriau pasiekti Sąjungos lygmeniu nustatant vienodas taisykles, kuriomis būtų sukurtos ekonominės paskatos laivybos veiklos vykdytojams toliau veikti be kliūčių, kartu įvykdant įpareigojimus naudoti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kurą. Todėl, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

| (43) | atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro ir pakaitinių energijos šaltinių
  plėtros ir plataus masto
  naudojimo į valstybės narės jurisdikcijai priklausančius uostus atvykstančiuose, juose besilankančiuose ar iš jų išvykstančiuose laivuose diegimas visoje Sąjungoje nėra toks tikslas, kurį valstybės narės galėtų pakankamai gerai pasiekti nerizikuodamos sukelti kliūčių vidaus rinkai ir iškraipyti konkurenciją tarp uostų ir laivybos veiklos vykdytojų. Šį tikslą galima geriau pasiekti Sąjungos lygmeniu nustatant vienodas taisykles, kuriomis būtų sukurtos ekonominės paskatos laivybos veiklos vykdytojams toliau veikti be kliūčių, kartu įvykdant įpareigojimus naudoti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kurą. Todėl, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, |
| --- | --- |

(43)

atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro ir pakaitinių energijos šaltinių
  plėtros ir plataus masto
  naudojimo į valstybės narės jurisdikcijai priklausančius uostus atvykstančiuose, juose besilankančiuose ar iš jų išvykstančiuose laivuose diegimas visoje Sąjungoje nėra toks tikslas, kurį valstybės narės galėtų pakankamai gerai pasiekti nerizikuodamos sukelti kliūčių vidaus rinkai ir iškraipyti konkurenciją tarp uostų ir laivybos veiklos vykdytojų. Šį tikslą galima geriau pasiekti Sąjungos lygmeniu nustatant vienodas taisykles, kuriomis būtų sukurtos ekonominės paskatos laivybos veiklos vykdytojams toliau veikti be kliūčių, kartu įvykdant įpareigojimus naudoti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kurą. Todėl, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | į valstybės narės jurisdikcijai priklausančius uostus atvykstančiame, juose besilankančiame ar iš jų išvykstančiame laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis (ŠESD) intensyvumo ribą ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

į valstybės narės jurisdikcijai priklausančius uostus atvykstančiame, juose besilankančiame ar iš jų išvykstančiame laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis (ŠESD) intensyvumo ribą ir

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | įpareigojimą valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose uostuose naudoti nuo kranto tiekiamą elektrą arba netaršią technologiją, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

įpareigojimą valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose uostuose naudoti nuo kranto tiekiamą elektrą arba netaršią technologiją,

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos paskutinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| kad būtų padidintas nuoseklus
  atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro bei pakaitinių energijos šaltinių
  naudojimas
  visoje Sąjungoje, kartu užtikrinant sklandžią jūrų transporto veiklą ir vengiant iškraipyti vidaus rinką. | Tuo siekiama padidinti nuoseklų
  atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro bei pakaitinių energijos šaltinių
  naudojimą jūrų transporto sektoriuje
  visoje Sąjungoje,
  atsižvelgiant į Sąjungos tikslą užtikrinti poveikio klimatui neutralumą Sąjungoje ne vėliau kaip iki 2050 m. ir į Paryžiaus susitarimo tikslus,
  kartu užtikrinant sklandžią jūrų transporto veiklą
  , kuriant jūrų pramonės vystymo galimybes
  ir vengiant iškraipyti vidaus rinką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

kad būtų padidintas nuoseklus
  atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro bei pakaitinių energijos šaltinių
  naudojimas
  visoje Sąjungoje, kartu užtikrinant sklandžią jūrų transporto veiklą ir vengiant iškraipyti vidaus rinką.

Tuo siekiama padidinti nuoseklų
  atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro bei pakaitinių energijos šaltinių
  naudojimą jūrų transporto sektoriuje
  visoje Sąjungoje,
  atsižvelgiant į Sąjungos tikslą užtikrinti poveikio klimatui neutralumą Sąjungoje ne vėliau kaip iki 2050 m. ir į Paryžiaus susitarimo tikslus,
  kartu užtikrinant sklandžią jūrų transporto veiklą
  , kuriant jūrų pramonės vystymo galimybes
  ir vengiant iškraipyti vidaus rinką.

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šis reglamentas taikomas visiems laivams, kurių bendroji talpa didesnė kaip 5 000 , neatsižvelgiant į jų vėliavą: | (Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.) |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šis reglamentas taikomas visiems laivams, kurių bendroji talpa didesnė kaip 5 000 , neatsižvelgiant į jų vėliavą:

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | visai energijai, sunaudojamai per reisus iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį uostą,
  ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

visai energijai, sunaudojamai per reisus iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį uostą,
  ir

| b) | visai energijai, sunaudojamai per reisus iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį uostą, |
| --- | --- |

b)

visai energijai, sunaudojamai per reisus iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį uostą,

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | pusei energijos, sunaudojamos reisams iš atokiausiame valstybės narės jurisdikcijai priklausančiame regione esančio įplaukimo uosto arba į jį, arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ba)

pusei energijos, sunaudojamos reisams iš atokiausiame valstybės narės jurisdikcijai priklausančiame regione esančio įplaukimo uosto arba į jį, arba

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | pusei energijos, sunaudojamos per reisus iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto arba į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį uostą, kai pirmesnis arba paskesnis įplaukimo uostas priklauso trečiosios šalies jurisdikcijai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

c)

pusei energijos, sunaudojamos per reisus iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto arba į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį uostą, kai pirmesnis arba paskesnis įplaukimo uostas priklauso trečiosios šalies jurisdikcijai.

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šis reglamentas netaikomas karo laivams, karinio jūrų laivyno pagalbiniams laivams, žvejybos arba žuvų apdorojimo laivams, mediniams primityvios konstrukcijos laivams,
  ne mechaniniu būdu varomiems laivams
  arba valstybiniams laivams, naudojamiems nekomerciniais tikslais. | Šis reglamentas netaikomas karo laivams, karinio jūrų laivyno pagalbiniams laivams, žvejybos arba žuvų apdorojimo laivams, mediniams primityvios konstrukcijos laivams, arba valstybiniams laivams, naudojamiems nekomerciniais tikslais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šis reglamentas netaikomas karo laivams, karinio jūrų laivyno pagalbiniams laivams, žvejybos arba žuvų apdorojimo laivams, mediniams primityvios konstrukcijos laivams,
  ne mechaniniu būdu varomiems laivams
  arba valstybiniams laivams, naudojamiems nekomerciniais tikslais.

Šis reglamentas netaikomas karo laivams, karinio jūrų laivyno pagalbiniams laivams, žvejybos arba žuvų apdorojimo laivams, mediniams primityvios konstrukcijos laivams, arba valstybiniams laivams, naudojamiems nekomerciniais tikslais.

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatomas kaimyninių konteinerių perkrovimo uostų, kuriems netaikoma šiame reglamente pateikta konteinervežių įplaukimo uostų apibrėžtis, sąrašas. |
| | Po to ne rečiau kaip kas dvejus metus Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais atnaujinamas tas kaimyninių konteinerių perkrovimo uostų, kuriems netaikoma šiame reglamente pateikta konteinervežių įplaukimo uostų apibrėžtis, sąrašas. |
| | Tuose įgyvendinimo aktuose išvardijami kaimyniniai konteinerių perkrovimo uostai, esantys už Sąjungos ribų, bet už mažiau nei 300 jūrmylių nuo Sąjungos teritorijos, kuriuose konteinerių perkrovimo dalis, išreikšta ekvivalentiniais dvidešimties pėdų konteineriais, sudaro daugiau kaip 65 proc. viso to uosto konteinerių srauto per paskutinį dvylikos mėnesių laikotarpį, apie kurį turima atitinkamų duomenų. |
| | Pagal tą sąrašą konteineriai laikomi perkraunamais, kai jie iškraunami iš laivo į uostą tik tam, kad būtų pakrauti į kitą laivą. Uostai, esantys trečiojoje šalyje, kurioje veiksmingai taikomos tokios pat plataus užmojo priemonės, kaip šiame reglamente nustatyti reikalavimai, neįtraukiami. |
| | Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 27 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatomas kaimyninių konteinerių perkrovimo uostų, kuriems netaikoma šiame reglamente pateikta konteinervežių įplaukimo uostų apibrėžtis, sąrašas.

Po to ne rečiau kaip kas dvejus metus Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais atnaujinamas tas kaimyninių konteinerių perkrovimo uostų, kuriems netaikoma šiame reglamente pateikta konteinervežių įplaukimo uostų apibrėžtis, sąrašas.

Tuose įgyvendinimo aktuose išvardijami kaimyniniai konteinerių perkrovimo uostai, esantys už Sąjungos ribų, bet už mažiau nei 300 jūrmylių nuo Sąjungos teritorijos, kuriuose konteinerių perkrovimo dalis, išreikšta ekvivalentiniais dvidešimties pėdų konteineriais, sudaro daugiau kaip 65 proc. viso to uosto konteinerių srauto per paskutinį dvylikos mėnesių laikotarpį, apie kurį turima atitinkamų duomenų.

Pagal tą sąrašą konteineriai laikomi perkraunamais, kai jie iškraunami iš laivo į uostą tik tam, kad būtų pakrauti į kitą laivą. Uostai, esantys trečiojoje šalyje, kurioje veiksmingai taikomos tokios pat plataus užmojo priemonės, kaip šiame reglamente nustatyti reikalavimai, neįtraukiami.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 27 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros;

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės gali netaikyti 1 dalies a ir b punktų konkretiems maršrutams ir uostams, kai energija sunaudojama keleiviniuose laivuose, išskyrus kruizinius laivus, tarp valstybės narės jurisdikcijai priklausančio įplaukimo uosto ir tos pačios valstybės narės jurisdikcijai priklausančio įplaukimo uosto, esančio saloje, kurioje yra mažiau nei 100 000 nuolatinių gyventojų, ir kai energija sunaudojama jiems būnant atitinkamos salos uoste. Valstybės narės apie šias išimtis iki jų įsigaliojimo praneša Komisijai ir ši jas paskelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Tokios išimtys nebetaikomos nuo 2029 m. gruodžio 31 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės gali netaikyti 1 dalies a ir b punktų konkretiems maršrutams ir uostams, kai energija sunaudojama keleiviniuose laivuose, išskyrus kruizinius laivus, tarp valstybės narės jurisdikcijai priklausančio įplaukimo uosto ir tos pačios valstybės narės jurisdikcijai priklausančio įplaukimo uosto, esančio saloje, kurioje yra mažiau nei 100 000 nuolatinių gyventojų, ir kai energija sunaudojama jiems būnant atitinkamos salos uoste. Valstybės narės apie šias išimtis iki jų įsigaliojimo praneša Komisijai ir ši jas paskelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Tokios išimtys nebetaikomos nuo 2029 m. gruodžio 31 d.

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės gali netaikyti 1 dalies a ir ba punktų konkretiems maršrutams ir uostams, kai energija sunaudojama keleiviniuose laivuose tarp vieno viename iš atokiausių regionų esančio įplaukimo uosto ir kito viename iš atokiausių regionų esančio įplaukimo uosto ir kai energija sunaudojama jiems būnant atitinkamų atokiausių regionų įplaukimo uostuose. Valstybės narės apie šias išimtis iki jų įsigaliojimo praneša Komisijai ir ši jas paskelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Tokios išimtys nebetaikomos nuo 2029 m. gruodžio 31 d. Niekas negali sutrukdyti valstybėms narėms, jų regionams ir teritorijoms nuspręsti netaikyti šios išimties arba taikyti suteiktą išimtį iki galo, t. y. 2029 m. gruodžio 31 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės gali netaikyti 1 dalies a ir ba punktų konkretiems maršrutams ir uostams, kai energija sunaudojama keleiviniuose laivuose tarp vieno viename iš atokiausių regionų esančio įplaukimo uosto ir kito viename iš atokiausių regionų esančio įplaukimo uosto ir kai energija sunaudojama jiems būnant atitinkamų atokiausių regionų įplaukimo uostuose. Valstybės narės apie šias išimtis iki jų įsigaliojimo praneša Komisijai ir ši jas paskelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Tokios išimtys nebetaikomos nuo 2029 m. gruodžio 31 d. Niekas negali sutrukdyti valstybėms narėms, jų regionams ir teritorijoms nuspręsti netaikyti šios išimties arba taikyti suteiktą išimtį iki galo, t. y. 2029 m. gruodžio 31 d.

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 d dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės gali netaikyti 1 dalies konkretiems maršrutams, kai energija sunaudojama reisuose, vykdomuose pagal viešųjų paslaugų sutartį, arba laivų, kuriems taikomi su viešosiomis paslaugomis susiję įsipareigojimai pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3577/92, reisuose. Valstybės narės apie šias išimtis iki jų įsigaliojimo praneša Komisijai ir ši jas paskelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Tokios išimtys nebetaikomos nuo 2029 m. gruodžio 31 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės gali netaikyti 1 dalies konkretiems maršrutams, kai energija sunaudojama reisuose, vykdomuose pagal viešųjų paslaugų sutartį, arba laivų, kuriems taikomi su viešosiomis paslaugomis susiję įsipareigojimai pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3577/92, reisuose. Valstybės narės apie šias išimtis iki jų įsigaliojimo praneša Komisijai ir ši jas paskelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Tokios išimtys nebetaikomos nuo 2029 m. gruodžio 31 d.

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 e dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Komisija nuolat stebi šio reglamento poveikį krovinių nukreipimui, visų pirma per perkrovimo uostus kaimyninėse šalyse. Nustačiusi didelį neigiamą poveikį Sąjungos uostams, Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų siekiant iš dalies pakeisti šį reglamentą. Visų pirma Komisija analizuoja šio reglamento poveikį atokiausiems regionams ir saloms ir prireikus siūlo šio reglamento taikymo srities pakeitimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisija nuolat stebi šio reglamento poveikį krovinių nukreipimui, visų pirma per perkrovimo uostus kaimyninėse šalyse. Nustačiusi didelį neigiamą poveikį Sąjungos uostams, Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų siekiant iš dalies pakeisti šį reglamentą. Visų pirma Komisija analizuoja šio reglamento poveikį atokiausiems regionams ir saloms ir prireikus siūlo šio reglamento taikymo srities pakeitimus.

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos h punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| h) | pakaitiniai energijos šaltiniai – laive pagaminta atsinaujinančiųjų išteklių
  , t. y. vėjo arba saulės,
  energija arba nuo kranto tiekiama elektra; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

h)

pakaitiniai energijos šaltiniai – laive pagaminta atsinaujinančiųjų išteklių
  , t. y. vėjo arba saulės,
  energija arba nuo kranto tiekiama elektra;

| h) | pakaitiniai energijos šaltiniai – laive pagaminta atsinaujinančiųjų išteklių energija arba nuo kranto tiekiama elektra; |
| --- | --- |

h)

pakaitiniai energijos šaltiniai – laive pagaminta atsinaujinančiųjų išteklių energija arba nuo kranto tiekiama elektra;

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos h a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ha) | vėjovara arba varymas vėjo pagalba – varymo būdas, kuriuo didžiąja dalimi arba papildomai prisidedama prie bet kurio tipo laivo varymo naudojantis vėjo energija, pasitelkiamas laivui plaukiant; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ha)

vėjovara arba varymas vėjo pagalba – varymo būdas, kuriuo didžiąja dalimi arba papildomai prisidedama prie bet kurio tipo laivo varymo naudojantis vėjo energija, pasitelkiamas laivui plaukiant;

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos i punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | įplaukimo uostas – įplaukimo
  uostas
  ,
  kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2015/757 3 straipsnio b punkte
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

i)

įplaukimo uostas – įplaukimo
  uostas
  ,
  kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2015/757 3 straipsnio b punkte
  ;

| i) | įplaukimo uostas –
  uostas, kuriame laivas sustoja pakrauti ar iškrauti didžiosios savo krovinio dalies arba įlaipinti ar išlaipinti keleivių, taigi neapima sustojimų vien kuro papildymo, atsargų įsigijimo, įgulos pamainos pasikeitimo, įplaukimo į sausąjį doką arba laivo ar jo įrangos remonto tikslais, sustojimų uoste, kai laivui prireikia pagalbos ar jį ištinka nelaimė ir perdavimams iš laivo į laivą už uostų ribų atlikti, sustojimų vien siekiant išvengti nepalankaus oro arba kai šito prireikia dėl paieškos ir gelbėjimo veiklos bei konteinervežių sustojimų kaimyniniame konteinerių perkrovimo uoste; |
| --- | --- |

i)

įplaukimo uostas –
  uostas, kuriame laivas sustoja pakrauti ar iškrauti didžiosios savo krovinio dalies arba įlaipinti ar išlaipinti keleivių, taigi neapima sustojimų vien kuro papildymo, atsargų įsigijimo, įgulos pamainos pasikeitimo, įplaukimo į sausąjį doką arba laivo ar jo įrangos remonto tikslais, sustojimų uoste, kai laivui prireikia pagalbos ar jį ištinka nelaimė ir perdavimams iš laivo į laivą už uostų ribų atlikti, sustojimų vien siekiant išvengti nepalankaus oro arba kai šito prireikia dėl paieškos ir gelbėjimo veiklos bei konteinervežių sustojimų kaimyniniame konteinerių perkrovimo uoste;

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos m punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| m) | prisišvartavęs laivas –
  prisišvartavęs laivas
  ,
  kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2015/757 3 straipsnio n punkte
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

m)

prisišvartavęs laivas –
  prisišvartavęs laivas
  ,
  kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2015/757 3 straipsnio n punkte
  ;

| m) | prisišvartavęs laivas –
  laivas, saugiai prišvartuotas valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto krantinėje, kol yra pakraunamas, iškraunamas, įlaipinami ar išlaipinami keleiviai arba jis yra aptarnaujamas
  ,
  įskaitant laiką, kai krovos ar keleivių vežimo darbai nevyksta
  ; |
| --- | --- |

m)

prisišvartavęs laivas –
  laivas, saugiai prišvartuotas valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto krantinėje, kol yra pakraunamas, iškraunamas, įlaipinami ar išlaipinami keleiviai arba jis yra aptarnaujamas
  ,
  įskaitant laiką, kai krovos ar keleivių vežimo darbai nevyksta
  ;

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos n punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| n) | energijos sunaudojimas laive – energijos kiekis megadžauliais (MJ), kurį laivas sunaudoja varikliams ir laive esančiai įrangai tiek jūroje, tiek prisišvartavus
  eksploatuoti
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

n)

energijos sunaudojimas laive – energijos kiekis megadžauliais (MJ), kurį laivas sunaudoja varikliams ir laive esančiai įrangai tiek jūroje, tiek prisišvartavus
  eksploatuoti
  ;

| n) | energijos sunaudojimas laive – energijos kiekis megadžauliais (MJ), kurį laivas sunaudoja varikliams ir laive esančiai įrangai tiek jūroje, tiek prisišvartavus
  eksploatuoti be papildomos energijos, suvartojamos dėl IA arba IA Super arba lygiavertės ledo klasės laivo techninių savybių, ir papildomos energijos, kurią suvartoja laivas, kuris yra IC, IB, IA arba IA Super arba lygiavertės ledo klasės, dėl plaukimo ledo sąlygomis
  ; |
| --- | --- |

n)

energijos sunaudojimas laive – energijos kiekis megadžauliais (MJ), kurį laivas sunaudoja varikliams ir laive esančiai įrangai tiek jūroje, tiek prisišvartavus
  eksploatuoti be papildomos energijos, suvartojamos dėl IA arba IA Super arba lygiavertės ledo klasės laivo techninių savybių, ir papildomos energijos, kurią suvartoja laivas, kuris yra IC, IB, IA arba IA Super arba lygiavertės ledo klasės, dėl plaukimo ledo sąlygomis
  ;

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos q a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | qa) | ledo klasė – žymuo, kurį laivui suteikia vėliavos valstybės kompetentingos nacionalinės institucijos arba tos valstybės pripažįstama organizacija ir kuris rodo, kad laivas skirtas plaukioti jūros ledo sąlygomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

qa)

ledo klasė – žymuo, kurį laivui suteikia vėliavos valstybės kompetentingos nacionalinės institucijos arba tos valstybės pripažįstama organizacija ir kuris rodo, kad laivas skirtas plaukioti jūros ledo sąlygomis;

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos q b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | qb) | plaukimas ledo sąlygomis – ledo klasę turinčio laivo plaukimas jūros zonoje, kuri prasideda už ledo masės pakraščio ribos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

qb)

plaukimas ledo sąlygomis – ledo klasę turinčio laivo plaukimas jūros zonoje, kuri prasideda už ledo masės pakraščio ribos;

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos q c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | qc) | ledo masės pakraštys – bet kuriuo konkrečiu metu esanti riba tarp atviros jūros ir bet kokios rūšies jūrinio ledo, tiek nejudančio, tiek dreifuojančio; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

qc)

ledo masės pakraštys – bet kuriuo konkrečiu metu esanti riba tarp atviros jūros ir bet kokios rūšies jūrinio ledo, tiek nejudančio, tiek dreifuojančio;

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos r punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| r) | nuo kranto tiekiama elektra – žemos arba aukštos įtampos, kintamos arba nuolatinės srovės elektros energijos tiekimo prisišvartavusiems laivams sistema, apimanti laivo ir krantinės įrenginius, per kurią energija
  tiesiogiai
  tiekiama pagrindiniam laivo skirstomajam skydui ir naudojama viešbučiui, aptarnavimo darbams arba antriniams akumuliatoriams įkrauti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

r)

nuo kranto tiekiama elektra – žemos arba aukštos įtampos, kintamos arba nuolatinės srovės elektros energijos tiekimo prisišvartavusiems laivams sistema, apimanti laivo ir krantinės įrenginius, per kurią energija
  tiesiogiai
  tiekiama pagrindiniam laivo skirstomajam skydui ir naudojama viešbučiui, aptarnavimo darbams arba antriniams akumuliatoriams įkrauti;

| r) | nuo kranto tiekiama elektra – žemos arba aukštos įtampos, kintamos arba nuolatinės srovės elektros energijos tiekimo prisišvartavusiems laivams sistema, apimanti laivo ir krantinės
  , plūduriuojančius ir mobiliuosius
  įrenginius, per kurią energija tiekiama pagrindiniam laivo skirstomajam skydui ir naudojama viešbučiui, aptarnavimo darbams arba antriniams akumuliatoriams įkrauti; |
| --- | --- |

r)

nuo kranto tiekiama elektra – žemos arba aukštos įtampos, kintamos arba nuolatinės srovės elektros energijos tiekimo prisišvartavusiems laivams sistema, apimanti laivo ir krantinės
  , plūduriuojančius ir mobiliuosius
  įrenginius, per kurią energija tiekiama pagrindiniam laivo skirstomajam skydui ir naudojama viešbučiui, aptarnavimo darbams arba antriniams akumuliatoriams įkrauti;

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | -
  13
   proc. – nuo 2035 m. sausio 1 d.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

-
  13
   proc. – nuo 2035 m. sausio 1 d.;

| — | -
  20
  proc. – nuo 2035 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

—

-
  20
  proc. – nuo 2035 m. sausio 1 d.;

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies ketvirta įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | -
  26
  proc. – nuo 2040 m. sausio 1 d.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

-
  26
  proc. – nuo 2040 m. sausio 1 d.;

| — | -
  38
  proc. – nuo 2040 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

—

-
  38
  proc. – nuo 2040 m. sausio 1 d.;

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies penkta įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | -
  59
  proc. – nuo 2045 m. sausio 1 d.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

-
  59
  proc. – nuo 2045 m. sausio 1 d.;

| — | -
  64
  proc. – nuo 2045 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

—

-
  64
  proc. – nuo 2045 m. sausio 1 d.;

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies šešta įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | -
  75
   proc. – nuo 2050 m. sausio 1 d.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

-
  75
   proc. – nuo 2050 m. sausio 1 d.;

| — | -
  80
   proc. – nuo 2050 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

—

-
  80
   proc. – nuo 2050 m. sausio 1 d.;

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| [Žvaigždutė: Atskaitos vertė, kuri bus skaičiuojama vėlesniu teisėkūros procedūros etapu, atitinka 2020 m. 
  viso
  laivyno laivuose sunaudotai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis vidutinį intensyvumą, nustatomą remiantis pagal Reglamentą (ES) 2015/757 stebėtais ir pateiktais duomenimis ir naudojantis to reglamento I priede nustatyta metodika ir standartinėmis vertėmis.] | [Žvaigždutė: Atskaitos vertė, kuri bus skaičiuojama vėlesniu teisėkūros procedūros etapu, atitinka 2020 m. 
  Sąjungos
  laivyno laivuose sunaudotai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis vidutinį intensyvumą, nustatomą remiantis pagal Reglamentą (ES) 2015/757 stebėtais ir pateiktais duomenimis ir naudojantis to reglamento I priede nustatyta metodika ir standartinėmis vertėmis.] |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

[Žvaigždutė: Atskaitos vertė, kuri bus skaičiuojama vėlesniu teisėkūros procedūros etapu, atitinka 2020 m. 
  viso
  laivyno laivuose sunaudotai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis vidutinį intensyvumą, nustatomą remiantis pagal Reglamentą (ES) 2015/757 stebėtais ir pateiktais duomenimis ir naudojantis to reglamento I priede nustatyta metodika ir standartinėmis vertėmis.]

[Žvaigždutė: Atskaitos vertė, kuri bus skaičiuojama vėlesniu teisėkūros procedūros etapu, atitinka 2020 m. 
  Sąjungos
  laivyno laivuose sunaudotai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis vidutinį intensyvumą, nustatomą remiantis pagal Reglamentą (ES) 2015/757 stebėtais ir pateiktais duomenimis ir naudojantis to reglamento I priede nustatyta metodika ir standartinėmis vertėmis.]

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Laive sunaudotai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumas apskaičiuojamas pagal I priede nurodytą metodiką kaip išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, tenkantis vienam energijos vienetui. | 3.   Laive sunaudotai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumas apskaičiuojamas pagal I priede nurodytą metodiką kaip išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, tenkantis vienam energijos vienetui.
  Ledo klasę turintiems laivams taikomas koregavimo koeficientas, gaunamas atimant dėl plaukimo ledo sąlygomis suvartojamą didesnį kuro kiekį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Laive sunaudotai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumas apskaičiuojamas pagal I priede nurodytą metodiką kaip išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, tenkantis vienam energijos vienetui.

3.   Laive sunaudotai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumas apskaičiuojamas pagal I priede nurodytą metodiką kaip išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, tenkantis vienam energijos vienetui.
  Ledo klasę turintiems laivams taikomas koregavimo koeficientas, gaunamas atimant dėl plaukimo ledo sąlygomis suvartojamą didesnį kuro kiekį.

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 a dalis (nauja)

4 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Apskaičiuojant išmetamųjų teršalų faktorius remiamasi šio reglamento II priede pateikiamomis standartinėmis vertėmis. Kai egzistuoja faktinės vertės, patikrintos sertifikavimo būdais arba tiesioginiais išmetamųjų teršalų matavimais, vietoj jų gali būti naudojamos šios faktinės vertės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Apskaičiuojant išmetamųjų teršalų faktorius remiamasi šio reglamento II priede pateikiamomis standartinėmis vertėmis. Kai egzistuoja faktinės vertės, patikrintos sertifikavimo būdais arba tiesioginiais išmetamųjų teršalų matavimais, vietoj jų gali būti naudojamos šios faktinės vertės.

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 dalis

4 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus II priedui pakeisti, siekiant įtraukti WtW išmetamųjų teršalų faktorius, susijusius su bet kuriais naujais energijos ištekliais,
  arba
  pritaikyti esamus išmetamųjų teršalų faktorius, kad būtų užtikrintas nuoseklumas su būsimais tarptautiniais standartais arba Sąjungos energetikos srities teisės aktais. | 4.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus II priedui pakeisti, siekiant įtraukti WtW išmetamųjų teršalų faktorius, susijusius su bet kuriais naujais energijos ištekliais, pritaikyti esamus išmetamųjų teršalų faktorius, kad būtų užtikrintas nuoseklumas su būsimais tarptautiniais standartais arba Sąjungos energetikos srities teisės aktais
  , ir užtikrinti, kad, kiek įmanoma, jie atspindėtų tikrąjį visais kuro naudojimo ciklo etapais išmetamą teršalų kiekį, remiantis geriausiomis turimomis mokslinėmis ir techninėmis žiniomis
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus II priedui pakeisti, siekiant įtraukti WtW išmetamųjų teršalų faktorius, susijusius su bet kuriais naujais energijos ištekliais,
  arba
  pritaikyti esamus išmetamųjų teršalų faktorius, kad būtų užtikrintas nuoseklumas su būsimais tarptautiniais standartais arba Sąjungos energetikos srities teisės aktais.

4.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus II priedui pakeisti, siekiant įtraukti WtW išmetamųjų teršalų faktorius, susijusius su bet kuriais naujais energijos ištekliais, pritaikyti esamus išmetamųjų teršalų faktorius, kad būtų užtikrintas nuoseklumas su būsimais tarptautiniais standartais arba Sąjungos energetikos srities teisės aktais
  , ir užtikrinti, kad, kiek įmanoma, jie atspindėtų tikrąjį visais kuro naudojimo ciklo etapais išmetamą teršalų kiekį, remiantis geriausiomis turimomis mokslinėmis ir techninėmis žiniomis
  .

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 a dalis (nauja)

4 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Rengiamos uostų valdymo įstaigų, terminalų operatorių, laivų savininkų, laivų operatorių, kuro tiekėjų ir kitų susijusių suinteresuotųjų subjektų konsultacijos, siekiant užtikrinti bendradarbiavimą alternatyviųjų degalų tiekimo, kuris planuojamas ir diegiamas atskiruose uostuose, taip pat paklausos, kurios tikimasi iš laivų, įplaukiančių į tuos uostus, klausimais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Rengiamos uostų valdymo įstaigų, terminalų operatorių, laivų savininkų, laivų operatorių, kuro tiekėjų ir kitų susijusių suinteresuotųjų subjektų konsultacijos, siekiant užtikrinti bendradarbiavimą alternatyviųjų degalų tiekimo, kuris planuojamas ir diegiamas atskiruose uostuose, taip pat paklausos, kurios tikimasi iš laivų, įplaukiančių į tuos uostus, klausimais.

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a straipsnis (naujas)

4 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a straipsnis |
| | Nebiologinės kilmės degalai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių |
| | 1.
     
  Valstybės narės imasi būtinų priemonių, prireikus pasinaudodamos Direktyvoje XXXX [Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva] nustatytais kreditų mainų mechanizmais, siekdamos užtikrinti, kad jų teritorijoje esančiuose uostuose būtų prieinami nebiologinės kilmės degalai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių. |
| | 2.
     
  Nuo 2025 m. sausio 1 d. iki 2034 m. gruodžio 31 d., apskaičiuojant laivuose naudojamos energijos taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumą, I priedo 1 lygties vardiklyje bus naudojamas koeficientas 2, siekiant skatinti nebiologinės kilmės degalus iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojančias įmones. |
| | 3.
     
  Vadovaujantis 9 straipsnio 1 dalies b punktu, nuo 2030 m. sausio 1 d. bent 2 proc. metinio laive naudojamos energijos vidurkio turi sudaryti nebiologinės kilmės degalai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių. |
| | 4.
     
  Iki 2034 m. gruodžio 31 d. 3 dalis netaikoma bendrovėms ir jų patronuojamosioms įmonėms, eksploatuojančioms tris ar mažiau laivų, patenkančių į 2 straipsnio 1 dalyje nustatytą taikymo sritį. |
| | 5.
     
  Vėliausiai 2028 m. Komisija įvertina 3 dalyje nustatytą prievolę, siekdama ją pakoreguoti, jeigu: |
| | — | didelį susirūpinimą kelia nebiologinės kilmės degalų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos pajėgumas, prieinamumas arba kaina arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a straipsnis

4a straipsnis

Nebiologinės kilmės degalai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių

Nebiologinės kilmės degalai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių

1.
     
  Valstybės narės imasi būtinų priemonių, prireikus pasinaudodamos Direktyvoje XXXX [Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva] nustatytais kreditų mainų mechanizmais, siekdamos užtikrinti, kad jų teritorijoje esančiuose uostuose būtų prieinami nebiologinės kilmės degalai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių.

2.
     
  Nuo 2025 m. sausio 1 d. iki 2034 m. gruodžio 31 d., apskaičiuojant laivuose naudojamos energijos taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumą, I priedo 1 lygties vardiklyje bus naudojamas koeficientas 2, siekiant skatinti nebiologinės kilmės degalus iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojančias įmones.

3.
     
  Vadovaujantis 9 straipsnio 1 dalies b punktu, nuo 2030 m. sausio 1 d. bent 2 proc. metinio laive naudojamos energijos vidurkio turi sudaryti nebiologinės kilmės degalai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių.

4.
     
  Iki 2034 m. gruodžio 31 d. 3 dalis netaikoma bendrovėms ir jų patronuojamosioms įmonėms, eksploatuojančioms tris ar mažiau laivų, patenkančių į 2 straipsnio 1 dalyje nustatytą taikymo sritį.

5.
     
  Vėliausiai 2028 m. Komisija įvertina 3 dalyje nustatytą prievolę, siekdama ją pakoreguoti, jeigu:

—

didelį susirūpinimą kelia nebiologinės kilmės degalų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos pajėgumas, prieinamumas arba kaina arba

didelį susirūpinimą kelia nebiologinės kilmės degalų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos pajėgumas, prieinamumas arba kaina arba

| — | gerokai sumažėja nebiologinės kilmės degalų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių kaina ir išauga visapusiškas jų geografinis prieinamumas, taigi prireikia padidinti dalinės kvotos dydį, kad būtų pasiekti Sąjungos klimato politikos tikslai. |
| --- | --- |

—

gerokai sumažėja nebiologinės kilmės degalų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių kaina ir išauga visapusiškas jų geografinis prieinamumas, taigi prireikia padidinti dalinės kvotos dydį, kad būtų pasiekti Sąjungos klimato politikos tikslai.

gerokai sumažėja nebiologinės kilmės degalų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių kaina ir išauga visapusiškas jų geografinis prieinamumas, taigi prireikia padidinti dalinės kvotos dydį, kad būtų pasiekti Sąjungos klimato politikos tikslai.

6.
     
  Komisija įgaliojama pagal 26 straipsnį priimti deleguotuosius aktus šio vertinimo kriterijams apibrėžti ir 4a straipsnio 3 dalyje bei V priede nustatytoms prievolėms pakoreguoti, jei tokia būtinybė konstatuojama pagal 5 dalį atliktame įvertinime.

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalis

5 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Nuo 2030 m. sausio 1 d.
  valstybės narės jurisdikcijai priklausančiame uoste
  prisišvartavęs laivas prisijungia prie nuo kranto tiekiamos elektros ir, kol yra prisišvartavęs, naudojasi ja visiems
  energijos
  poreikiams patenkinti. | 1.   Nuo 2030 m. sausio 1 d.
  uoste, kuriam taikomas Reglamento XXXX-XXX (Alternatyviųjų degalų infrastruktūros reglamentas) 9 straipsnis,
  prisišvartavęs laivas prisijungia prie nuo kranto tiekiamos elektros
  tinklo
  ir, kol yra prisišvartavęs, naudojasi ja visiems
  savo elektros
  poreikiams patenkinti.
  Jei TEN-T nepriklausančiame uoste savanoriškai įrengtas nuo kranto tiekiamos elektros tinklas, į tą uostą įplaukiantys laivai, turintys su tuo tinklu suderinamą įrangą, prie jo prisijungia vietoje, kurioje prisišvartuoja atvykę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Nuo 2030 m. sausio 1 d.
  valstybės narės jurisdikcijai priklausančiame uoste
  prisišvartavęs laivas prisijungia prie nuo kranto tiekiamos elektros ir, kol yra prisišvartavęs, naudojasi ja visiems
  energijos
  poreikiams patenkinti.

1.   Nuo 2030 m. sausio 1 d.
  uoste, kuriam taikomas Reglamento XXXX-XXX (Alternatyviųjų degalų infrastruktūros reglamentas) 9 straipsnis,
  prisišvartavęs laivas prisijungia prie nuo kranto tiekiamos elektros
  tinklo
  ir, kol yra prisišvartavęs, naudojasi ja visiems
  savo elektros
  poreikiams patenkinti.
  Jei TEN-T nepriklausančiame uoste savanoriškai įrengtas nuo kranto tiekiamos elektros tinklas, į tą uostą įplaukiantys laivai, turintys su tuo tinklu suderinamą įrangą, prie jo prisijungia vietoje, kurioje prisišvartuoja atvykę.

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 3 dalies b punktas

5 straipsnio 3 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | kurie naudoja netaršias technologijas, kaip nurodyta III
  priede
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

kurie naudoja netaršias technologijas, kaip nurodyta III
  priede
  ;

priede

| b) | kurie naudoja netaršias technologijas, kaip nurodyta III 
  priede, jeigu užtikrina, kad jų išmetamas teršalų kiekis nuolat atitinka sumažintą išmetamą teršalų kiekį, kuris būtų užtikrintas naudojantis nuo kranto tiekiamos elektros tinklu
  ; |
| --- | --- |

b)

kurie naudoja netaršias technologijas, kaip nurodyta III 
  priede, jeigu užtikrina, kad jų išmetamas teršalų kiekis nuolat atitinka sumažintą išmetamą teršalų kiekį, kuris būtų užtikrintas naudojantis nuo kranto tiekiamos elektros tinklu
  ;

priede, jeigu užtikrina, kad jų išmetamas teršalų kiekis nuolat atitinka sumažintą išmetamą teršalų kiekį, kuris būtų užtikrintas naudojantis nuo kranto tiekiamos elektros tinklu

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 3 dalies d punktas

5 straipsnio 3 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | kurie negali prisijungti prie nuo kranto tiekiamos elektros, nes uoste nėra
  prijungimo
  taškų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

kurie negali prisijungti prie nuo kranto tiekiamos elektros, nes uoste nėra
  prijungimo
  taškų;

prijungimo

| d) | kurie negali prisijungti prie nuo kranto tiekiamos elektros, nes uoste nėra
  prisijungimo
  taškų
  , įskaitant dėl (laikino) tinklo pajėgumų trūkumo, taip pat ir tuo metu, kai prieplaukoje stovintys laivai turi didžiausią (sezoninį) elektros energijos poreikį
  ; |
| --- | --- |

d)

kurie negali prisijungti prie nuo kranto tiekiamos elektros, nes uoste nėra
  prisijungimo
  taškų
  , įskaitant dėl (laikino) tinklo pajėgumų trūkumo, taip pat ir tuo metu, kai prieplaukoje stovintys laivai turi didžiausią (sezoninį) elektros energijos poreikį
  ;

prisijungimo

, įskaitant dėl (laikino) tinklo pajėgumų trūkumo, taip pat ir tuo metu, kai prieplaukoje stovintys laivai turi didžiausią (sezoninį) elektros energijos poreikį

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 3 dalies e punktas

5 straipsnio 3 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | kurie negali prisijungti prie nuo kranto tiekiamos elektros, nes uosto krantinės įrenginys yra nesuderinamas su laive esančia nuo kranto tiekiamos elektros įranga; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

kurie negali prisijungti prie nuo kranto tiekiamos elektros, nes uosto krantinės įrenginys yra nesuderinamas su laive esančia nuo kranto tiekiamos elektros įranga;

| e) | kurie negali prisijungti prie nuo kranto tiekiamos elektros, nes uosto krantinės įrenginys yra nesuderinamas su laive esančia nuo kranto tiekiamos elektros įranga
  , jeigu laive esanti elektros tiekimo nuo kranto įranga sertifikuota pagal Reglamento XXXX-XXX (Alternatyviųjų degalų infrastruktūros reglamentas) II priede apibrėžtus jūrų laivų prisijungimo prie kranto sistemų standartus
  ; |
| --- | --- |

e)

kurie negali prisijungti prie nuo kranto tiekiamos elektros, nes uosto krantinės įrenginys yra nesuderinamas su laive esančia nuo kranto tiekiamos elektros įranga
  , jeigu laive esanti elektros tiekimo nuo kranto įranga sertifikuota pagal Reglamento XXXX-XXX (Alternatyviųjų degalų infrastruktūros reglamentas) II priede apibrėžtus jūrų laivų prisijungimo prie kranto sistemų standartus
  ;

, jeigu laive esanti elektros tiekimo nuo kranto įranga sertifikuota pagal Reglamento XXXX-XXX (Alternatyviųjų degalų infrastruktūros reglamentas) II priede apibrėžtus jūrų laivų prisijungimo prie kranto sistemų standartus

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 3 a dalis (nauja)

5 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Laivų operatoriai iš anksto informuoja uostus, į kuriuos įplaukia, kad ketina prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto tinklo arba naudoti netaršią technologiją, apibrėžtą šio reglamento III priede. Kai taikytina, laivų operatoriai taip pat nurodo, elektros kiekį, kurio, tikėtina, jiems reikės įplaukus į uostą, ir informuoja apie laive esančią elektros įrangą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Laivų operatoriai iš anksto informuoja uostus, į kuriuos įplaukia, kad ketina prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto tinklo arba naudoti netaršią technologiją, apibrėžtą šio reglamento III priede. Kai taikytina, laivų operatoriai taip pat nurodo, elektros kiekį, kurio, tikėtina, jiems reikės įplaukus į uostą, ir informuoja apie laive esančią elektros įrangą.

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 4 dalis

5 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus III priedui pakeisti, siekiant į taikytinų netaršių technologijų
  arba jų naudojimo kriterijų
  sąrašą įtraukti nuorodas į naujas technologijas, jeigu nustatoma, kad, atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą, šios naujos technologijos yra
  lygiavertės
  tame priede išvardytoms technologijoms. | 4.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus III priedui pakeisti, siekiant į taikytinų netaršių technologijų sąrašą įtraukti nuorodas į naujas technologijas
  arba koreguoti jų naudojimo kriterijus
  , jeigu nustatoma, kad, atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą, šios naujos technologijos
  ar jų naudojimo kriterijai
  yra
  lygiaverčiai
  tame priede išvardytoms technologijoms
  arba už jas geresni
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus III priedui pakeisti, siekiant į taikytinų netaršių technologijų
  arba jų naudojimo kriterijų
  sąrašą įtraukti nuorodas į naujas technologijas, jeigu nustatoma, kad, atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą, šios naujos technologijos yra
  lygiavertės
  tame priede išvardytoms technologijoms.

4.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus III priedui pakeisti, siekiant į taikytinų netaršių technologijų sąrašą įtraukti nuorodas į naujas technologijas
  arba koreguoti jų naudojimo kriterijus
  , jeigu nustatoma, kad, atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą, šios naujos technologijos
  ar jų naudojimo kriterijai
  yra
  lygiaverčiai
  tame priede išvardytoms technologijoms
  arba už jas geresni
  .

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 5 dalis

5 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Įplaukimo uosto valdymo įstaiga nustato, ar taikytinos 3 dalyje nurodytos išimtys, ir pagal IV priede išdėstytus reikalavimus išduoda arba atsisako išduoti sertifikatą. | 5.   Įplaukimo uosto valdymo įstaiga
  arba, kai taikoma, terminalo operatorius ar kompetentinga institucija
  nustato, ar taikytinos 3 dalyje nurodytos išimtys, ir pagal IV priede išdėstytus reikalavimus išduoda arba atsisako išduoti sertifikatą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Įplaukimo uosto valdymo įstaiga nustato, ar taikytinos 3 dalyje nurodytos išimtys, ir pagal IV priede išdėstytus reikalavimus išduoda arba atsisako išduoti sertifikatą.

5.   Įplaukimo uosto valdymo įstaiga
  arba, kai taikoma, terminalo operatorius ar kompetentinga institucija
  nustato, ar taikytinos 3 dalyje nurodytos išimtys, ir pagal IV priede išdėstytus reikalavimus išduoda arba atsisako išduoti sertifikatą.

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 6 dalis

5 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.
     
  Nuo 2035 m. sausio 1 d. 3 dalies d ir e punktuose išvardytos išimtys negali būti taikomos konkrečiam laivui iš viso daugiau negu penkis kartus per vienus ataskaitinius metus. Šios nuostatos įvykdymo tikslu įplaukimas į uostą neskaičiuojamas, jeigu bendrovė įrodo, kad ji pagrįstai negalėjo žinoti, kad laivas negalės prisijungti dėl 3 dalies d ir e punktuose nurodytų priežasčių. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.
     
  Nuo 2035 m. sausio 1 d. 3 dalies d ir e punktuose išvardytos išimtys negali būti taikomos konkrečiam laivui iš viso daugiau negu penkis kartus per vienus ataskaitinius metus. Šios nuostatos įvykdymo tikslu įplaukimas į uostą neskaičiuojamas, jeigu bendrovė įrodo, kad ji pagrįstai negalėjo žinoti, kad laivas negalės prisijungti dėl 3 dalies d ir e punktuose nurodytų priežasčių.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 7 a dalis (nauja)

5 straipsnio 7 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Rengiamos uostų valdymo įstaigų, terminalų operatorių, laivų savininkų, laivų operatorių, elektros tiekimo nuo kranto sistemų tiekėjų, tinklo valdytojų ir kitų susijusių suinteresuotųjų subjektų konsultacijos, siekiant užtikrinti bendradarbiavimą elektros tiekimo nuo kranto infrastruktūros, kuri planuojama ir diegiama atskiruose uostuose, taip pat paklausos, kurios tikimasi iš laivų, įplaukiančių į tuos uostus, klausimais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7a.
     
  Rengiamos uostų valdymo įstaigų, terminalų operatorių, laivų savininkų, laivų operatorių, elektros tiekimo nuo kranto sistemų tiekėjų, tinklo valdytojų ir kitų susijusių suinteresuotųjų subjektų konsultacijos, siekiant užtikrinti bendradarbiavimą elektros tiekimo nuo kranto infrastruktūros, kuri planuojama ir diegiama atskiruose uostuose, taip pat paklausos, kurios tikimasi iš laivų, įplaukiančių į tuos uostus, klausimais.

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 4 dalis

6 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Bendrovės turi skaidriai ir tiksliai rinkti, registruoti, kaupti, analizuoti ir dokumentais patvirtinti stebėsenos duomenis, pateikdamos prielaidas, nuorodas, išmetamųjų teršalų faktorius ir veiklos duomenis, kad tikrintojas galėtų nustatyti laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumą. | 4.   Bendrovės turi skaidriai ir tiksliai rinkti, registruoti, kaupti, analizuoti ir dokumentais patvirtinti stebėsenos duomenis, pateikdamos prielaidas, nuorodas, išmetamųjų teršalų faktorius ir veiklos duomenis
  bei visą kitą informaciją, būtiną norint laikytis šio reglamento
  , kad tikrintojas galėtų nustatyti laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Bendrovės turi skaidriai ir tiksliai rinkti, registruoti, kaupti, analizuoti ir dokumentais patvirtinti stebėsenos duomenis, pateikdamos prielaidas, nuorodas, išmetamųjų teršalų faktorius ir veiklos duomenis, kad tikrintojas galėtų nustatyti laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumą.

4.   Bendrovės turi skaidriai ir tiksliai rinkti, registruoti, kaupti, analizuoti ir dokumentais patvirtinti stebėsenos duomenis, pateikdamos prielaidas, nuorodas, išmetamųjų teršalų faktorius ir veiklos duomenis
  bei visą kitą informaciją, būtiną norint laikytis šio reglamento
  , kad tikrintojas galėtų nustatyti laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumą.

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 dalies e punktas

7 straipsnio 3 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | plaukiojimo metu ir prisišvartavus planuojamų laive naudoti energijos šaltinių aprašas 4 ir 5 straipsniuose
  išdėstytiems reikalavimams
  įvykdyti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

plaukiojimo metu ir prisišvartavus planuojamų laive naudoti energijos šaltinių aprašas 4 ir 5 straipsniuose
  išdėstytiems reikalavimams
  įvykdyti;

išdėstytiems reikalavimams

| e) | plaukiojimo metu ir prisišvartavus planuojamų laive naudoti energijos šaltinių aprašas
  reikalavimams, išdėstytiems atitinkamai
  4 ir 5 straipsniuose
  bei I ir III prieduose,
  įvykdyti; |
| --- | --- |

e)

plaukiojimo metu ir prisišvartavus planuojamų laive naudoti energijos šaltinių aprašas
  reikalavimams, išdėstytiems atitinkamai
  4 ir 5 straipsniuose
  bei I ir III prieduose,
  įvykdyti;

reikalavimams, išdėstytiems atitinkamai

bei I ir III prieduose,

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 dalies k punktas

7 straipsnio 3 dalies k punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| k) | metodo, kuris turi būti taikomas siekiant nustatyti pakaitinius duomenis, skirtus duomenų spragoms užpildyti, aprašas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

k)

metodo, kuris turi būti taikomas siekiant nustatyti pakaitinius duomenis, skirtus duomenų spragoms užpildyti, aprašas;

| k) | metodo, kuris turi būti taikomas siekiant nustatyti pakaitinius duomenis, skirtus duomenų spragoms užpildyti
  arba duomenų klaidoms aptikti ir ištaisyti
  , aprašas; |
| --- | --- |

k)

metodo, kuris turi būti taikomas siekiant nustatyti pakaitinius duomenis, skirtus duomenų spragoms užpildyti
  arba duomenų klaidoms aptikti ir ištaisyti
  , aprašas;

arba duomenų klaidoms aptikti ir ištaisyti

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 a dalis (nauja)

7 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Jei papildoma energija, kurios prireikia dėl laivo ledo klasės, neįtraukiama apskaičiuojant laive suvartojamą energiją, į stebėsenos planą taip pat įtraukiama: |
| | a) | informacija apie laivo ledo klasę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Jei papildoma energija, kurios prireikia dėl laivo ledo klasės, neįtraukiama apskaičiuojant laive suvartojamą energiją, į stebėsenos planą taip pat įtraukiama:

a)

a)

informacija apie laivo ledo klasę;

informacija apie laivo ledo klasę;

| b) | per visą reisą nuplaukto atstumo stebėsenos procedūros aprašymas, ir |
| --- | --- |

b)

b)

per visą reisą nuplaukto atstumo stebėsenos procedūros aprašymas, ir

per visą reisą nuplaukto atstumo stebėsenos procedūros aprašymas, ir

| c) | kai plaukiojama ledo sąlygomis, – plaukiojimo ledo sąlygomis data ir laikas, suvartotas kuras ir energija, gauta naudojant pakaitinius energijos šaltinius arba netaršią technologiją, nurodytą III priede. |
| --- | --- |

c)

c)

kai plaukiojama ledo sąlygomis, – plaukiojimo ledo sąlygomis data ir laikas, suvartotas kuras ir energija, gauta naudojant pakaitinius energijos šaltinius arba netaršią technologiją, nurodytą III priede.

kai plaukiojama ledo sąlygomis, – plaukiojimo ledo sąlygomis data ir laikas, suvartotas kuras ir energija, gauta naudojant pakaitinius energijos šaltinius arba netaršią technologiją, nurodytą III priede.

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Bendrovės reguliariai ir ne rečiau kaip kartą per metus tikrina, ar laivo stebėsenos planas atitinka laivo pobūdį ir eksploatavimo būdą ir ar jame esančius duomenis galima pagerinti. | 1.   Bendrovės reguliariai ir ne rečiau kaip kartą per metus tikrina, ar laivo stebėsenos planas atitinka laivo pobūdį ir eksploatavimo būdą ir ar jame esančius duomenis galima pagerinti
  , pataisyti arba atnaujinti
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Bendrovės reguliariai ir ne rečiau kaip kartą per metus tikrina, ar laivo stebėsenos planas atitinka laivo pobūdį ir eksploatavimo būdą ir ar jame esančius duomenis galima pagerinti.

1.   Bendrovės reguliariai ir ne rečiau kaip kartą per metus tikrina, ar laivo stebėsenos planas atitinka laivo pobūdį ir eksploatavimo būdą ir ar jame esančius duomenis galima pagerinti
  , pataisyti arba atnaujinti
  .

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

8 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Bendrovės daro stebėsenos plano pakeitimus šiais atvejais: | 2.   Bendrovės
  nepagrįstai nedelsdamos
  daro stebėsenos plano pakeitimus šiais atvejais: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Bendrovės daro stebėsenos plano pakeitimus šiais atvejais:

2.   Bendrovės
  nepagrįstai nedelsdamos
  daro stebėsenos plano pakeitimus šiais atvejais:

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 dalies e a punktas (naujas)

8 straipsnio 2 dalies e a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | jei nustatoma, kad metodai, skirti užkirsti kelią duomenų klaidoms ir jas aptikti, nėra tinkami duomenų patikimumui ir skaidrumui užtikrinti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

jei nustatoma, kad metodai, skirti užkirsti kelią duomenų klaidoms ir jas aptikti, nėra tinkami duomenų patikimumui ir skaidrumui užtikrinti.

jei nustatoma, kad metodai, skirti užkirsti kelią duomenų klaidoms ir jas aptikti, nėra tinkami duomenų patikimumui ir skaidrumui užtikrinti.

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalis

9 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Bendrovės teikia tikslius ir patikimus duomenis apie taršos ŠESD intensyvumą ir biokuro, biodujų, nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų energijos išteklių kuro ir perdirbtos anglies kuro tvarumo savybes, patikrintas pagal schemą, kurią Komisija pripažino pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 ir 6 dalis. | 2.   Bendrovės teikia tikslius
  , išsamius
  ir patikimus duomenis apie taršos ŠESD intensyvumą ir biokuro, biodujų, nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų energijos išteklių kuro ir perdirbtos anglies kuro tvarumo savybes, patikrintas pagal schemą, kurią Komisija pripažino pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 ir 6 dalis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Bendrovės teikia tikslius ir patikimus duomenis apie taršos ŠESD intensyvumą ir biokuro, biodujų, nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų energijos išteklių kuro ir perdirbtos anglies kuro tvarumo savybes, patikrintas pagal schemą, kurią Komisija pripažino pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 ir 6 dalis.

2.   Bendrovės teikia tikslius
  , išsamius
  ir patikimus duomenis apie taršos ŠESD intensyvumą ir biokuro, biodujų, nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų energijos išteklių kuro ir perdirbtos anglies kuro tvarumo savybes, patikrintas pagal schemą, kurią Komisija pripažino pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 ir 6 dalis.

Pakeitimas 100

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 dalis

9 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Įmonės turi teisę nukrypti nuo nustatytų
  WtW
  TtW išmetamųjų teršalų faktorių standartinių verčių, jeigu faktinės vertės sertifikuojamos
  laboratoriniais bandymais arba
  tiesioginiais išmetamųjų teršalų matavimais. Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant
  laboratorinių bandymų ir
  tiesioginių išmetamųjų teršalų matavimų taisykles. | 3.   Įmonės turi teisę nukrypti nuo nustatytų TtW išmetamųjų teršalų faktorių standartinių verčių, jeigu faktinės vertės sertifikuojamos tiesioginiais išmetamųjų teršalų matavimais
  , vadovaujantis Direktyvoje (ES) 2018/2001 ir Direktyvoje (ES) XXXX/XXXX (Dujų direktyva) apibrėžtomis galiojančiomis sertifikavimo ir patikrinimo sistemomis
  . Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant tiesioginių išmetamųjų teršalų matavimų taisykles. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Įmonės turi teisę nukrypti nuo nustatytų
  WtW
  TtW išmetamųjų teršalų faktorių standartinių verčių, jeigu faktinės vertės sertifikuojamos
  laboratoriniais bandymais arba
  tiesioginiais išmetamųjų teršalų matavimais. Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant
  laboratorinių bandymų ir
  tiesioginių išmetamųjų teršalų matavimų taisykles.

3.   Įmonės turi teisę nukrypti nuo nustatytų TtW išmetamųjų teršalų faktorių standartinių verčių, jeigu faktinės vertės sertifikuojamos tiesioginiais išmetamųjų teršalų matavimais
  , vadovaujantis Direktyvoje (ES) 2018/2001 ir Direktyvoje (ES) XXXX/XXXX (Dujų direktyva) apibrėžtomis galiojančiomis sertifikavimo ir patikrinimo sistemomis
  . Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant tiesioginių išmetamųjų teršalų matavimų taisykles.

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a straipsnis (naujas)

9 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a straipsnis




  Kito kuro sertifikavimas





  1.
     
  Įmonės turi teisę nukrypti nuo nustatytų viso kito kuro WtT išmetamųjų teršalų faktorių standartinių verčių, jeigu faktinės vertės nustatomos sertifikavimo būdais arba tiesioginiais išmetamųjų teršalų matavimais.






  2.
     
  Įmonės turi teisę nukrypti nuo nustatytų viso kito kuro TtW išmetamųjų teršalų faktorių standartinių verčių, jeigu faktinės vertės sertifikuojamos tiesioginiais išmetamųjų teršalų matavimais.






  3.
     
  Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant tikrojo WtT išmetamųjų teršalų kiekio sertifikavimo taisykles ir tiesioginių išmetamųjų teršalų matavimų taisykles. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9a straipsnis

Kito kuro sertifikavimas

1.
     
  Įmonės turi teisę nukrypti nuo nustatytų viso kito kuro WtT išmetamųjų teršalų faktorių standartinių verčių, jeigu faktinės vertės nustatomos sertifikavimo būdais arba tiesioginiais išmetamųjų teršalų matavimais.

2.
     
  Įmonės turi teisę nukrypti nuo nustatytų viso kito kuro TtW išmetamųjų teršalų faktorių standartinių verčių, jeigu faktinės vertės sertifikuojamos tiesioginiais išmetamųjų teršalų matavimais.

3.
     
  Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant tikrojo WtT išmetamųjų teršalų kiekio sertifikavimo taisykles ir tiesioginių išmetamųjų teršalų matavimų taisykles.

Pakeitimas 102

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 dalis

10 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Tikrintojas įvertina stebėsenos plano atitiktį 6 ir 9 straipsniuose nustatytiems reikalavimams. Jei tikrinimo metu nustatoma neatitikimų tiems reikalavimams, atitinkama bendrovė atitinkamai patikslina savo stebėsenos planą ir šį patikslintą stebėsenos planą pateikia tikrintojui galutiniam įvertinimui prieš prasidedant ataskaitiniam laikotarpiui. Atitinkama bendrovė su tikrintoju susitaria dėl laikotarpio, būtino tiems patikslinimams padaryti. Tas laikotarpis negali trukti ilgiau nei iki ataskaitinio laikotarpio pradžios. | 1.   Tikrintojas įvertina stebėsenos plano atitiktį 6 ir 9 straipsniuose nustatytiems reikalavimams. Jei tikrinimo metu nustatoma neatitikimų tiems reikalavimams, atitinkama bendrovė
  , be reikalo nedelsdama,
  atitinkamai patikslina savo stebėsenos planą ir šį patikslintą stebėsenos planą pateikia tikrintojui galutiniam įvertinimui prieš prasidedant ataskaitiniam laikotarpiui. Atitinkama bendrovė su tikrintoju susitaria dėl laikotarpio, būtino tiems patikslinimams padaryti. Tas laikotarpis negali trukti ilgiau nei iki ataskaitinio laikotarpio pradžios. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Tikrintojas įvertina stebėsenos plano atitiktį 6 ir 9 straipsniuose nustatytiems reikalavimams. Jei tikrinimo metu nustatoma neatitikimų tiems reikalavimams, atitinkama bendrovė atitinkamai patikslina savo stebėsenos planą ir šį patikslintą stebėsenos planą pateikia tikrintojui galutiniam įvertinimui prieš prasidedant ataskaitiniam laikotarpiui. Atitinkama bendrovė su tikrintoju susitaria dėl laikotarpio, būtino tiems patikslinimams padaryti. Tas laikotarpis negali trukti ilgiau nei iki ataskaitinio laikotarpio pradžios.

1.   Tikrintojas įvertina stebėsenos plano atitiktį 6 ir 9 straipsniuose nustatytiems reikalavimams. Jei tikrinimo metu nustatoma neatitikimų tiems reikalavimams, atitinkama bendrovė
  , be reikalo nedelsdama,
  atitinkamai patikslina savo stebėsenos planą ir šį patikslintą stebėsenos planą pateikia tikrintojui galutiniam įvertinimui prieš prasidedant ataskaitiniam laikotarpiui. Atitinkama bendrovė su tikrintoju susitaria dėl laikotarpio, būtino tiems patikslinimams padaryti. Tas laikotarpis negali trukti ilgiau nei iki ataskaitinio laikotarpio pradžios.

Pakeitimas 103

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 3 dalis

10 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Jei tikrinimo įvertinime nustatoma, kad yra neteisingų teiginių arba neatitikčių šio reglamento reikalavimams, tikrintojas apie tai laiku informuoja atitinkamą bendrovę. Tada ta bendrovė ištaiso neteisingus teiginius ar neatitiktį, kad būtų galima laiku baigti tikrinimo procesą. | 3.   Jei tikrinimo įvertinime nustatoma, kad yra neteisingų teiginių arba neatitikčių šio reglamento reikalavimams, tikrintojas apie tai laiku informuoja atitinkamą bendrovę. Tada ta bendrovė
  , be reikalo nedelsdama,
  ištaiso neteisingus teiginius ar neatitiktį, kad būtų galima laiku baigti tikrinimo procesą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Jei tikrinimo įvertinime nustatoma, kad yra neteisingų teiginių arba neatitikčių šio reglamento reikalavimams, tikrintojas apie tai laiku informuoja atitinkamą bendrovę. Tada ta bendrovė ištaiso neteisingus teiginius ar neatitiktį, kad būtų galima laiku baigti tikrinimo procesą.

3.   Jei tikrinimo įvertinime nustatoma, kad yra neteisingų teiginių arba neatitikčių šio reglamento reikalavimams, tikrintojas apie tai laiku informuoja atitinkamą bendrovę. Tada ta bendrovė
  , be reikalo nedelsdama,
  ištaiso neteisingus teiginius ar neatitiktį, kad būtų galima laiku baigti tikrinimo procesą.

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalies d punktas

11 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | naudojimąsi nuo kranto tiekiama elektra arba
  pagal
  5 straipsnio
  5 dalį
  patvirtintų
  išimčių
  buvimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

naudojimąsi nuo kranto tiekiama elektra arba
  pagal
  5 straipsnio
  5 dalį
  patvirtintų
  išimčių
  buvimą.

pagal

5 dalį

išimčių

| d) | naudojimąsi nuo kranto tiekiama elektra arba 5 straipsnio
  3 dalyje išvardytų išimčių,
  patvirtintų
  pagal 5 straipsnio 5 dalį,
  buvimą. |
| --- | --- |

d)

naudojimąsi nuo kranto tiekiama elektra arba 5 straipsnio
  3 dalyje išvardytų išimčių,
  patvirtintų
  pagal 5 straipsnio 5 dalį,
  buvimą.

3 dalyje išvardytų išimčių,

pagal 5 straipsnio 5 dalį,

Pakeitimas 105

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 dalies d punktas

11 straipsnio 3 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | atitinkami laivo įrašai yra išsamūs ir nuoseklūs. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

atitinkami laivo įrašai yra išsamūs ir nuoseklūs.

| d) | atitinkami laivo įrašai yra išsamūs
  , skaidrūs
  ir nuoseklūs. |
| --- | --- |

d)

atitinkami laivo įrašai yra išsamūs
  , skaidrūs
  ir nuoseklūs.

, skaidrūs

Pakeitimas 106

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalis

12 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Tikrintojas nustato galimus pavojus, susijusius su stebėsenos ir ataskaitų teikimo procedūra, ataskaitoje pateiktą laivuose sunaudojamos energijos kiekį, rūšį ir išmetamųjų teršalų faktorių palygindamas su apytikriai apskaičiuotais duomenimis, grindžiamais laivų sekimo duomenimis ir charakteristikomis, pavyzdžiui, įmontuoto variklio galia. Jei nustatoma didelių
  nukrypimų
  , tikrintojas atlieka
  išsamesnes analizes
  . | 1.   Tikrintojas nustato galimus pavojus, susijusius su stebėsenos ir ataskaitų teikimo procedūra, ataskaitoje pateiktą laivuose sunaudojamos energijos kiekį, rūšį ir išmetamųjų teršalų faktorių palygindamas su apytikriai apskaičiuotais duomenimis, grindžiamais laivų sekimo duomenimis ir charakteristikomis, pavyzdžiui, įmontuoto variklio galia. Jei nustatoma didelių
  skirtumų, kurie trukdytų pasiekti šio reglamento tikslus
  , tikrintojas atlieka
  tolesnę analizę
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Tikrintojas nustato galimus pavojus, susijusius su stebėsenos ir ataskaitų teikimo procedūra, ataskaitoje pateiktą laivuose sunaudojamos energijos kiekį, rūšį ir išmetamųjų teršalų faktorių palygindamas su apytikriai apskaičiuotais duomenimis, grindžiamais laivų sekimo duomenimis ir charakteristikomis, pavyzdžiui, įmontuoto variklio galia. Jei nustatoma didelių
  nukrypimų
  , tikrintojas atlieka
  išsamesnes analizes
  .

1.   Tikrintojas nustato galimus pavojus, susijusius su stebėsenos ir ataskaitų teikimo procedūra, ataskaitoje pateiktą laivuose sunaudojamos energijos kiekį, rūšį ir išmetamųjų teršalų faktorių palygindamas su apytikriai apskaičiuotais duomenimis, grindžiamais laivų sekimo duomenimis ir charakteristikomis, pavyzdžiui, įmontuoto variklio galia. Jei nustatoma didelių
  skirtumų, kurie trukdytų pasiekti šio reglamento tikslus
  , tikrintojas atlieka
  tolesnę analizę
  .

Pakeitimas 107

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalis

13 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Tikrintojus pagal šį reglamentą vykdomai veiklai akredituoja nacionalinė akreditavimo įstaiga pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008. | 1.   Tikrintojus pagal šį reglamentą vykdomai veiklai akredituoja nacionalinė akreditavimo įstaiga pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008.
  Nacionalinė akreditavimo įstaiga reguliariai praneša Komisijai akredituotų tikrintojų sąrašą ir pateikia visą susijusią kontaktinę informaciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Tikrintojus pagal šį reglamentą vykdomai veiklai akredituoja nacionalinė akreditavimo įstaiga pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008.

1.   Tikrintojus pagal šį reglamentą vykdomai veiklai akredituoja nacionalinė akreditavimo įstaiga pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008.
  Nacionalinė akreditavimo įstaiga reguliariai praneša Komisijai akredituotų tikrintojų sąrašą ir pateikia visą susijusią kontaktinę informaciją.

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 a dalis (nauja)

13 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Nacionalinės akreditavimo įstaigos užtikrina, kad tikrintojas: |
| | a) | išmanytų laivybos sritį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Nacionalinės akreditavimo įstaigos užtikrina, kad tikrintojas:

a)

a)

išmanytų laivybos sritį;

išmanytų laivybos sritį;

| b) | nuolat turėtų daug vadovaujančio, techninio ir pagalbinio personalo, atitinkančio jo tikrinamų laivų kiekį; |
| --- | --- |

b)

b)

nuolat turėtų daug vadovaujančio, techninio ir pagalbinio personalo, atitinkančio jo tikrinamų laivų kiekį;

nuolat turėtų daug vadovaujančio, techninio ir pagalbinio personalo, atitinkančio jo tikrinamų laivų kiekį;

| c) | jei ir kai reikia, galėtų į kiekvieną darbo vietą skirti priemonių ir darbuotojų, tinkančių įvykdyti užduotims, kurias reikia įvykdyti pagal šio reglamento V skyriuje išvardytų įvairių užduočių sąrašą. |
| --- | --- |

c)

c)

jei ir kai reikia, galėtų į kiekvieną darbo vietą skirti priemonių ir darbuotojų, tinkančių įvykdyti užduotims, kurias reikia įvykdyti pagal šio reglamento V skyriuje išvardytų įvairių užduočių sąrašą.

jei ir kai reikia, galėtų į kiekvieną darbo vietą skirti priemonių ir darbuotojų, tinkančių įvykdyti užduotims, kurias reikia įvykdyti pagal šio reglamento V skyriuje išvardytų įvairių užduočių sąrašą.

Pakeitimas 109

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 b dalis (nauja)

13 straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  siekiant išvengti galimų interesų konfliktų, tikrintojo pajamos neturi būti didžiąja dalimi priklausomos nuo vienos bendrovės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b.
     
  siekiant išvengti galimų interesų konfliktų, tikrintojo pajamos neturi būti didžiąja dalimi priklausomos nuo vienos bendrovės.

Pakeitimas 110

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 3 dalis

13 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant papildomus tikrintojų akreditavimo metodus ir
  kriterijus
  . Tuose deleguotuosiuose aktuose nurodyti metodai grindžiami 10 ir 11 straipsniuose numatytais tikrinimo principais ir atitinkamais tarptautiniu mastu pripažintais standartais. | 3.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant papildomus tikrintojų akreditavimo metodus
  , kriterijus
  ir
  kitas taisykles, siekiant užtikrinti tikrintojų nepriklausomumą ir nešališkumą
  . Tuose deleguotuosiuose aktuose nurodyti metodai grindžiami 10 ir 11 straipsniuose numatytais tikrinimo principais ir atitinkamais tarptautiniu mastu pripažintais standartais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant papildomus tikrintojų akreditavimo metodus ir
  kriterijus
  . Tuose deleguotuosiuose aktuose nurodyti metodai grindžiami 10 ir 11 straipsniuose numatytais tikrinimo principais ir atitinkamais tarptautiniu mastu pripažintais standartais.

3.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant papildomus tikrintojų akreditavimo metodus
  , kriterijus
  ir
  kitas taisykles, siekiant užtikrinti tikrintojų nepriklausomumą ir nešališkumą
  . Tuose deleguotuosiuose aktuose nurodyti metodai grindžiami 10 ir 11 straipsniuose numatytais tikrinimo principais ir atitinkamais tarptautiniu mastu pripažintais standartais.

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalies c punktas

14 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | kiekvienos rūšies kuro, sunaudoto prisišvartavus ir jūroje, kiekį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

kiekvienos rūšies kuro, sunaudoto prisišvartavus ir jūroje, kiekį;

| c) | kiekvienos rūšies kuro, sunaudoto prisišvartavus ir jūroje, kiekį
  , įskaitant švartavimosi vietoje navigacijos tikslais sunaudotą elektros energijos kiekį
  ; |
| --- | --- |

c)

kiekvienos rūšies kuro, sunaudoto prisišvartavus ir jūroje, kiekį
  , įskaitant švartavimosi vietoje navigacijos tikslais sunaudotą elektros energijos kiekį
  ;

, įskaitant švartavimosi vietoje navigacijos tikslais sunaudotą elektros energijos kiekį

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalies d punktas

14 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | kiekvienos rūšies kuro, sunaudoto prisišvartavus ir jūroje, taip pat WtW išmetamųjų teršalų faktorius, išskirstytus pagal WtW, TtW ir nevaldomuosius išmetamuosius teršalus, apimančius visas atitinkamas šiltnamio efektą sukeliančias dujas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

kiekvienos rūšies kuro, sunaudoto prisišvartavus ir jūroje, taip pat WtW išmetamųjų teršalų faktorius, išskirstytus pagal WtW, TtW ir nevaldomuosius išmetamuosius teršalus, apimančius visas atitinkamas šiltnamio efektą sukeliančias dujas;

| d) | kiekvienos rūšies kuro,
  įskaitant nuo kranto tiekiamą elektros energiją,
  sunaudoto prisišvartavus ir jūroje, taip pat WtW išmetamųjų teršalų faktorius, išskirstytus pagal WtW, TtW ir nevaldomuosius išmetamuosius teršalus, apimančius visas atitinkamas šiltnamio efektą sukeliančias dujas; |
| --- | --- |

d)

kiekvienos rūšies kuro,
  įskaitant nuo kranto tiekiamą elektros energiją,
  sunaudoto prisišvartavus ir jūroje, taip pat WtW išmetamųjų teršalų faktorius, išskirstytus pagal WtW, TtW ir nevaldomuosius išmetamuosius teršalus, apimančius visas atitinkamas šiltnamio efektą sukeliančias dujas;

įskaitant nuo kranto tiekiamą elektros energiją,

Pakeitimas 113

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalies e punktas

14 straipsnio 1 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | kiekvienos rūšies pakaitinių šaltinių energijos, sunaudotos prisišvartavus ir jūroje, kiekį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

kiekvienos rūšies pakaitinių šaltinių energijos, sunaudotos prisišvartavus ir jūroje, kiekį.

| e) | kiekvienos rūšies pakaitinių šaltinių energijos, sunaudotos prisišvartavus ir jūroje,
  įskaitant kurą, elektros energiją, vėjo ir saulės energiją,
  kiekį. |
| --- | --- |

e)

kiekvienos rūšies pakaitinių šaltinių energijos, sunaudotos prisišvartavus ir jūroje,
  įskaitant kurą, elektros energiją, vėjo ir saulės energiją,
  kiekį.

įskaitant kurą, elektros energiją, vėjo ir saulės energiją,

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 a dalis (nauja)

14 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Jei papildomas energijos kiekis, kurio reikia dėl laivo ledo klasės, neįtraukiamas į laive suvartojamą energijos kiekį, į stebėsenos planą taip pat įtraukiama: |
| | a) | laivo ledo klasė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Jei papildomas energijos kiekis, kurio reikia dėl laivo ledo klasės, neįtraukiamas į laive suvartojamą energijos kiekį, į stebėsenos planą taip pat įtraukiama:

a)

a)

laivo ledo klasė;

laivo ledo klasė;

| b) | plaukimo ledo sąlygomis data ir laikas; |
| --- | --- |

b)

b)

plaukimo ledo sąlygomis data ir laikas;

plaukimo ledo sąlygomis data ir laikas;

| c) | kiekvienos rūšies kuro, sunaudoto plaukiant ledo sąlygomis, kiekis; |
| --- | --- |

c)

c)

kiekvienos rūšies kuro, sunaudoto plaukiant ledo sąlygomis, kiekis;

kiekvienos rūšies kuro, sunaudoto plaukiant ledo sąlygomis, kiekis;

| d) | kiekvienos rūšies pakaitinių šaltinių energijos, suvartotos plaukiant ledo sąlygomis, kiekis; |
| --- | --- |

d)

d)

kiekvienos rūšies pakaitinių šaltinių energijos, suvartotos plaukiant ledo sąlygomis, kiekis;

kiekvienos rūšies pakaitinių šaltinių energijos, suvartotos plaukiant ledo sąlygomis, kiekis;

| e) | plaukimo ledo sąlygomis atstumas; |
| --- | --- |

e)

e)

plaukimo ledo sąlygomis atstumas;

plaukimo ledo sąlygomis atstumas;

| f) | per reisą nuplauktas atstumas; |
| --- | --- |

f)

f)

per reisą nuplauktas atstumas;

per reisą nuplauktas atstumas;

| g) | kiekvienos rūšies kuro, sunaudoto jūroje, kiekis ir |
| --- | --- |

g)

g)

kiekvienos rūšies kuro, sunaudoto jūroje, kiekis ir

kiekvienos rūšies kuro, sunaudoto jūroje, kiekis ir

| h) | kiekvienos rūšies pakaitinių šaltinių energijos, suvartotos jūroje, kiekis. |
| --- | --- |

h)

h)

kiekvienos rūšies pakaitinių šaltinių energijos, suvartotos jūroje, kiekis.

kiekvienos rūšies pakaitinių šaltinių energijos, suvartotos jūroje, kiekis.

Pakeitimas 115

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 2 dalis

14 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Bendrovės
  kartą per metus
  skaidriai registruoja 1 dalyje nurodytą informaciją ir duomenis, kad tikrintojas galėtų patikrinti atitiktį šiam reglamentui. | 2.   Bendrovės
  laiku ir
  skaidriai registruoja 1 dalyje nurodytą informaciją ir duomenis
  ir parengia metinę jų suvestinę
  , kad tikrintojas galėtų patikrinti atitiktį šiam reglamentui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Bendrovės
  kartą per metus
  skaidriai registruoja 1 dalyje nurodytą informaciją ir duomenis, kad tikrintojas galėtų patikrinti atitiktį šiam reglamentui.

2.   Bendrovės
  laiku ir
  skaidriai registruoja 1 dalyje nurodytą informaciją ir duomenis
  ir parengia metinę jų suvestinę
  , kad tikrintojas galėtų patikrinti atitiktį šiam reglamentui.

Pakeitimas 116

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

15 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | surinkti pagal 14 straipsnio 3 dalį teikiamą informaciją ir pateikti ją valstybės narės kompetentingai institucijai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

surinkti pagal 14 straipsnio 3 dalį teikiamą informaciją ir pateikti ją valstybės narės kompetentingai institucijai.

surinkti pagal 14 straipsnio 3 dalį teikiamą informaciją ir pateikti ją valstybės narės kompetentingai institucijai.

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 2 dalies d punktas

15 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | apskaičiuoja 20 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų nuobaudų sumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

d)

apskaičiuoja 20 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų nuobaudų sumą.

apskaičiuoja 20 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų nuobaudų sumą.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 118

Pakeitimas 118

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 3 a dalis (nauja)

15 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Remdamasi tikrintojo pateikta informacija, valstybės narės kompetentinga institucija apskaičiuoja 20 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų nuobaudų sumą ir apie tai praneša bendrovei. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Remdamasi tikrintojo pateikta informacija, valstybės narės kompetentinga institucija apskaičiuoja 20 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų nuobaudų sumą ir apie tai praneša bendrovei.

Pakeitimas 119

Pakeitimas 119

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 4 a dalis (nauja)

15 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Laivybos bendrovę administruojanti institucija yra: |
| | a) | jei laivybos bendrovė užregistruota kurioje nors valstybėje narėje – valstybė narė, kurioje laivybos bendrovė yra užregistruota; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Laivybos bendrovę administruojanti institucija yra:

a)

a)

jei laivybos bendrovė užregistruota kurioje nors valstybėje narėje – valstybė narė, kurioje laivybos bendrovė yra užregistruota;

jei laivybos bendrovė užregistruota kurioje nors valstybėje narėje – valstybė narė, kurioje laivybos bendrovė yra užregistruota;

| b) | jei laivybos bendrovė neužregistruota jokioje valstybėje narėje – valstybė narė, į kurios uostus, kaip apskaičiuota, laivybos bendrovės laivai vykdant reisus, patenkančius į 2 straipsnyje nustatytą taikymo sritį, per pastaruosius dvejus stebėsenos metus įplaukė daugiausia; |
| --- | --- |

b)

b)

jei laivybos bendrovė neužregistruota jokioje valstybėje narėje – valstybė narė, į kurios uostus, kaip apskaičiuota, laivybos bendrovės laivai vykdant reisus, patenkančius į 2 straipsnyje nustatytą taikymo sritį, per pastaruosius dvejus stebėsenos metus įplaukė daugiausia;

jei laivybos bendrovė neužregistruota jokioje valstybėje narėje – valstybė narė, į kurios uostus, kaip apskaičiuota, laivybos bendrovės laivai vykdant reisus, patenkančius į 2 straipsnyje nustatytą taikymo sritį, per pastaruosius dvejus stebėsenos metus įplaukė daugiausia;

| c) | jei laivybos bendrovė neužregistruota jokioje valstybėje narėje ir per pastaruosius dvejus stebėsenos metus neįvykdė nė vieno į 2 straipsnyje nustatytą taikymo sritį patenkančio reiso, administruojanti institucija yra valstybė narė, iš kurios laivybos bendrovė pradėjo savo pirmąjį į 2 straipsnyje nustatytą taikymo sritį patenkantį reisą. |
| --- | --- |

c)

c)

jei laivybos bendrovė neužregistruota jokioje valstybėje narėje ir per pastaruosius dvejus stebėsenos metus neįvykdė nė vieno į 2 straipsnyje nustatytą taikymo sritį patenkančio reiso, administruojanti institucija yra valstybė narė, iš kurios laivybos bendrovė pradėjo savo pirmąjį į 2 straipsnyje nustatytą taikymo sritį patenkantį reisą.

jei laivybos bendrovė neužregistruota jokioje valstybėje narėje ir per pastaruosius dvejus stebėsenos metus neįvykdė nė vieno į 2 straipsnyje nustatytą taikymo sritį patenkančio reiso, administruojanti institucija yra valstybė narė, iš kurios laivybos bendrovė pradėjo savo pirmąjį į 2 straipsnyje nustatytą taikymo sritį patenkantį reisą.

Pakeitimas 120

Pakeitimas 120

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 1 dalis

16 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija atitikčiai 4 ir 5 straipsniams stebėti
  parengia
  elektroninę duomenų bazę, užtikrina jos veikimą ir ją atnaujina. Atitikties duomenų bazė naudojama laivų atitikties balansui registruoti
  ir
  17 bei 18 straipsniuose išdėstytiems lankstumo mechanizmams
  taikyti. Ji yra prieinama bendrovėms, tikrintojams, kompetentingoms institucijoms ir Komisijai
  . | 1.   Komisija atitikčiai 4 ir 5 straipsniams stebėti
  sukuria
  elektroninę
  atitikties
  duomenų bazę,
  integruotą į pagal Reglamentą (ES) 2015/757 nustatytą THETIS-MRV sistemą,
  užtikrina jos veikimą ir ją atnaujina. Atitikties duomenų bazė naudojama laivų atitikties balansui registruoti
  , 5 straipsnio 3 dalyje nustatytoms išimtims,
  17 bei 18 straipsniuose išdėstytiems lankstumo mechanizmams
  ir pagal 20 straipsnį gautoms baudoms taikyti
  . Ji yra prieinama bendrovėms, tikrintojams, kompetentingoms institucijoms ir Komisijai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisija atitikčiai 4 ir 5 straipsniams stebėti
  parengia
  elektroninę duomenų bazę, užtikrina jos veikimą ir ją atnaujina. Atitikties duomenų bazė naudojama laivų atitikties balansui registruoti
  ir
  17 bei 18 straipsniuose išdėstytiems lankstumo mechanizmams
  taikyti. Ji yra prieinama bendrovėms, tikrintojams, kompetentingoms institucijoms ir Komisijai
  .

1.   Komisija atitikčiai 4 ir 5 straipsniams stebėti
  sukuria
  elektroninę
  atitikties
  duomenų bazę,
  integruotą į pagal Reglamentą (ES) 2015/757 nustatytą THETIS-MRV sistemą,
  užtikrina jos veikimą ir ją atnaujina. Atitikties duomenų bazė naudojama laivų atitikties balansui registruoti
  , 5 straipsnio 3 dalyje nustatytoms išimtims,
  17 bei 18 straipsniuose išdėstytiems lankstumo mechanizmams
  ir pagal 20 straipsnį gautoms baudoms taikyti
  . Ji yra prieinama bendrovėms, tikrintojams, kompetentingoms institucijoms ir Komisijai.

Pakeitimas 121

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 1 a dalis (nauja)

16 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Bendrovėms leidžiama kaupti atitikties reikalavimams perteklių iš laivų, kuriems šis reglamentas netaikomas ir kurie yra varomi tik atsinaujinančiųjų išteklių energija, pvz., vėjo ar saulės energija, jei šie laivai naudojami ne tik laisvalaikio tikslais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Bendrovėms leidžiama kaupti atitikties reikalavimams perteklių iš laivų, kuriems šis reglamentas netaikomas ir kurie yra varomi tik atsinaujinančiųjų išteklių energija, pvz., vėjo ar saulės energija, jei šie laivai naudojami ne tik laisvalaikio tikslais.

Pakeitimas 122

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 3 dalis

16 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Iki kiekvienų metų balandžio 30 d. bendrovė atitikties duomenų bazėje registruoja 15 straipsnio 2 dalyje nurodytą tikrintojo nustatytą kiekvieno savo laivo informaciją kartu su informacija, pagal kurią galima identifikuoti laivą, bendrovę ir nustatyti vertinimą atlikusio tikrintojo tapatybę. | 3.   Iki kiekvienų metų balandžio 30 d. bendrovė atitikties duomenų bazėje registruoja 15 straipsnio 2 dalyje nurodytą tikrintojo nustatytą
  ir apskaičiuotą
  kiekvieno savo laivo informaciją
  , informaciją, kaip naudojami 17 ir 18 straipsniuose nustatyti lankstumo mechanizmai, kasmetines išimtis, jei tokių yra, taikomas pagal 5 straipsnio 3 dalį,
  kartu su informacija, pagal kurią galima identifikuoti laivą, bendrovę ir nustatyti vertinimą atlikusio tikrintojo tapatybę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Iki kiekvienų metų balandžio 30 d. bendrovė atitikties duomenų bazėje registruoja 15 straipsnio 2 dalyje nurodytą tikrintojo nustatytą kiekvieno savo laivo informaciją kartu su informacija, pagal kurią galima identifikuoti laivą, bendrovę ir nustatyti vertinimą atlikusio tikrintojo tapatybę.

3.   Iki kiekvienų metų balandžio 30 d. bendrovė atitikties duomenų bazėje registruoja 15 straipsnio 2 dalyje nurodytą tikrintojo nustatytą
  ir apskaičiuotą
  kiekvieno savo laivo informaciją
  , informaciją, kaip naudojami 17 ir 18 straipsniuose nustatyti lankstumo mechanizmai, kasmetines išimtis, jei tokių yra, taikomas pagal 5 straipsnio 3 dalį,
  kartu su informacija, pagal kurią galima identifikuoti laivą, bendrovę ir nustatyti vertinimą atlikusio tikrintojo tapatybę.

Pakeitimas 123

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 1 dalis

17 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Kai laivas
  ataskaitiniu laikotarpiu turi atitikties
  perteklių
  , bendrovė gali jį perkelti į ateinančio ataskaitinio laikotarpio laivo atitikties balansą. Tikrintojui sutikus, bendrovė atitikties pertekliaus perkėlimą į ateinančio ataskaitinio laikotarpio atitikties balansą užregistruoja atitikties duomenų bazėje. Kai išduodamas „FuelEU“ atitikties sertifikatas, bendrovė atitikties pertekliaus perkelti nebegali. | 1.   
  Remdamasi 15 straipsnio 2 dalyje nurodyta informacija, kai
  ataskaitiniu laikotarpiu
  laivas
  turi atitikties
  perteklių, susijusį su taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumu arba nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų išteklių kuro kvota, kaip nurodyta atitinkamai 4 straipsnio 2 dalyje ir 4a straipsnio 3 dalyje
  , bendrovė gali jį perkelti į ateinančio ataskaitinio laikotarpio laivo atitikties balansą. Tikrintojui sutikus, bendrovė atitikties pertekliaus perkėlimą į ateinančio ataskaitinio laikotarpio atitikties balansą užregistruoja atitikties duomenų bazėje. Kai išduodamas „FuelEU“ atitikties sertifikatas, bendrovė atitikties pertekliaus perkelti nebegali.
  Kito ataskaitinio laikotarpio nepanaudotas atitikties perteklius galioja trejus metus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Kai laivas
  ataskaitiniu laikotarpiu turi atitikties
  perteklių
  , bendrovė gali jį perkelti į ateinančio ataskaitinio laikotarpio laivo atitikties balansą. Tikrintojui sutikus, bendrovė atitikties pertekliaus perkėlimą į ateinančio ataskaitinio laikotarpio atitikties balansą užregistruoja atitikties duomenų bazėje. Kai išduodamas „FuelEU“ atitikties sertifikatas, bendrovė atitikties pertekliaus perkelti nebegali.

1.   
  Remdamasi 15 straipsnio 2 dalyje nurodyta informacija, kai
  ataskaitiniu laikotarpiu
  laivas
  turi atitikties
  perteklių, susijusį su taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumu arba nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų išteklių kuro kvota, kaip nurodyta atitinkamai 4 straipsnio 2 dalyje ir 4a straipsnio 3 dalyje
  , bendrovė gali jį perkelti į ateinančio ataskaitinio laikotarpio laivo atitikties balansą. Tikrintojui sutikus, bendrovė atitikties pertekliaus perkėlimą į ateinančio ataskaitinio laikotarpio atitikties balansą užregistruoja atitikties duomenų bazėje. Kai išduodamas „FuelEU“ atitikties sertifikatas, bendrovė atitikties pertekliaus perkelti nebegali.
  Kito ataskaitinio laikotarpio nepanaudotas atitikties perteklius galioja trejus metus.

Pakeitimas 124

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 1 dalis

18 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Dviejų ar daugiau laivų, kuriuos tikrina tas pats tikrintojas, atitikties balansus galima sutelkti 4 straipsnio reikalavimams įvykdyti. Laivo atitikties balanso tuo pačiu ataskaitiniu laikotarpiu negalima įtraukti daugiau negu į vieną fondą. | 1.   Dviejų ar daugiau laivų, kuriuos tikrina tas pats tikrintojas,
  taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo ir nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų išteklių kuro kvotų, kaip nurodyta atitinkamai 4 straipsnio 2 dalyje ir 4a straipsnio 3 dalyje,
  atitikties balansus galima sutelkti 4
  ir 4a
  straipsnio reikalavimams įvykdyti. Laivo atitikties balanso tuo pačiu ataskaitiniu laikotarpiu negalima įtraukti daugiau negu į vieną fondą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Dviejų ar daugiau laivų, kuriuos tikrina tas pats tikrintojas, atitikties balansus galima sutelkti 4 straipsnio reikalavimams įvykdyti. Laivo atitikties balanso tuo pačiu ataskaitiniu laikotarpiu negalima įtraukti daugiau negu į vieną fondą.

1.   Dviejų ar daugiau laivų, kuriuos tikrina tas pats tikrintojas,
  taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo ir nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų išteklių kuro kvotų, kaip nurodyta atitinkamai 4 straipsnio 2 dalyje ir 4a straipsnio 3 dalyje,
  atitikties balansus galima sutelkti 4
  ir 4a
  straipsnio reikalavimams įvykdyti. Laivo atitikties balanso tuo pačiu ataskaitiniu laikotarpiu negalima įtraukti daugiau negu į vieną fondą.

Pakeitimas 125

Pakeitimas 125

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 1 dalis

20 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kai metų, einančių po ataskaitinio laikotarpio, gegužės 1 d. laivas turi atitikties trūkumą, bendrovė sumoka nuobaudą.
  Tikrintojas
  nuobaudos sumą apskaičiuoja pagal V priede
  nurodytą formulę
  . | 1.   Kai metų, einančių po ataskaitinio laikotarpio, gegužės 1 d. laivas turi atitikties trūkumą, bendrovė sumoka
  taisomąją
  nuobaudą.
  Valstybės narės kompetentinga institucija, remdamasi tikrintojo pateikta informacija,
  nuobaudos sumą apskaičiuoja pagal V priede
  nurodytas formules, susijusias su taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo ribomis ir, kai taikoma, nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų išteklių kuro kvota, kaip nurodyta atitinkamai 4 straipsnio 2 dalyje ir 4a straipsnio 3 dalyje
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Kai metų, einančių po ataskaitinio laikotarpio, gegužės 1 d. laivas turi atitikties trūkumą, bendrovė sumoka nuobaudą.
  Tikrintojas
  nuobaudos sumą apskaičiuoja pagal V priede
  nurodytą formulę
  .

1.   Kai metų, einančių po ataskaitinio laikotarpio, gegužės 1 d. laivas turi atitikties trūkumą, bendrovė sumoka
  taisomąją
  nuobaudą.
  Valstybės narės kompetentinga institucija, remdamasi tikrintojo pateikta informacija,
  nuobaudos sumą apskaičiuoja pagal V priede
  nurodytas formules, susijusias su taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo ribomis ir, kai taikoma, nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų išteklių kuro kvota, kaip nurodyta atitinkamai 4 straipsnio 2 dalyje ir 4a straipsnio 3 dalyje
  .

Pakeitimas 126

Pakeitimas 126

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 2 dalis

20 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Bendrovė nuobaudą sumoka už kiekvieną reikalavimų neatitinkantį įplaukimą į uostą.
  Tikrintojas
  nuobaudos sumą apskaičiuoja 250 EUR sumą
  padaugindamas
  iš laive įrengtos galios megavatais ir iš prisišvartavus praleistų valandų skaičiaus. | 2.   Bendrovė nuobaudą sumoka už kiekvieną reikalavimų neatitinkantį įplaukimą į uostą.
  Valstybės narės kompetentinga institucija, remdamasi tikrintojo pateikta informacija,
  nuobaudos sumą apskaičiuoja 250 EUR sumą
  2022 m. kainomis padaugindama
  iš laive įrengtos galios megavatais ir iš prisišvartavus praleistų valandų skaičiaus.
  Atliekant šį apskaičiavimą, laikoma, kad laikas, reikalingas prisijungimui prie nuo kranto tiekiamos elektros tinklo, yra dvi valandos, ir šis laikas automatiškai atimamas iš apskaičiuoto visų valandų, praleistų prisišvartavus, skaičiaus, kad būtų atsižvelgta į laiką, kurio reikia prisijungimui prie nuo kranto tiekiamos elektros tinklo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Bendrovė nuobaudą sumoka už kiekvieną reikalavimų neatitinkantį įplaukimą į uostą.
  Tikrintojas
  nuobaudos sumą apskaičiuoja 250 EUR sumą
  padaugindamas
  iš laive įrengtos galios megavatais ir iš prisišvartavus praleistų valandų skaičiaus.

2.   Bendrovė nuobaudą sumoka už kiekvieną reikalavimų neatitinkantį įplaukimą į uostą.
  Valstybės narės kompetentinga institucija, remdamasi tikrintojo pateikta informacija,
  nuobaudos sumą apskaičiuoja 250 EUR sumą
  2022 m. kainomis padaugindama
  iš laive įrengtos galios megavatais ir iš prisišvartavus praleistų valandų skaičiaus.
  Atliekant šį apskaičiavimą, laikoma, kad laikas, reikalingas prisijungimui prie nuo kranto tiekiamos elektros tinklo, yra dvi valandos, ir šis laikas automatiškai atimamas iš apskaičiuoto visų valandų, praleistų prisišvartavus, skaičiaus, kad būtų atsižvelgta į laiką, kurio reikia prisijungimui prie nuo kranto tiekiamos elektros tinklo.

Pakeitimas 127

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 3 a dalis (nauja)

20 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Administruojančioji valstybė užtikrina, kad už visus laivus, kurie ataskaitinių metų birželio 1 d. turi atitikties trūkumų, po galimo jų kompetentingos institucijos patvirtinimo bendrovė ne vėliau kaip ataskaitinių metų birželio 30 d. sumokėtų sumą, lygią nuobaudai, apskaičiuotai pagal V priedo B dalyje nurodytas formules. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Administruojančioji valstybė užtikrina, kad už visus laivus, kurie ataskaitinių metų birželio 1 d. turi atitikties trūkumų, po galimo jų kompetentingos institucijos patvirtinimo bendrovė ne vėliau kaip ataskaitinių metų birželio 30 d. sumokėtų sumą, lygią nuobaudai, apskaičiuotai pagal V priedo B dalyje nurodytas formules.

Pakeitimas 128

Pakeitimas 128

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 3 b dalis (nauja)

20 straipsnio 3 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Jei bendrovė sudaro sutartį su komerciniu operatoriumi, nurodydama, kad šis operatorius yra atsakingas už kuro pirkimą ir laivo eksploatavimą, bendrovė ir tas komercinis operatorius sutartimi nustato, kad pastarasis yra atsakingas už išlaidų, atsirandančių paskyrus šiame straipsnyje nurodytas nuobaudas, apmokėjimą. Taikant šią dalį, būti atsakingu už laivo eksploatavimą reiškia sprendimų dėl vežamo krovinio, kelionės maršruto, laivo kurso ir (arba) laivo greičio priėmimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b.
     
  Jei bendrovė sudaro sutartį su komerciniu operatoriumi, nurodydama, kad šis operatorius yra atsakingas už kuro pirkimą ir laivo eksploatavimą, bendrovė ir tas komercinis operatorius sutartimi nustato, kad pastarasis yra atsakingas už išlaidų, atsirandančių paskyrus šiame straipsnyje nurodytas nuobaudas, apmokėjimą. Taikant šią dalį, būti atsakingu už laivo eksploatavimą reiškia sprendimų dėl vežamo krovinio, kelionės maršruto, laivo kurso ir (arba) laivo greičio priėmimą.

Pakeitimas 129

Pakeitimas 129

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 3 c dalis (nauja)

20 straipsnio 3 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Kai bendrovė arba komercinis operatorius sudaro sutartį su kuro tiekėju, pagal kurią pastarasis yra atsakingas už tam tikro kuro tiekimą, į tą sutartį įtraukiamos nuostatos, nustatančios kuro tiekėjo atsakomybę kompensuoti už bendrovės ar komercinio operatoriaus sumokėtas šiame straipsnyje nurodytas nuobaudas, jei kuras nebuvo pristatytas pagal sutartas sąlygas. Taikant šią dalį, pagal minėtas sutartis tiekiamas kuras turi atitikti 9 straipsnio 1 dalies b punkto nuostatas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3c.
     
  Kai bendrovė arba komercinis operatorius sudaro sutartį su kuro tiekėju, pagal kurią pastarasis yra atsakingas už tam tikro kuro tiekimą, į tą sutartį įtraukiamos nuostatos, nustatančios kuro tiekėjo atsakomybę kompensuoti už bendrovės ar komercinio operatoriaus sumokėtas šiame straipsnyje nurodytas nuobaudas, jei kuras nebuvo pristatytas pagal sutartas sąlygas. Taikant šią dalį, pagal minėtas sutartis tiekiamas kuras turi atitikti 9 straipsnio 1 dalies b punkto nuostatas.

Pakeitimas 130

Pakeitimas 130

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 4 dalis

20 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus V priedui pakeisti, siekiant pritaikyti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą formulę ir pakeisti šio straipsnio
  1
  dalyje nustatytą pastovaus dydžio nuobaudos sumą, atsižvelgiant į energijos
  kainų tendencijas. | 4.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus V priedui pakeisti, siekiant pritaikyti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą formulę ir pakeisti šio straipsnio
  2
  dalyje nustatytą pastovaus dydžio nuobaudos sumą,
  kai tik dėl energijos kainų tendencijų išnyksta atgrasomasis tų esamų nuobaudų poveikis. Atsižvelgiant į šio straipsnio 1 dalyje nurodytą formulę, gaunama nuobauda turėtų pranokti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro, kuriuos laivas būtų sunaudojęs, jei būtų laikęsis šio reglamento reikalavimų, kiekį ir kainą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus V priedui pakeisti, siekiant pritaikyti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą formulę ir pakeisti šio straipsnio
  1
  dalyje nustatytą pastovaus dydžio nuobaudos sumą, atsižvelgiant į energijos
  kainų tendencijas.

4.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus V priedui pakeisti, siekiant pritaikyti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą formulę ir pakeisti šio straipsnio
  2
  dalyje nustatytą pastovaus dydžio nuobaudos sumą,
  kai tik dėl energijos kainų tendencijų išnyksta atgrasomasis tų esamų nuobaudų poveikis. Atsižvelgiant į šio straipsnio 1 dalyje nurodytą formulę, gaunama nuobauda turėtų pranokti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro, kuriuos laivas būtų sunaudojęs, jei būtų laikęsis šio reglamento reikalavimų, kiekį ir kainą.

Pakeitimas 131

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 1 dalis

21 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   20 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytos nuobaudos paskirstomos taip, kad būtų remiami bendri projektai, kuriais siekiama laivybos sektoriuje greitai diegti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kurą. Iš nuobaudų surinktomis lėšomis finansuojamais projektais skatinama gaminti daugiau laivybos sektoriui skirto atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro, palengvinti tinkamų bunkeriavimo infrastruktūros objektų arba elektros prijungimo taškų statybą uostuose ir remti novatoriškiausių visame laivyne Europos technologijų kūrimą, bandymus ir diegimą, kad būtų gerokai sumažintas išmetamųjų teršalų kiekis. | 1.   20 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytos nuobaudos paskirstomos taip, kad būtų remiami bendri projektai, kuriais siekiama laivybos sektoriuje greitai diegti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kurą. Iš nuobaudų surinktomis lėšomis finansuojamais projektais skatinama gaminti daugiau laivybos sektoriui skirto atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro, palengvinti tinkamų bunkeriavimo infrastruktūros objektų arba elektros prijungimo taškų statybą uostuose
  , arba, jei reikia, pritaikyti antžeminę struktūrą
  ir remti novatoriškiausių visame laivyne Europos technologijų kūrimą, bandymus ir diegimą, kad būtų gerokai sumažintas išmetamųjų teršalų kiekis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   20 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytos nuobaudos paskirstomos taip, kad būtų remiami bendri projektai, kuriais siekiama laivybos sektoriuje greitai diegti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kurą. Iš nuobaudų surinktomis lėšomis finansuojamais projektais skatinama gaminti daugiau laivybos sektoriui skirto atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro, palengvinti tinkamų bunkeriavimo infrastruktūros objektų arba elektros prijungimo taškų statybą uostuose ir remti novatoriškiausių visame laivyne Europos technologijų kūrimą, bandymus ir diegimą, kad būtų gerokai sumažintas išmetamųjų teršalų kiekis.

1.   20 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytos nuobaudos paskirstomos taip, kad būtų remiami bendri projektai, kuriais siekiama laivybos sektoriuje greitai diegti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kurą. Iš nuobaudų surinktomis lėšomis finansuojamais projektais skatinama gaminti daugiau laivybos sektoriui skirto atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro, palengvinti tinkamų bunkeriavimo infrastruktūros objektų arba elektros prijungimo taškų statybą uostuose
  , arba, jei reikia, pritaikyti antžeminę struktūrą
  ir remti novatoriškiausių visame laivyne Europos technologijų kūrimą, bandymus ir diegimą, kad būtų gerokai sumažintas išmetamųjų teršalų kiekis.

Pakeitimas 132

Pakeitimas 132

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 2 dalis

21 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Iš 1 dalyje nurodytų nuobaudų surinktos pajamos skiriamos Direktyvos 2003/87/EB
  10a straipsnio 8 dalyje nurodytam Inovacijų fondui
  . Šios pajamos laikomos Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalyje nurodytomis išorės asignuotosiomis pajamomis ir panaudojamos pagal
  Inovacijų
  fondui taikytinas taisykles. | 2.   Iš 1 dalyje nurodytų nuobaudų surinktos pajamos skiriamos Direktyvos 2003/87/EB
  3gab straipsnyje nurodytam Vandenyno fondui. Šios pajamos skiriamos jūrų sektoriui ir prisideda prie jo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo
  . Šios pajamos laikomos Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalyje nurodytomis išorės asignuotosiomis pajamomis ir panaudojamos pagal
  Vandenyno
  fondui taikytinas taisykles. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Iš 1 dalyje nurodytų nuobaudų surinktos pajamos skiriamos Direktyvos 2003/87/EB
  10a straipsnio 8 dalyje nurodytam Inovacijų fondui
  . Šios pajamos laikomos Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalyje nurodytomis išorės asignuotosiomis pajamomis ir panaudojamos pagal
  Inovacijų
  fondui taikytinas taisykles.

2.   Iš 1 dalyje nurodytų nuobaudų surinktos pajamos skiriamos Direktyvos 2003/87/EB
  3gab straipsnyje nurodytam Vandenyno fondui. Šios pajamos skiriamos jūrų sektoriui ir prisideda prie jo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo
  . Šios pajamos laikomos Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalyje nurodytomis išorės asignuotosiomis pajamomis ir panaudojamos pagal
  Vandenyno
  fondui taikytinas taisykles.

Pakeitimas 133

Pakeitimas 133

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 1 dalis

24 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Bendrovės turi teisę prašyti, kad būtų peržiūrėti pagal šį reglamentą tikrintojo joms adresuoti apskaičiavimai ir taikytos priemonės, įskaitant atsisakymą išduoti „FuelEU“ atitikties sertifikatą pagal 19 straipsnio 1 dalį. | 1.   Bendrovės turi teisę prašyti, kad būtų peržiūrėti pagal šį reglamentą
  valstybės narės kompetentingos institucijos arba
  tikrintojo joms adresuoti apskaičiavimai ir taikytos priemonės, įskaitant atsisakymą išduoti „FuelEU“ atitikties sertifikatą pagal 19 straipsnio 1 dalį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Bendrovės turi teisę prašyti, kad būtų peržiūrėti pagal šį reglamentą tikrintojo joms adresuoti apskaičiavimai ir taikytos priemonės, įskaitant atsisakymą išduoti „FuelEU“ atitikties sertifikatą pagal 19 straipsnio 1 dalį.

1.   Bendrovės turi teisę prašyti, kad būtų peržiūrėti pagal šį reglamentą
  valstybės narės kompetentingos institucijos arba
  tikrintojo joms adresuoti apskaičiavimai ir taikytos priemonės, įskaitant atsisakymą išduoti „FuelEU“ atitikties sertifikatą pagal 19 straipsnio 1 dalį.

Pakeitimas 134

Pakeitimas 134

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalis

26 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   4 straipsnio 6 dalyje, 5 straipsnio 4 dalyje, 9 straipsnio 3 dalyje, 13 straipsnio 3 dalyje, 20 straipsnio 4 dalyje ir 21 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [šio reglamento įsigaliojimo datos]. | 2.   4 straipsnio
  4 dalyje, 4a straipsnio
  6 dalyje, 5 straipsnio 4 dalyje, 9
  straipsnio 3 dalyje, 9a
  straipsnio 3 dalyje, 13 straipsnio 3 dalyje, 20 straipsnio 4 dalyje ir 21 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [šio reglamento įsigaliojimo datos]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   4 straipsnio 6 dalyje, 5 straipsnio 4 dalyje, 9 straipsnio 3 dalyje, 13 straipsnio 3 dalyje, 20 straipsnio 4 dalyje ir 21 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [šio reglamento įsigaliojimo datos].

2.   4 straipsnio
  4 dalyje, 4a straipsnio
  6 dalyje, 5 straipsnio 4 dalyje, 9
  straipsnio 3 dalyje, 9a
  straipsnio 3 dalyje, 13 straipsnio 3 dalyje, 20 straipsnio 4 dalyje ir 21 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [šio reglamento įsigaliojimo datos].

Pakeitimas 135

Pakeitimas 135

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 3 dalis

26 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 4 straipsnio
  7
  dalyje, 5 straipsnio 4 dalyje, 9 straipsnio 3 dalyje, 13 straipsnio 3 dalyje, 20 straipsnio 4 dalyje ir 21 straipsnio 3 dalyje nurodytus įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. | 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 4 straipsnio
  4 dalyje, 4a straipsnio 6
  dalyje, 5 straipsnio 4 dalyje, 9
  straipsnio 3 dalyje, 9a
  straipsnio 3 dalyje, 13 straipsnio 3 dalyje, 20 straipsnio 4 dalyje ir 21 straipsnio 3 dalyje nurodytus įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 4 straipsnio
  7
  dalyje, 5 straipsnio 4 dalyje, 9 straipsnio 3 dalyje, 13 straipsnio 3 dalyje, 20 straipsnio 4 dalyje ir 21 straipsnio 3 dalyje nurodytus įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 4 straipsnio
  4 dalyje, 4a straipsnio 6
  dalyje, 5 straipsnio 4 dalyje, 9
  straipsnio 3 dalyje, 9a
  straipsnio 3 dalyje, 13 straipsnio 3 dalyje, 20 straipsnio 4 dalyje ir 21 straipsnio 3 dalyje nurodytus įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

Pakeitimas 136

Pakeitimas 136

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 6 dalis

26 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Pagal 4 straipsnio
  7
  dalį, 5 straipsnio 4 dalį, 9 straipsnio 3 dalį, 13 straipsnio 3 dalį, 20 straipsnio 4 dalį ir 21 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų, arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. | 6.   Pagal 4 straipsnio
  4 dalį, 4a straipsnio 6
  dalį, 5 straipsnio 4 dalį, 9
  straipsnio 3 dalį, 9a
  straipsnio 3 dalį, 13 straipsnio 3 dalį, 20 straipsnio 4 dalį ir 21 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų, arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Pagal 4 straipsnio
  7
  dalį, 5 straipsnio 4 dalį, 9 straipsnio 3 dalį, 13 straipsnio 3 dalį, 20 straipsnio 4 dalį ir 21 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų, arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

6.   Pagal 4 straipsnio
  4 dalį, 4a straipsnio 6
  dalį, 5 straipsnio 4 dalį, 9
  straipsnio 3 dalį, 9a
  straipsnio 3 dalį, 13 straipsnio 3 dalį, 20 straipsnio 4 dalį ir 21 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų, arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

Pakeitimas 137

Pakeitimas 137

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio - 1 dalis (nauja)

28 straipsnio - 1 dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Ne vėliau kaip 2024 m. sausio 1 d. Komisija paskelbia ataskaitą apie šio reglamento socialinį poveikį. Toje ataskaitoje pateikiama šio reglamento poveikio užimtumo ir mokymo poreikiams iki 2030 m. ir iki 2050 m. prognozė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-1.
     
  Ne vėliau kaip 2024 m. sausio 1 d. Komisija paskelbia ataskaitą apie šio reglamento socialinį poveikį. Toje ataskaitoje pateikiama šio reglamento poveikio užimtumo ir mokymo poreikiams iki 2030 m. ir iki 2050 m. prognozė.

Pakeitimas 138

Pakeitimas 138

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

28 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija
  iki


  2030
   m. sausio 1 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento veikimo vertinimo rezultatus ir praneša apie laivybos sektoriui skirtų atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro technologijų ir rinkos raidą ir jos poveikį Sąjungos laivybos sektoriui. Komisija apsvarsto galimybę pakeisti: | 1.   Komisija
  ne vėliau kaip


  2027
   m. sausio 1 d. 
  ir po to kas penkerius metus
  Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento veikimo vertinimo rezultatus ir praneša apie laivybos sektoriui skirtų atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro technologijų ir rinkos raidą ir jos poveikį Sąjungos laivybos sektoriui.
  Toje ataskaitoje ypatingas dėmesys skiriamas šio reglamento indėliui siekiant Sąjungos bendrųjų ir konkrečių sektorių klimato srities tikslų, kaip apibrėžta Europos klimato teisės akte, ir Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslų. Toje ataskaitoje taip pat įvertinamas šio reglamento poveikis bendrosios rinkos veikimui, jūrų sektoriaus konkurencingumui, krovinių vežimo tarifams ir anglies dioksido bei verslo nutekėjimo mastui. Komisija taip pat įvertina šio reglamento poveikį pasauliniam išmetamo ŠESD kiekio mažinimui transporto sektoriuje, taip pat pasaulinių ir regioninių prekybos srautų raidai.
  Komisija apsvarsto galimybę pakeisti: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisija
  iki


  2030
   m. sausio 1 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento veikimo vertinimo rezultatus ir praneša apie laivybos sektoriui skirtų atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro technologijų ir rinkos raidą ir jos poveikį Sąjungos laivybos sektoriui. Komisija apsvarsto galimybę pakeisti:

1.   Komisija
  ne vėliau kaip


  2027
   m. sausio 1 d. 
  ir po to kas penkerius metus
  Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento veikimo vertinimo rezultatus ir praneša apie laivybos sektoriui skirtų atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro technologijų ir rinkos raidą ir jos poveikį Sąjungos laivybos sektoriui.
  Toje ataskaitoje ypatingas dėmesys skiriamas šio reglamento indėliui siekiant Sąjungos bendrųjų ir konkrečių sektorių klimato srities tikslų, kaip apibrėžta Europos klimato teisės akte, ir Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslų. Toje ataskaitoje taip pat įvertinamas šio reglamento poveikis bendrosios rinkos veikimui, jūrų sektoriaus konkurencingumui, krovinių vežimo tarifams ir anglies dioksido bei verslo nutekėjimo mastui. Komisija taip pat įvertina šio reglamento poveikį pasauliniam išmetamo ŠESD kiekio mažinimui transporto sektoriuje, taip pat pasaulinių ir regioninių prekybos srautų raidai.
  Komisija apsvarsto galimybę pakeisti:

Pakeitimas 139

Pakeitimas 139

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

28 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | šio reglamento taikymo sritį, kalbant apie:








  — | 2 straipsnio 1 dalyje nurodytos bendrosios talpos ribos sumažinimą iki 400 BT; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

šio reglamento taikymo sritį, kalbant apie:

šio reglamento taikymo sritį, kalbant apie:

—

2 straipsnio 1 dalyje nurodytos bendrosios talpos ribos sumažinimą iki 400 BT;

2 straipsnio 1 dalyje nurodytos bendrosios talpos ribos sumažinimą iki 400 BT;

| — | 2 straipsnio c punkte nurodytų reisų į trečiąsias valstybes ir iš jų metu laivų suvartojamos energijos dalies padidinimą; |
| --- | --- |

—

2 straipsnio c punkte nurodytų reisų į trečiąsias valstybes ir iš jų metu laivų suvartojamos energijos dalies padidinimą;

2 straipsnio c punkte nurodytų reisų į trečiąsias valstybes ir iš jų metu laivų suvartojamos energijos dalies padidinimą;

Pakeitimas 140

Pakeitimas 140

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 1 dalies a b punktas (naujas)

28 straipsnio 1 dalies a b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ab) | II priede nurodytas numatytąsias vertes, remiantis patikimiausiomis turimomis mokslo žiniomis ir įrodymais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ab)

ab)

II priede nurodytas numatytąsias vertes, remiantis patikimiausiomis turimomis mokslo žiniomis ir įrodymais;

II priede nurodytas numatytąsias vertes, remiantis patikimiausiomis turimomis mokslo žiniomis ir įrodymais;

Pakeitimas 141

Pakeitimas 141

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 1 dalies a c punktas (naujas)

28 straipsnio 1 dalies a c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ac) | teršalų, kuriems taikomas šis reglamentas, sąrašą, visų pirma galimybę įtraukti išmetamą suodžių kiekį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ac)

ac)

teršalų, kuriems taikomas šis reglamentas, sąrašą, visų pirma galimybę įtraukti išmetamą suodžių kiekį;

teršalų, kuriems taikomas šis reglamentas, sąrašą, visų pirma galimybę įtraukti išmetamą suodžių kiekį;

Pakeitimas 142

Pakeitimas 142

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 1 dalies b punktas

28 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | laivų, kuriems taikoma 5 straipsnio 1 dalis,
  tipus
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

laivų, kuriems taikoma 5 straipsnio 1 dalis,
  tipus
  ;

tipus

| b) | laivų, kuriems taikoma 5 straipsnio 1 dalis,
  tipų skaičiaus didinimą
  ; |
| --- | --- |

b)

laivų, kuriems taikoma 5 straipsnio 1 dalis,
  tipų skaičiaus didinimą
  ;

tipų skaičiaus didinimą

Pakeitimas 143

Pakeitimas 143

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

28 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | I priede nurodytą metodiką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

I priede nurodytą metodiką.

I priede nurodytą metodiką.

Pakeitimas 144

Pakeitimas 144

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 1 a dalis (nauja)

28 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi tikslais grindžiamo ir technologijų atžvilgiu neutralaus požiūrio, šis reglamentas turėtų būti peržiūrimas ir, jei reikia, iš dalies keičiamas, nes naujos šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo technologijos, kaip antai anglies dioksido surinkimas laivuose, naujas atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuras ir nauji varymo metodai, pvz., vėjo energija, tampa techniškai ir ekonomiškai brandūs. Komisija nuolat vertina įvairių šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo technologijų brandą ir ne vėliau kaip 2027 m. sausio 1 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pirmosios peržiūros šiuo klausimu rezultatus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi tikslais grindžiamo ir technologijų atžvilgiu neutralaus požiūrio, šis reglamentas turėtų būti peržiūrimas ir, jei reikia, iš dalies keičiamas, nes naujos šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo technologijos, kaip antai anglies dioksido surinkimas laivuose, naujas atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuras ir nauji varymo metodai, pvz., vėjo energija, tampa techniškai ir ekonomiškai brandūs. Komisija nuolat vertina įvairių šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo technologijų brandą ir ne vėliau kaip 2027 m. sausio 1 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pirmosios peržiūros šiuo klausimu rezultatus.

Pakeitimas 145

Pakeitimas 145

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 1 b dalis (nauja)

28 straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Komisija nuolat stebi alternatyvaus kuro, tiekiamo Sąjungos laivybos bendrovėms, kiekį ir ne vėliau kaip 2027 m. sausio 1 d. ir po to kas penkerius metus iki 2050 m. pateikia savo išvadas Europos Parlamentui ir Tarybai. Jei tokio kuro tiekimas neatitinka laivybos bendrovių, kurios turi vykdyti šiame reglamente nustatytus įpareigojimus, paklausos, Komisija turėtų pasiūlyti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad Sąjungos jūrinio kuro tiekėjai į Sąjungos uostus įplaukiantiems laivybos bendrovių laivams tiektų pakankamą alternatyvaus kuro kiekį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b.
     
  Komisija nuolat stebi alternatyvaus kuro, tiekiamo Sąjungos laivybos bendrovėms, kiekį ir ne vėliau kaip 2027 m. sausio 1 d. ir po to kas penkerius metus iki 2050 m. pateikia savo išvadas Europos Parlamentui ir Tarybai. Jei tokio kuro tiekimas neatitinka laivybos bendrovių, kurios turi vykdyti šiame reglamente nustatytus įpareigojimus, paklausos, Komisija turėtų pasiūlyti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad Sąjungos jūrinio kuro tiekėjai į Sąjungos uostus įplaukiantiems laivybos bendrovių laivams tiektų pakankamą alternatyvaus kuro kiekį.

Pakeitimas 146

Pakeitimas 146

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 1 c dalis (nauja)

28 straipsnio 1 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Komisija siūlo šio reglamento pakeitimus tuo atveju, jei Tarptautinė jūrų organizacija nustato pasaulinio taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo ribas, lygiavertes šiame reglamente nustatytam lygiui, kad būtų užtikrintas visiškas suderinimas su tarptautiniu susitarimu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1c.
     
  Komisija siūlo šio reglamento pakeitimus tuo atveju, jei Tarptautinė jūrų organizacija nustato pasaulinio taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo ribas, lygiavertes šiame reglamente nustatytam lygiui, kad būtų užtikrintas visiškas suderinimas su tarptautiniu susitarimu.

Pakeitimas 147

Pakeitimas 147

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 1 d dalis (nauja)

28 straipsnio 1 d dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  Komisija ne vėliau kaip 2027 m. sausio 1 d. ir po to kas penkerius metus iki 2050 m. teikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie 55 % tikslo priemonių rinkinio

   (1a)

  bendro makroekonominio poveikio vertinimo rezultatus. Toje ataskaitoje daug dėmesio skiriama poveikiui Sąjungos konkurencingumui, darbo vietų kūrimui, krovinių vežimo tarifams, namų ūkių perkamajai galiai ir anglies dioksido nutekėjimo mastui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1d.
     
  Komisija ne vėliau kaip 2027 m. sausio 1 d. ir po to kas penkerius metus iki 2050 m. teikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie 55 % tikslo priemonių rinkinio

   (1a)

  bendro makroekonominio poveikio vertinimo rezultatus. Toje ataskaitoje daug dėmesio skiriama poveikiui Sąjungos konkurencingumui, darbo vietų kūrimui, krovinių vežimo tarifams, namų ūkių perkamajai galiai ir anglies dioksido nutekėjimo mastui.

Pakeitimas 148

Pakeitimas 148

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 1 e dalis (nauja)

28 straipsnio 1 e dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1e.
     
  Siekdama reguliavimo supaprastinimo Komisija apsvarsto galimybę padaryti dalinius šio reglamento pakeitimus. Komisija ir kompetentingos institucijos nuolat prisitaiko prie geriausios praktikos administracinių procedūrų ir imasi visų priemonių, kad supaprastintų šio reglamento vykdymo užtikrinimą ir tuo būdu užtikrintų kuo mažesnę administracinę naštą laivų savininkams, operatoriams, uostams ir tikrintojams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1e.
     
  Siekdama reguliavimo supaprastinimo Komisija apsvarsto galimybę padaryti dalinius šio reglamento pakeitimus. Komisija ir kompetentingos institucijos nuolat prisitaiko prie geriausios praktikos administracinių procedūrų ir imasi visų priemonių, kad supaprastintų šio reglamento vykdymo užtikrinimą ir tuo būdu užtikrintų kuo mažesnę administracinę naštą laivų savininkams, operatoriams, uostams ir tikrintojams.

Pakeitimas 149

Pakeitimas 149

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 a straipsnis (naujas)

28 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 28a straipsnis




  Kompensuojamasis reguliavimo supaprastinimas




  Laikydamasi savo komunikato dėl principo „kiek plius, tiek minus“, Komisija iki 2024 m. sausio 1 d. pateikia pasiūlymus, kuriais kompensuojama šiuo reglamentu nustatyta reguliavimo našta, iš dalies pakeičiant arba panaikinant kitų Sąjungos teisėkūros procedūra priimamų aktų nuostatas, kuriais jūrų sektoriuje sukuriama reguliavimo našta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

28a straipsnis

Kompensuojamasis reguliavimo supaprastinimas

Laikydamasi savo komunikato dėl principo „kiek plius, tiek minus“, Komisija iki 2024 m. sausio 1 d. pateikia pasiūlymus, kuriais kompensuojama šiuo reglamentu nustatyta reguliavimo našta, iš dalies pakeičiant arba panaikinant kitų Sąjungos teisėkūros procedūra priimamų aktų nuostatas, kuriais jūrų sektoriuje sukuriama reguliavimo našta.

Pakeitimas 150

Pakeitimas 150

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 lygtis

I priedo 1 lygtis

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| Taršos ŠESD intensyvumo indeksas | Nuo žaliavos iki bako (WtT) | Nuo bako iki kilvaterio (TtW) |
| --- | --- | --- |
| Taršos ŠESD intensyvumas


  C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.) | C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.) | C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.) |

Taršos ŠESD intensyvumo indeksas

Taršos ŠESD intensyvumo indeksas

Nuo žaliavos iki bako (WtT)

Nuo bako iki kilvaterio (TtW)

Taršos ŠESD intensyvumas

Image 1C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

Image 2C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

Image 3C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

Pakeitimas

Pakeitimas

| Taršos ŠESD intensyvumo indeksas | Nuo žaliavos iki bako (WtT) | Nuo bako iki kilvaterio (TtW) |
| --- | --- | --- |
| Taršos ŠESD intensyvumas


  C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.) | C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.) | C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.) |

Taršos ŠESD intensyvumo indeksas

Taršos ŠESD intensyvumo indeksas

Nuo žaliavos iki bako (WtT)

Nuo bako iki kilvaterio (TtW)

Taršos ŠESD intensyvumas

Image 4C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

Image 5C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

Image 6C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

Pakeitimas 151

Pakeitimas 151

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 pastraipos 6 a eilutė (nauja)

I priedo 1 pastraipos 6 a eilutė (nauja)

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

| n kuro | Per ataskaitinį laikotarpį į laivą pristatyto kuro skaičius |
| --- | --- |

n kuro

n kuro

Per ataskaitinį laikotarpį į laivą pristatyto kuro skaičius

Per ataskaitinį laikotarpį į laivą pristatyto kuro skaičius

Pakeitimas 152

Pakeitimas 152

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 pastraipos 12 a eilutė (naujas)

I priedo 1 pastraipos 12 a eilutė (naujas)

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

| MULTi | Nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų išteklių kurui taikytinas daugiklis |
| --- | --- |

MULTi

MULTi

Nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų išteklių kurui taikytinas daugiklis

Nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų išteklių kurui taikytinas daugiklis

Pakeitimas 153

Pakeitimas 153

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 lentelės 19 a eilutė (nauja)

I priedo 1 lentelės 19 a eilutė (nauja)

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

| Mi, j A | Pakoreguota konkretaus kuro i, sudeginamo energiją naudojančiame objekte j, masė [g kuro] dėl plaukimo ledo sąlygomis, kai laivas yra IC, IB, IA arba IA Super arba lygiavertės ledo klasės

   (1a)

  , ir dėl laivo, kurio ledo klasė yra IA, IA Super arba lygiavertė ar aukštesnė ledo klasė, techninių savybių. 1 lygtyje vietoj masės Mi, j atitinkamais atvejais naudojama pakoreguota masė Mi, j A. |
| --- | --- |

Mi, j A

Mi, j A

Pakoreguota konkretaus kuro i, sudeginamo energiją naudojančiame objekte j, masė [g kuro] dėl plaukimo ledo sąlygomis, kai laivas yra IC, IB, IA arba IA Super arba lygiavertės ledo klasės

   (1a)

  , ir dėl laivo, kurio ledo klasė yra IA, IA Super arba lygiavertė ar aukštesnė ledo klasė, techninių savybių. 1 lygtyje vietoj masės Mi, j atitinkamais atvejais naudojama pakoreguota masė Mi, j A.

Pakoreguota konkretaus kuro i, sudeginamo energiją naudojančiame objekte j, masė [g kuro] dėl plaukimo ledo sąlygomis, kai laivas yra IC, IB, IA arba IA Super arba lygiavertės ledo klasės

1a

, ir dėl laivo, kurio ledo klasė yra IA, IA Super arba lygiavertė ar aukštesnė ledo klasė, techninių savybių. 1 lygtyje vietoj masės Mi, j atitinkamais atvejais naudojama pakoreguota masė Mi, j A.

Pakeitimas 154

Pakeitimas 154

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 4 pastraipos įžanginė dalis

I priedo 4 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Iškastinio kuro atveju naudojamos II priede nurodytos standartinės vertės. | Iškastinio kuro atveju naudojamos II priede nurodytos standartinės vertės
  , išskyrus atvejus, kai faktines vertes galima nustatyti atlikus sertifikavimą arba tiesioginius išmetamųjų teršalų matavimus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Iškastinio kuro atveju naudojamos II priede nurodytos standartinės vertės.

Iškastinio kuro atveju naudojamos II priede nurodytos standartinės vertės
  , išskyrus atvejus, kai faktines vertes galima nustatyti atlikus sertifikavimą arba tiesioginius išmetamųjų teršalų matavimus
  .

, išskyrus atvejus, kai faktines vertes galima nustatyti atlikus sertifikavimą arba tiesioginius išmetamųjų teršalų matavimus

Pakeitimas 155

Pakeitimas 155

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 4 pastraipos 1 pastraipos įžanginė dalis

I priedo 4 pastraipos 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Taikant šį reglamentą laikoma, kad 1 lygties skaitiklio dėmuo ΣEk x CO2eq electricity
  , yra lygus nuliui. | Taikant šį reglamentą laikoma, kad 1 lygties skaitiklio dėmuo ΣEk x CO2eq electricity
  , yra lygus nuliui. |
| | Laikoma, kad MULT dėmuo 1 lygties vardiklyje yra lygus nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų išteklių kuro daugiklio vertei, kaip nurodyta 4a straipsnio 2 dalyje pagal 9 straipsnio 1 dalies b punktą. Visam kitam kurui taikomas daugiklis lygus vienetui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Taikant šį reglamentą laikoma, kad 1 lygties skaitiklio dėmuo ΣEk x CO2eq electricity
  , yra lygus nuliui.

Ek x CO2eq electricity

Taikant šį reglamentą laikoma, kad 1 lygties skaitiklio dėmuo ΣEk x CO2eq electricity
  , yra lygus nuliui.

Ek x CO2eq electricity

Laikoma, kad MULT dėmuo 1 lygties vardiklyje yra lygus nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų išteklių kuro daugiklio vertei, kaip nurodyta 4a straipsnio 2 dalyje pagal 9 straipsnio 1 dalies b punktą. Visam kitam kurui taikomas daugiklis lygus vienetui.

Laikoma, kad MULT dėmuo 1 lygties vardiklyje yra lygus nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų išteklių kuro daugiklio vertei, kaip nurodyta 4a straipsnio 2 dalyje pagal 9 straipsnio 1 dalies b punktą. Visam kitam kurui taikomas daugiklis lygus vienetui.

Pakeitimas 156

Pakeitimas 156

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 5 pastraipa

I priedo 5 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Remiantis bendrovės pasirinkta stebėjimo metodika, reisų, kuriems taikomas šis reglamentas, kuro masė [Mi] nustatoma pagal kiekį, nurodytą ataskaitoje pagal Reglamente (ES) 2015/757 nustatytą ataskaitų teikimo sistemą. | Remiantis bendrovės pasirinkta stebėjimo metodika, reisų, kuriems taikomas šis reglamentas, kuro masė [Mi] nustatoma pagal kiekį, nurodytą ataskaitoje pagal Reglamente (ES) 2015/757 nustatytą ataskaitų teikimo sistemą.
  Laivuose, kurie yra IC, IB, IA ar IA Super arba lygiavertės ledo klasės, vietoj kuro masės [Mi] galima naudoti pakoreguotą kuro masę [Mi A]. Pakoreguota masė [Mi A] apibrėžta Va priede. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Remiantis bendrovės pasirinkta stebėjimo metodika, reisų, kuriems taikomas šis reglamentas, kuro masė [Mi] nustatoma pagal kiekį, nurodytą ataskaitoje pagal Reglamente (ES) 2015/757 nustatytą ataskaitų teikimo sistemą.

i

Remiantis bendrovės pasirinkta stebėjimo metodika, reisų, kuriems taikomas šis reglamentas, kuro masė [Mi] nustatoma pagal kiekį, nurodytą ataskaitoje pagal Reglamente (ES) 2015/757 nustatytą ataskaitų teikimo sistemą.
  Laivuose, kurie yra IC, IB, IA ar IA Super arba lygiavertės ledo klasės, vietoj kuro masės [Mi] galima naudoti pakoreguotą kuro masę [Mi A]. Pakoreguota masė [Mi A] apibrėžta Va priede.

i

Laivuose, kurie yra IC, IB, IA ar IA Super arba lygiavertės ledo klasės, vietoj kuro masės [Mi

i A

i A

Pakeitimas 157

Pakeitimas 157

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 12 pastraipa

I priedo 12 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Vadovaujantis 6 straipsnyje nurodytu atitikties planu ir tikrintojui atlikus vertinimą, gali būti naudojami kiti metodai, pvz., tiesioginis CO2eq matavimas,
  laboratoriniai bandymai,
  jeigu taip pagerinamas bendras apskaičiavimo tikslumas. | Vadovaujantis 6 straipsnyje nurodytu atitikties planu ir tikrintojui atlikus vertinimą, gali būti naudojami kiti metodai, pvz., tiesioginis CO2eq matavimas, jeigu taip pagerinamas bendras apskaičiavimo tikslumas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Vadovaujantis 6 straipsnyje nurodytu atitikties planu ir tikrintojui atlikus vertinimą, gali būti naudojami kiti metodai, pvz., tiesioginis CO2eq matavimas,
  laboratoriniai bandymai,
  jeigu taip pagerinamas bendras apskaičiavimo tikslumas.

2eq

laboratoriniai bandymai,

Vadovaujantis 6 straipsnyje nurodytu atitikties planu ir tikrintojui atlikus vertinimą, gali būti naudojami kiti metodai, pvz., tiesioginis CO2eq matavimas, jeigu taip pagerinamas bendras apskaičiavimo tikslumas.

2eq

Pakeitimas 158

Pakeitimas 158

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo lentelė

I priedo lentelė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| Kuro klasė | Nuo žaliavos iki bako (WtT) | Nuo bako iki kilvaterio (TtW) |
| --- | --- | --- |
| Iškastinis kuras | Naudojamos šio reglamento 1 lentelėje nurodytos standartinės vertės. | Jeigu CO2 faktoriai nurodyti Stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo reglamente, taikomi tie faktoriai.
  Visų kitų išmetamųjų teršalų faktorių atveju naudojamos standartinės vertės, pateiktos šio reglamento 1 lentelėje.
  Kaip alternatyva naudojamos sertifikuotos vertės, apskaičiuotos atlikus
  laboratorinius bandymus arba
  tiesioginius išmetamųjų teršalų kiekio matavimus. |
| Tvarių atsinaujinančiųjų išteklių kuras
  (skystasis biokuras, biodujos, elektrosintetinis kuras) | Visų rūšių kuro, kurio teršalų išmetimo scenarijai įtraukti į Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą, atveju gali būti taikomos toje direktyvoje pateiktos CO2eq vertės (neįskaičiavus degimo).
  Kaip alternatyva gali būti naudojama pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą patvirtinta sertifikavimo schema. | Naudojamos išmetamųjų teršalų faktorių standartinės vertės, pateiktos šio reglamento 1 lentelėje.
  Kaip alternatyva naudojamos sertifikuotos vertės, apskaičiuotos atlikus
  laboratorinius bandymus arba
  tiesioginius išmetamųjų teršalų kiekio matavimus. |
| Kitas (įskaitant elektrą) | Visų rūšių kuro, kurio teršalų išmetimo scenarijai įtraukti į Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą, atveju gali būti taikomos toje direktyvoje pateiktos CO2eq vertės (neįskaičiavus degimo).
  Kaip alternatyva gali būti naudojama pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą patvirtinta sertifikavimo schema. | Naudojamos išmetamųjų teršalų faktorių standartinės vertės, pateiktos šio reglamento 1 lentelėje.
  Kaip alternatyva naudojamos sertifikuotos vertės, apskaičiuotos atlikus
  laboratorinius bandymus arba
  tiesioginius išmetamųjų teršalų kiekio matavimus. |

Kuro klasė

Nuo žaliavos iki bako (WtT)

Nuo bako iki kilvaterio (TtW)

Iškastinis kuras

Naudojamos šio reglamento 1 lentelėje nurodytos standartinės vertės.

Jeigu CO2 faktoriai nurodyti Stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo reglamente, taikomi tie faktoriai.

Visų kitų išmetamųjų teršalų faktorių atveju naudojamos standartinės vertės, pateiktos šio reglamento 1 lentelėje.

Kaip alternatyva naudojamos sertifikuotos vertės, apskaičiuotos atlikus
  laboratorinius bandymus arba
  tiesioginius išmetamųjų teršalų kiekio matavimus.

laboratorinius bandymus arba

Tvarių atsinaujinančiųjų išteklių kuras

(skystasis biokuras, biodujos, elektrosintetinis kuras)

Visų rūšių kuro, kurio teršalų išmetimo scenarijai įtraukti į Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą, atveju gali būti taikomos toje direktyvoje pateiktos CO2eq vertės (neįskaičiavus degimo).

Kaip alternatyva gali būti naudojama pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą patvirtinta sertifikavimo schema.

Naudojamos išmetamųjų teršalų faktorių standartinės vertės, pateiktos šio reglamento 1 lentelėje.

Kaip alternatyva naudojamos sertifikuotos vertės, apskaičiuotos atlikus
  laboratorinius bandymus arba
  tiesioginius išmetamųjų teršalų kiekio matavimus.

laboratorinius bandymus arba

Kitas (įskaitant elektrą)

Visų rūšių kuro, kurio teršalų išmetimo scenarijai įtraukti į Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą, atveju gali būti taikomos toje direktyvoje pateiktos CO2eq vertės (neįskaičiavus degimo).

Kaip alternatyva gali būti naudojama pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą patvirtinta sertifikavimo schema.

Naudojamos išmetamųjų teršalų faktorių standartinės vertės, pateiktos šio reglamento 1 lentelėje.

Kaip alternatyva naudojamos sertifikuotos vertės, apskaičiuotos atlikus
  laboratorinius bandymus arba
  tiesioginius išmetamųjų teršalų kiekio matavimus.

laboratorinius bandymus arba

Pakeitimas

Pakeitimas

| Kuro klasė | Nuo žaliavos iki bako (WtT) | Nuo bako iki kilvaterio (TtW) |
| --- | --- | --- |
| Iškastinis kuras | Naudojamos šio reglamento 1 lentelėje nurodytos standartinės vertės
  , išskyrus atvejus, kai faktines vertes galima nustatyti atlikus sertifikavimą arba tiesioginius išmetamųjų teršalų matavimus
  . | Jeigu CO2 faktoriai nurodyti Stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo reglamente, taikomi tie faktoriai.
  Visų kitų išmetamųjų teršalų faktorių atveju naudojamos standartinės vertės, pateiktos šio reglamento 1 lentelėje.
  Sertifikuotos vertės, apskaičiuotos atlikus tiesioginius išmetamųjų teršalų kiekio matavimus |
| Tvarių atsinaujinančiųjų išteklių kuras
  (skystasis biokuras, biodujos, elektrosintetinis kuras) | Visų rūšių kuro, kurio teršalų išmetimo scenarijai įtraukti į Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą, atveju gali būti taikomos toje direktyvoje pateiktos CO2eq vertės (neįskaičiavus degimo).
  Kaip alternatyva gali būti naudojama pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą patvirtinta sertifikavimo schema
  arba tiesioginiai išmetamųjų teršalų kiekio matavimai | Naudojamos išmetamųjų teršalų faktorių standartinės vertės, pateiktos šio reglamento 1 lentelėje.
  Sertifikuotos vertės, apskaičiuotos atlikus tiesioginius išmetamųjų teršalų kiekio matavimus |
| Kitas (įskaitant elektrą) | Visų rūšių kuro, kurio teršalų išmetimo scenarijai įtraukti į Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą, atveju gali būti taikomos toje direktyvoje pateiktos CO2eq vertės (neįskaičiavus degimo).
  Kaip alternatyva gali būti naudojama pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą patvirtinta sertifikavimo schema
  arba tiesioginiai išmetamųjų teršalų kiekio matavimai | Naudojamos išmetamųjų teršalų faktorių standartinės vertės, pateiktos šio reglamento 1 lentelėje.
  Sertifikuotos vertės, apskaičiuotos atlikus tiesioginius išmetamųjų teršalų kiekio matavimus |

Kuro klasė

Nuo žaliavos iki bako (WtT)

Nuo bako iki kilvaterio (TtW)

Iškastinis kuras

Naudojamos šio reglamento 1 lentelėje nurodytos standartinės vertės
  , išskyrus atvejus, kai faktines vertes galima nustatyti atlikus sertifikavimą arba tiesioginius išmetamųjų teršalų matavimus
  .

, išskyrus atvejus, kai faktines vertes galima nustatyti atlikus sertifikavimą arba tiesioginius išmetamųjų teršalų matavimus

Jeigu CO2 faktoriai nurodyti Stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo reglamente, taikomi tie faktoriai.

Visų kitų išmetamųjų teršalų faktorių atveju naudojamos standartinės vertės, pateiktos šio reglamento 1 lentelėje.

Sertifikuotos vertės, apskaičiuotos atlikus tiesioginius išmetamųjų teršalų kiekio matavimus

Tvarių atsinaujinančiųjų išteklių kuras

(skystasis biokuras, biodujos, elektrosintetinis kuras)

Visų rūšių kuro, kurio teršalų išmetimo scenarijai įtraukti į Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą, atveju gali būti taikomos toje direktyvoje pateiktos CO2eq vertės (neįskaičiavus degimo).

Kaip alternatyva gali būti naudojama pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą patvirtinta sertifikavimo schema
  arba tiesioginiai išmetamųjų teršalų kiekio matavimai

arba tiesioginiai išmetamųjų teršalų kiekio matavimai

Naudojamos išmetamųjų teršalų faktorių standartinės vertės, pateiktos šio reglamento 1 lentelėje.

Sertifikuotos vertės, apskaičiuotos atlikus tiesioginius išmetamųjų teršalų kiekio matavimus

Kitas (įskaitant elektrą)

Visų rūšių kuro, kurio teršalų išmetimo scenarijai įtraukti į Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą, atveju gali būti taikomos toje direktyvoje pateiktos CO2eq vertės (neįskaičiavus degimo).

Kaip alternatyva gali būti naudojama pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą patvirtinta sertifikavimo schema
  arba tiesioginiai išmetamųjų teršalų kiekio matavimai

arba tiesioginiai išmetamųjų teršalų kiekio matavimai

Naudojamos išmetamųjų teršalų faktorių standartinės vertės, pateiktos šio reglamento 1 lentelėje.

Sertifikuotos vertės, apskaičiuotos atlikus tiesioginius išmetamųjų teršalų kiekio matavimus

Pakeitimas 159

Pakeitimas 159

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 2 pastraipa

II priedo 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Biokuro, biodujų, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės kuro ir perdirbtos anglies kuro išmetamųjų teršalų faktoriai nustatomi pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalyje išdėstytą metodiką. | Biokuro, biodujų, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės kuro ir perdirbtos anglies kuro išmetamųjų teršalų faktoriai nustatomi pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalyje išdėstytą metodiką. |
| | Visų rūšių kuro išmetamųjų teršalų faktoriai gali būti nustatomi kitais būdais, remiantis faktinėmis sertifikuotomis vertėmis arba vertėmis, gautomis atlikus tiesioginius išmetamųjų teršalų matavimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Biokuro, biodujų, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės kuro ir perdirbtos anglies kuro išmetamųjų teršalų faktoriai nustatomi pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalyje išdėstytą metodiką.

Biokuro, biodujų, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės kuro ir perdirbtos anglies kuro išmetamųjų teršalų faktoriai nustatomi pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalyje išdėstytą metodiką.

Visų rūšių kuro išmetamųjų teršalų faktoriai gali būti nustatomi kitais būdais, remiantis faktinėmis sertifikuotomis vertėmis arba vertėmis, gautomis atlikus tiesioginius išmetamųjų teršalų matavimus.

Visų rūšių kuro išmetamųjų teršalų faktoriai gali būti nustatomi kitais būdais, remiantis faktinėmis sertifikuotomis vertėmis arba vertėmis, gautomis atlikus tiesioginius išmetamųjų teršalų matavimus.

Pakeitimas 160

Pakeitimas 160

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo lentelė

II priedo lentelė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| Biologinės kilmės SGD
  Pagrindiniai produktai / atliekos / pradinių žaliavų mišinys | 0,05 | Nuoroda į Direktyvą (ES) 2018/2001 | SGD Oto varikliai (dvirūšio kuro, vidutinio greičio) | 2,755
  MEPC 245 (66)
  Reglamentas (ES) 2015/757. | 0,00005 | 0,00018 | 3,1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SGD Oto varikliai (dvirūšio kuro, mažo greičio) | 1,7 |
| SGD dyzeliniai varikliai (dvirūšio kuro) | 0,2 |
| LSBI (lieso mišinio kibirkštinio uždegimo dujinis varikliai) | Netaikoma |

Biologinės kilmės SGD

Pagrindiniai produktai / atliekos / pradinių žaliavų mišinys

0,05

Nuoroda į Direktyvą (ES) 2018/2001

SGD Oto varikliai (dvirūšio kuro, vidutinio greičio)

2,755

MEPC 245 (66)

Reglamentas (ES) 2015/757.

0,00005

0,00005

0,00018

0,00018

3,1

SGD Oto varikliai (dvirūšio kuro, mažo greičio)

1,7

SGD dyzeliniai varikliai (dvirūšio kuro)

0,2

LSBI (lieso mišinio kibirkštinio uždegimo dujinis varikliai)

Netaikoma

Pakeitimas

Pakeitimas

| Biologinės kilmės SGD
  Pagrindiniai produktai / atliekos / pradinių žaliavų mišinys | 0,05 | Nuoroda į Direktyvą (ES) 2018/2001 | SGD Oto varikliai (dvirūšio kuro, vidutinio greičio) | 2,755
  MEPC 245 (66)
  Reglamentas (ES) 2015/757 | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SGD Oto varikliai (dvirūšio kuro, mažo greičio) | 1,7 |
| SGD dyzeliniai varikliai (dvirūšio kuro) | 0,2 |
| LSBI | Netaikoma |

Biologinės kilmės SGD

Pagrindiniai produktai / atliekos / pradinių žaliavų mišinys

0,05

Nuoroda į Direktyvą (ES) 2018/2001

SGD Oto varikliai (dvirūšio kuro, vidutinio greičio)

2,755

MEPC 245 (66)

Reglamentas (ES) 2015/757

0

0

0,00011

0,00011

3,1

SGD Oto varikliai (dvirūšio kuro, mažo greičio)

1,7

SGD dyzeliniai varikliai (dvirūšio kuro)

0,2

LSBI

Netaikoma

Pakeitimas 161

Pakeitimas 161

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 8 pastraipa

II priedo 8 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4 stulpelyje nurodomos išmetamųjų teršalų kiekio CO2eq vertės [gCO2eq/MJ]. Iškastiniam kurui taikomos
  tik
  lentelėje nurodytos standartinės vertės. Visam kitam kurui (išskyrus atvejus, kai konkrečiai nurodyta) taikytinos vertės apskaičiuojamos pagal Direktyvoje (ES) 2018/2001 nurodytą metodiką arba standartines vertes, atėmus teršalus, išmetamus degant kurui, darant prielaidą, kad jis visiškai sudega (33). | 4 stulpelyje nurodomos išmetamųjų teršalų kiekio CO2eq vertės [gCO2eq/MJ]. Iškastiniam kurui taikomos lentelėje nurodytos standartinės vertės
  , išskyrus atvejus, kai faktines vertes galima nustatyti atlikus sertifikavimą arba tiesioginius išmetamųjų teršalų matavimus
  . Visam kitam kurui (išskyrus atvejus, kai konkrečiai nurodyta) taikytinos vertės apskaičiuojamos pagal Direktyvoje (ES) 2018/2001 nurodytą metodiką arba standartines vertes, atėmus teršalus, išmetamus degant kurui, darant prielaidą, kad jis visiškai sudega (33). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4 stulpelyje nurodomos išmetamųjų teršalų kiekio CO2eq vertės [gCO2eq/MJ]. Iškastiniam kurui taikomos
  tik
  lentelėje nurodytos standartinės vertės. Visam kitam kurui (išskyrus atvejus, kai konkrečiai nurodyta) taikytinos vertės apskaičiuojamos pagal Direktyvoje (ES) 2018/2001 nurodytą metodiką arba standartines vertes, atėmus teršalus, išmetamus degant kurui, darant prielaidą, kad jis visiškai sudega (33).

2eq

2eq

tik

33

4 stulpelyje nurodomos išmetamųjų teršalų kiekio CO2eq vertės [gCO2eq/MJ]. Iškastiniam kurui taikomos lentelėje nurodytos standartinės vertės
  , išskyrus atvejus, kai faktines vertes galima nustatyti atlikus sertifikavimą arba tiesioginius išmetamųjų teršalų matavimus
  . Visam kitam kurui (išskyrus atvejus, kai konkrečiai nurodyta) taikytinos vertės apskaičiuojamos pagal Direktyvoje (ES) 2018/2001 nurodytą metodiką arba standartines vertes, atėmus teršalus, išmetamus degant kurui, darant prielaidą, kad jis visiškai sudega (33).

2eq

2eq

, išskyrus atvejus, kai faktines vertes galima nustatyti atlikus sertifikavimą arba tiesioginius išmetamųjų teršalų matavimus

33

Pakeitimas 162

Pakeitimas 162

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo lentelės 4 a eilutė (nauja)

III priedo lentelės 4 a eilutė (nauja)

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

| Bet kuris kitas netaršios energijos šaltinis | Bet kokia technologija, kuria užtikrinama, kad išmetamas teršalų kiekis būtų sumažinamas tiek pat arba daugiau, palyginti su tuo, kiek būtų sumažinta naudojant nuo kranto tiekiamą elektrą. |
| --- | --- |

Bet kuris kitas netaršios energijos šaltinis

Bet kuris kitas netaršios energijos šaltinis

Bet kokia technologija, kuria užtikrinama, kad išmetamas teršalų kiekis būtų sumažinamas tiek pat arba daugiau, palyginti su tuo, kiek būtų sumažinta naudojant nuo kranto tiekiamą elektrą.

Bet kokia technologija, kuria užtikrinama, kad išmetamas teršalų kiekis būtų sumažinamas tiek pat arba daugiau, palyginti su tuo, kiek būtų sumažinta naudojant nuo kranto tiekiamą elektrą.

Pakeitimas 163

Pakeitimas 163

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedas

V priedas

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| V PRIEDAS |
| --- |
| ATITIKTIES BALANSO IR 20 straipsnio 1 dalyje nustatytos BAUDOS APSKAIČIAVIMO FORMULĖS |
| Formulė laivo atitikties balansui apskaičiuoti |
| Laivo atitikties balansas apskaičiuojamas pagal šią formulę: |
| Atitikties balansas [gCO2eq/MJ] = | C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.) |
| Čia: |
| gCO
  2eq | Gramai CO2 ekvivalento |
| GHGIEtarget | Laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo riba pagal šio reglamento 4 straipsnio 2 dalį |
| GHGIEactual | Apskaičiuotas ataskaitinio laikotarpio laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo metinis vidurkis |
| Formulė 20 straipsnio 1 dalyje nustatytai nuobaudai apskaičiuoti |
| 20 straipsnio 1 dalyje nustatytos nuobaudos suma apskaičiuojama taip: |
| Nuobauda = | (atitikties balansas / GHGIEactual) x VLSFO konvertavimo iš MJ į tonas faktorius (41,0 MJ / kg) x 2 400 EUR |

V PRIEDAS

ATITIKTIES BALANSO IR 20 straipsnio 1 dalyje nustatytos BAUDOS APSKAIČIAVIMO FORMULĖS

Formulė laivo atitikties balansui apskaičiuoti

Laivo atitikties balansas apskaičiuojamas pagal šią formulę:

Atitikties balansas [gCO2eq/MJ] =

2eq

Image 7C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

Čia:

gCO
  2eq

2eq

Gramai CO2 ekvivalento

2

GHGIEtarget

target

Laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo riba pagal šio reglamento 4 straipsnio 2 dalį

GHGIEactual

actual

Apskaičiuotas ataskaitinio laikotarpio laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo metinis vidurkis

Formulė 20 straipsnio 1 dalyje nustatytai nuobaudai apskaičiuoti

20 straipsnio 1 dalyje nustatytos nuobaudos suma apskaičiuojama taip:

Nuobauda =

(atitikties balansas / GHGIEactual) x VLSFO konvertavimo iš MJ į tonas faktorius (41,0 MJ / kg) x 2 400 EUR

actual

Pakeitimas

Pakeitimas

| V PRIEDAS |
| --- |
| ATITIKTIES BALANSO IR 20 straipsnio 1 dalyje nustatytos
  TAISOMOSIOS
  NUOBAUDOS APSKAIČIAVIMO FORMULĖS |
| A. | Formulė laivo atitikties balansui apskaičiuoti |

V PRIEDAS

ATITIKTIES BALANSO IR 20 straipsnio 1 dalyje nustatytos
  TAISOMOSIOS
  NUOBAUDOS APSKAIČIAVIMO FORMULĖS

TAISOMOSIOS

A.

A.

Formulė laivo atitikties balansui apskaičiuoti

| a) | atitikties balansas, susijęs su laivui tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumu, atsižvelgiant į 4 straipsnio 2 dalį |
| --- | --- |

a)

a)

atitikties balansas, susijęs su laivui tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumu, atsižvelgiant į 4 straipsnio 2 dalį

atitikties balansas, susijęs su laivui tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumu, atsižvelgiant į 4 straipsnio 2 dalį

Laivo atitikties balansas apskaičiuojamas pagal šią formulę:

Atitikties balansas [gCO2eq/MJ] =

2eq

Image 8C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

Čia:

gCO
  2eq

2eq

Gramai CO2 ekvivalento

2

GHGIEtarget

target

Laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo riba pagal šio reglamento 4 straipsnio 2 dalį

GHGIEactual

actual

Apskaičiuotas ataskaitinio laikotarpio laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo metinis vidurkis

| b) | atitikties balansas, susijęs su nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų išteklių kuro (RFNBO) kvota, atsižvelgiant į 4a straipsnio 3 dalį |
| --- | --- |

b)

b)

atitikties balansas, susijęs su nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų išteklių kuro (RFNBO) kvota, atsižvelgiant į 4a straipsnio 3 dalį

atitikties balansas, susijęs su nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų išteklių kuro (RFNBO) kvota, atsižvelgiant į 4a straipsnio 3 dalį

CB_RFNBO [% RFNBO] =

CB_RFNBO [% RFNBO] =

(% RFNBOquota – % RFNBOactual)

(% RFNBOquota

actual

Čia:

Čia:

CB_RFNBO

CB_RFNBO

atitikties balansas, susijęs su nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų išteklių kuro kvota (RFNBOquota), atsižvelgiant į 4a straipsnio 3 dalį

atitikties balansas, susijęs su nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų išteklių kuro kvota (RFNBOquota

% RFNBOquota

% RFNBOquota

Laive per metus suvartojamos energijos vidurkio RFNBOquota pagal šio reglamento 4a straipsnio 3 dalį

Laive per metus suvartojamos energijos vidurkio RFNBOquota

% RFNBOactual

% RFNBOactual

Laivo per metus suvartotos energijos vidurkio procentinė dalis, kuri faktiškai atitinka 9 straipsnio 1 dalies b punkto RFNBO nuostatas

Laivo per metus suvartotos energijos vidurkio procentinė dalis, kuri faktiškai atitinka 9 straipsnio 1 dalies b punkto RFNBO nuostatas

| B. | Formulė 20 straipsnio 1 dalyje nustatytai nuobaudai apskaičiuoti |
| --- | --- |

B.

B.

Formulė 20 straipsnio 1 dalyje nustatytai nuobaudai apskaičiuoti

| a) | Taisomoji nuobauda, susijusi su laivui tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo atitikties balansu pagal 4 straipsnio 2 dalį |
| --- | --- |

a)

a)

Taisomoji nuobauda, susijusi su laivui tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo atitikties balansu pagal 4 straipsnio 2 dalį

Taisomoji nuobauda, susijusi su laivui tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo atitikties balansu pagal 4 straipsnio 2 dalį

20 straipsnio 1 dalyje nustatytos nuobaudos suma apskaičiuojama taip:

Nuobauda =

(atitikties balansas / GHGIEactual) x VLSFO konvertavimo iš MJ į tonas faktorius (41,0 MJ / kg) x 2 400 EUR

actual

| b) | Taisomoji nuobauda, susijusi su nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų išteklių kuro (RFNBO) kvota, atsižvelgiant į 4a straipsnio 3 dalį |
| --- | --- |

b)

b)

Taisomoji nuobauda, susijusi su nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų išteklių kuro (RFNBO) kvota, atsižvelgiant į 4a straipsnio 3 dalį

Taisomoji nuobauda, susijusi su nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų išteklių kuro (RFNBO) kvota, atsižvelgiant į 4a straipsnio 3 dalį

20 straipsnio 1a dalyje nustatytos taisomosios nuobaudos suma apskaičiuojama taip:

20 straipsnio 1a dalyje nustatytos taisomosios nuobaudos suma apskaičiuojama taip:

Taisomoji nuobauda (RFNBO) =

Taisomoji nuobauda (RFNBO) =

abs(CB_RFNBO) x Pd x 3

abs(CB_RFNBO) x Pd x 3

Čia:

Čia:

taisomoji nuobauda

taisomoji nuobauda

EUR

EUR

abs(CB_RFNBO)

abs(CB_RFNBO)

yra absoliučioji RFNBO atitikties balanso vertė

yra absoliučioji RFNBO atitikties balanso vertė

Pd

Pd

nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų išteklių kuro ir su laivo įrenginiu suderinamo iškastinio kuro kainų skirtumas

nebiologinės kilmės atsinaujinančiųjų išteklių kuro ir su laivo įrenginiu suderinamo iškastinio kuro kainų skirtumas

Pakeitimas 164

Pakeitimas 164

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V a priedas (naujas)

V a priedas (naujas)

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Va PRIEDAS

Va PRIEDAS

PAKOREGUOTOS MASĖS DĖL KURO IR PAPILDOMOS ENERGIJOS APSKAIČIAVIMAS

PAKOREGUOTOS MASĖS DĖL KURO IR PAPILDOMOS ENERGIJOS APSKAIČIAVIMAS

Pirma, šiame priede aprašoma, kaip apskaičiuoti pakoreguotą kuro masę, kai dėl laivo, kuris yra IA ar IA Super arba lygiavertės ledo klasės
   (1a)

  , techninių savybių vartojama papildoma energija ir kai laivas, kuris yra IC, IB, IA ar IA Super arba lygiavertės ledo klasės, vartoja papildomą energiją dėl plaukimo ledo sąlygomis. Antra, jame aprašoma, kaip apskaičiuoti papildomos energijos kiekį.

Pirma, šiame priede aprašoma, kaip apskaičiuoti pakoreguotą kuro masę, kai dėl laivo, kuris yra IA ar IA Super arba lygiavertės ledo klasės

1a

, techninių savybių vartojama papildoma energija ir kai laivas, kuris yra IC, IB, IA ar IA Super arba lygiavertės ledo klasės, vartoja papildomą energiją dėl plaukimo ledo sąlygomis. Antra, jame aprašoma, kaip apskaičiuoti papildomos energijos kiekį.

Pakoreguota masė [Mj A]

Pakoreguota masė [Mj A

Pakoreguota kuro masė [Mi A] apskaičiuojama remiantis papildomos energijos, suvartojamos plaukiant ledo sąlygomis, ir papildomos energijos, suvartojamos dėl laivo, kuris yra IA ar IA Super arba lygiavertės ledo klasės, techninių savybių, kiekiais. Bendrovė gali pasirinkti, kuriam kurui i bus priskirta papildoma energija. Pasirinktas kuras i turi būti viena iš kuro rūšių, kurias laivas naudojo ataskaitiniu laikotarpiu. Energijos kiekis, atitinkantis sunaudoto kuro i masę, gali būti mažesnis už papildomos energijos kiekį.

Pakoreguota kuro masė [Mi A]

Pakoreguota kuro masė [Mi A] apskaičiuojama taip:

Pakoreguota kuro masė [Mi A

| C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.) | , (1 aksioma) |
| --- | --- |

Image 9C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

, (1 aksioma)

, (1 aksioma)

čia Mi total – bendra kuro i masė, Mi additional due to ice class – kuro, reikalingo dėl laivo, kuris yra IA ar IA Super arba lygiavertės ledo klasės, suvartojamos papildomos energijos, masė ir Mi additional due to ice conditions – kuro, reikalingo dėl suvartojamos papildomos energijos, kai plaukiama ledo sąlygomis, masė.

čia Mi total

i additional due to ice class

i additional due to ice conditions

Kuro i masė, atitinkanti papildomos energijos kiekį, suvartojamą dėl laivo, kuris yra IA ar IA Super arba lygiavertės ledo klasės, techninių savybių, apskaičiuojama taip:

Kuro i masė, atitinkanti papildomos energijos kiekį, suvartojamą dėl laivo, kuris yra IA ar IA Super arba lygiavertės ledo klasės, techninių savybių, apskaičiuojama taip:

| C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.) | , (2 aksioma) |
| --- | --- |

Image 10C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

, (2 aksioma)

, (2 aksioma)

čia Eadditional due to ice class – dėl laivo, kuris yra IA ar IA Super arba lygiavertės ledo klasės, techninių savybių suvartojamas papildomos energijos kiekis, o LCVi – apatinis kuro i šilumingumas.

čia Eadditional due to ice class

Kuro, reikalingo dėl suvartojamos papildomos energijos plaukiant ledo sąlygomis, masė panašiai apskaičiuojama pagal formulę:

Kuro, reikalingo dėl suvartojamos papildomos energijos plaukiant ledo sąlygomis, masė panašiai apskaičiuojama pagal formulę:

| C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.) | , (3 aksioma) |
| --- | --- |

Image 11C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

, (3 aksioma)

, (3 aksioma)

čia Eadditional due to ice conditions – dėl plaukimo ledo sąlygomis suvartojamas papildomos energijos kiekis.

čia Eadditional due to ice conditions

Papildoma energija dėl ledo klasės ir dėl plaukimo ledo sąlygomis

Papildoma energija dėl ledo klasės ir dėl plaukimo ledo sąlygomis

Papildomos energijos kiekis, suvartojamas dėl laivo, kuris yra IA ar IA Super arba lygiavertės ledo klasės, techninių savybių, apskaičiuojama taip:

Papildomos energijos kiekis, suvartojamas dėl laivo, kuris yra IA ar IA Super arba lygiavertės ledo klasės, techninių savybių, apskaičiuojama taip:

| C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.) | , (4 aksioma) |
| --- | --- |

Image 12C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

, (4 aksioma)

, (4 aksioma)

čia Evoyages, total, reiškia visą energijos kiekį, suvartotą per visus reisus, o Eadditional due to ice conditions – papildomos energijos kiekį, suvartotą plaukiant ledo sąlygomis.

čia Evoyages, total,

additional due to ice conditions

Visas per visus reisus suvartotos energijos kiekis apskaičiuojamas pagal šią formulę:

Visas per visus reisus suvartotos energijos kiekis apskaičiuojamas pagal šią formulę:

| C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.) | , (5 aksioma) |
| --- | --- |

Image 13C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

, (5 aksioma)

, (5 aksioma)

čia Mi, voyages, total reiškia kuro i, sunaudoto per visus reisus, kuriems taikomas šis reglamentas, masę, LCVi – apatinį kuro i šilumingumą, o Eelect., voyages, total – visą per visus reisus suvartotą laivui patiektos elektros energijos kiekį.

čia Mi, voyages, total

elect., voyages, total

Kuro i, sunaudoto per visus reisus, kuriems taikomas šis reglamentas, masė Mi, voyages, total apskaičiuojama taip:

Kuro i, sunaudoto per visus reisus, kuriems taikomas šis reglamentas, masė Mi, voyages, total

| C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.) | , (6 aksioma) |
| --- | --- |

Image 14C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

, (6 aksioma)

, (6 aksioma)

čia Mi, voyages between MS – bendra kuro, sunaudoto per visus reisus tarp valstybės narės jurisdikcijai priklausančių uostų, masė, Mi, voyages from MS – bendra kuro, sunaudoto per visus reisus, kai laivas išplaukė iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančių uostų, masė, Mi, voyages to MS – bendra kuro, sunaudoto per reisus į valstybės narės jurisdikcijai priklausančius uostus, masė. Laivui patiektą suvartotą elektros energijos kiekį Eelect.,voyages, total galima apskaičiuoti tokiu pačiu būdu.

čia Mi, voyages between MS

i, voyages from MS

i, voyages to MS

elect.,voyages, total

Papildomos energijos kiekis, suvartojamas dėl plaukimo ledo sąlygomis, apskaičiuojamas taip:

Papildomos energijos kiekis, suvartojamas dėl plaukimo ledo sąlygomis, apskaičiuojamas taip:

| C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.) | , (7 aksioma) |
| --- | --- |

Image 15C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

, (7 aksioma)

, (7 aksioma)

čia Evoyages, open water – energija, suvartota per reisus neužšalusiuose vandenyse, Evoyages, ice conditions, adjusted – pakoreguotas energijos, suvartotos ledo sąlygomis, kiekis.

čia Evoyages, open water

voyages, ice conditions, adjusted

Reisams, per kuriuos plaukiama tik neužšalusiais vandenimis, suvartojamos energijos kiekis apskaičiuojamas taip:

Reisams, per kuriuos plaukiama tik neužšalusiais vandenimis, suvartojamos energijos kiekis apskaičiuojamas taip:

| C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.) | (8 aksioma) |
| --- | --- |

Image 16C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

(8 aksioma)

(8 aksioma)

čia Evoyages, ice conditions – energija, suvartojama laivui plaukiant ledo sąlygomis, kuri apskaičiuojama taip:

čia Evoyages, ice conditions

| C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.) | (9 aksioma) |
| --- | --- |

Image 17C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

(9 aksioma)

(9 aksioma)

čia Mi, voyages, ice conditions – kuro i, sunaudojamo plaukiant ledo sąlygomis, masė, Eelect., voyages, total – laivui patiektos elektros energijos kiekis, suvartotas laivui plaukiant ledo sąlygomis.

čia Mi, voyages, ice conditions

elect., voyages, total

Kuro i, sunaudoto plaukiant ledo sąlygomis, masė apskaičiuojama taip:

Kuro i, sunaudoto plaukiant ledo sąlygomis, masė apskaičiuojama taip:

| C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.) | , (10 aksioma) |
| --- | --- |

Image 18C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

, (10 aksioma)

, (10 aksioma)

čia Mi, voyages between MS, ice cond. – bendra kuro, kurį sunaudojo ledo klasę turintis laivas, plaukdamas ledo sąlygomis tarp valstybės narės jurisdikcijai priklausančių uostų, masė, Mi, voyages from MS – bendra kuro, kurį sunaudojo ledo klasę turintis laivas, plaukdamas ledo sąlygomis, per visus reisus, kai laivas išplaukė iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančių uostų, masė, Mi, voyages to MS – bendra kuro, kurį sunaudojo ledo klasę turintis laivas, plaukdamas ledo sąlygomis, per reisus į valstybės narės jurisdikcijai priklausančius uostus, masė. Laivui patiektą suvartotą elektros energijos kiekį Eice conditions galima apskaičiuoti tokiu pačiu būdu.

čia Mi, voyages between MS, ice cond.

i, voyages from MS

i, voyages to MS

ice conditions

Pakoreguotas ledo sąlygomis suvartotos energijos kiekis apskaičiuojamas pagal šią formulę:

Pakoreguotas ledo sąlygomis suvartotos energijos kiekis apskaičiuojamas pagal šią formulę:

1)

1)

| C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.) | (1 aksioma) |
| --- | --- |

Image 19C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

(1 aksioma)

(1 aksioma)

Dice conditions – ledo sąlygomis nuplauktas atstumas, o suvartotas energijos kiekis, tenkantis atstumui, nuplauktam neužšalusiuose vandenyse yra


  Image 20C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.).

Dice conditions

Ledo sąlygomis nuplauktas atstumas Dice conditions apskaičiuojamas taip:

Ledo sąlygomis nuplauktas atstumas Dice conditions

| C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.) | , (12 aksioma) |
| --- | --- |

Image 21C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

, (12 aksioma)

, (12 aksioma)

čia Dvoyages between MS, ice cond. bendras atstumas, nuplauktas ledo sąlygomis tarp valstybės narės jurisdikcijai priklausančių uostų, Dvoyages from MS – bendras atstumas, nuplauktas ledo sąlygomis per visus reisus, kai laivas išplaukė iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančių uostų, Dvoyages to MS – bendras atstumas, nuplauktas ledo sąlygomis per reisus į valstybės narės jurisdikcijai priklausančius uostus.

čia Dvoyages between MS, ice cond.

voyages from MS

voyages to MS

Pastarasis atstumas apskaičiuojamas taip:

Pastarasis atstumas apskaičiuojamas taip:

| C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.) | , (13 aksioma) |
| --- | --- |

Image 22C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

, (13 aksioma)

, (13 aksioma)

čia Evoyages, ice conditions – plaukiant ledo sąlygomis suvartotas energijos kiekis, Dtotal – visas per metus nuplauktas atstumas.

čia Evoyages, ice conditions

total

Visas per metus nuplauktas atstumas apskaičiuojamas taip:

Visas per metus nuplauktas atstumas apskaičiuojamas taip:

| C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.) | , (14 aksioma) |
| --- | --- |

Image 23C1492023LT29910120221020LT0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

, (14 aksioma)

, (14 aksioma)

čia Dvoyages between MS – bendras atstumas, nuplauktas tarp valstybės narės jurisdikcijai priklausančių uostų, Dvoyages from MS – bendras atstumas, nuplauktas per visus reisus, kai laivas išplaukė iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančių uostų, Dvoyages to MS – bendras atstumas, nuplauktas per reisus į valstybės narės jurisdikcijai priklausančius uostus.

čia Dvoyages between MS

voyages from MS

voyages to MS

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A9-0233/2022.

1

(1a)  
  Europos bendrijos laivų savininkų asociacijos ataskaita „ES laivybos pramonės ekonominė vertė“, 2020 m.

1a

Europos bendrijos laivų savininkų asociacijos ataskaita „ES laivybos pramonės ekonominė vertė“, 2020 m.

(1a)  
  Europos aplinkos agentūros tyrimas, https://www.eea.europa.eu/publications/rail-and-waterborne-transport, 2020 m.

1a

Europos aplinkos agentūros tyrimas, https://www.eea.europa.eu/publications/rail-and-waterborne-transport, 2020 m.

(19)  COM(2020)0563.

19

(20)  COM(2020)0562.

20

(19)  COM(2020)0563.

19

(20)  COM(2020)0562.

20

(21)  2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/757 dėl jūrų transporto išmetamo anglies dioksido kiekio stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB (OL L 123, 2015 5 19, p. 55).

21

(24)  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 765/2008, nustatantis su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ir panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 339/93 (OL L 218, 2008 8 13).

24

(24)  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 765/2008, nustatantis su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ir panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 339/93 (OL L 218, 2008 8 13,
  p. 30

  ).

24

p. 30

(1a)  
  Europos Komisija, Briuselis, Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Geresnio reglamentavimo gairės“, 2021 m. lapkričio 3 d. (SWD(2021)0305).

1a

Europos Komisija, Briuselis, Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Geresnio reglamentavimo gairės“, 2021 m. lapkričio 3 d. (SWD(2021)0305).

(1a)  
  2021 m. liepos 14 d. Komisijos komunikatas (COM(2021)0550).

1a

2021 m. liepos 14 d. Komisijos komunikatas (COM(2021)0550).

(1a)  
  Daugiau informacijos apie ledo klasių atitikimą žr. HELCOM rekomendacijoje 25/7 (http://www.helcom.fi).

1a

Daugiau informacijos apie ledo klasių atitikimą žr. HELCOM rekomendacijoje 25/7 (http://www.helcom.fi).

(33)  Daroma nuoroda į Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalies 1 punkto a papunktyje nurodytą parametrą eu„kiekis, išmetamas naudojant kurą“.

33

u

(33)  Daroma nuoroda į Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalies 1 punkto a papunktyje nurodytą parametrą eu„kiekis, išmetamas naudojant kurą“.

33

u

(1a)  
  Daugiau informacijos apie ledo klasių atitikimą žr. HELCOM rekomendacijoje 25/7 (http://www.helcom.fi).

1a

Daugiau informacijos apie ledo klasių atitikimą žr. HELCOM rekomendacijoje 25/7 (http://www.helcom.fi).

---

| 2023 4 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 149/199 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 149/199

---

P9_TA(2022)0368

Alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimas ***I

2022 m. spalio 19 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2023/C 149/14)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES (43) nustatyta alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo sistema. Komisijos komunikate dėl tos direktyvos (44) taikymo atkreiptas dėmesys į netolygią įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros plėtrą visoje Sąjungoje, taip pat į tai, kad trūksta sąveikumo bei patogumo naudotojams. Jame pažymėta, kad, nesant aiškios bendros tikslų nustatymo ir priemonių pagal nacionalines politikos programas, kurių reikalaujama Direktyva 2014/94/ES, tvirtinimo metodikos, susidarė padėtis, kai tikslų nustatymo ir rėmimo politikos mastas valstybėse narėse labai skiriasi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES (43) nustatyta alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo sistema. Komisijos komunikate dėl tos direktyvos (44) taikymo atkreiptas dėmesys į netolygią įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros plėtrą visoje Sąjungoje, taip pat į tai, kad trūksta sąveikumo bei patogumo naudotojams. Jame pažymėta, kad, nesant aiškios bendros tikslų nustatymo ir priemonių pagal nacionalines politikos programas, kurių reikalaujama Direktyva 2014/94/ES, tvirtinimo metodikos, susidarė padėtis, kai tikslų nustatymo ir rėmimo politikos mastas valstybėse narėse labai skiriasi;

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES (43) nustatyta alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo sistema. Komisijos komunikate dėl tos direktyvos (44) taikymo atkreiptas dėmesys į netolygią įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros plėtrą visoje Sąjungoje, taip pat į tai, kad trūksta sąveikumo bei patogumo naudotojams. Jame pažymėta, kad, nesant aiškios bendros tikslų nustatymo ir priemonių pagal nacionalines politikos programas, kurių reikalaujama Direktyva 2014/94/ES, tvirtinimo metodikos, susidarė padėtis, kai tikslų nustatymo ir rėmimo politikos mastas valstybėse narėse labai skiriasi;
  Dėl to atitinkamai nepavyko sukurti visapusiško ir išbaigto alternatyviųjų degalų infrastruktūros tinklo visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES (43) nustatyta alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo sistema. Komisijos komunikate dėl tos direktyvos (44) taikymo atkreiptas dėmesys į netolygią įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros plėtrą visoje Sąjungoje, taip pat į tai, kad trūksta sąveikumo bei patogumo naudotojams. Jame pažymėta, kad, nesant aiškios bendros tikslų nustatymo ir priemonių pagal nacionalines politikos programas, kurių reikalaujama Direktyva 2014/94/ES, tvirtinimo metodikos, susidarė padėtis, kai tikslų nustatymo ir rėmimo politikos mastas valstybėse narėse labai skiriasi;
  Dėl to atitinkamai nepavyko sukurti visapusiško ir išbaigto alternatyviųjų degalų infrastruktūros tinklo visoje Sąjungoje;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/631 (46) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/1242 (47) jau nustatytos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, taip pat tam tikrų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 normos.
  Tos priemonės
  turėtų paspartinti didesnį visų pirma netaršių transporto priemonių naudojimo mastą ir taip paskatinti įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros paklausą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/631 (46) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/1242 (47) jau nustatytos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, taip pat tam tikrų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 normos.
  Tos priemonės
  turėtų paspartinti didesnį visų pirma netaršių transporto priemonių naudojimo mastą ir taip paskatinti įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros paklausą;

| (3) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/631 (46) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/1242 (47) jau nustatytos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, taip pat tam tikrų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 normos.
  Šių priemonių peržiūra
  turėtų
  būti suderinta su dabartinio reglamento peržiūra, kad būtų užtikrinta nuosekli alternatyviųjų degalų naudojimo ir diegimo kelių transporte sistema ir tam, kad
  paspartinti didesnį visų pirma netaršių transporto priemonių
  bei alternatyviųjų degalų
  naudojimo mastą ir taip paskatinti įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros paklausą; |
| --- | --- |

(3)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/631 (46) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/1242 (47) jau nustatytos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, taip pat tam tikrų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 normos.
  Šių priemonių peržiūra
  turėtų
  būti suderinta su dabartinio reglamento peržiūra, kad būtų užtikrinta nuosekli alternatyviųjų degalų naudojimo ir diegimo kelių transporte sistema ir tam, kad
  paspartinti didesnį visų pirma netaršių transporto priemonių
  bei alternatyviųjų degalų
  naudojimo mastą ir taip paskatinti įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros paklausą;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | iniciatyvomis „ReFuelEU Aviation“ (48) ir „FuelEU maritime“ (49) turėtų būti skatinama tvarių alternatyviųjų degalų gamyba ir naudojimas aviacijos ir jūrų transporto sektoriuose. Tvarių aviacinių degalų naudojimo reikalavimų laikymasis dažniausiai gali būti užtikrintas naudojant esamą degalų pildymo infrastruktūrą, o siekiant užtikrinti elektros tiekimą oro uoste stovintiems orlaiviams, prireiks investicijų. Iniciatyva „FuelEU maritime“ nustatyti reikalavimai visų pirma susiję su elektros tiekimu nuo kranto, ir jie gali būti įvykdyti tik tuo atveju, jei TEN-T tinklo uostuose bus užtikrintas tinkamas elektros tiekimo nuo kranto lygis. Tačiau tose iniciatyvose nėra jokių nuostatų dėl reikiamos degalų infrastruktūros, o ji yra būtina sąlyga, kad būtų galima pasiekti tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

iniciatyvomis „ReFuelEU Aviation“ (48) ir „FuelEU maritime“ (49) turėtų būti skatinama tvarių alternatyviųjų degalų gamyba ir naudojimas aviacijos ir jūrų transporto sektoriuose. Tvarių aviacinių degalų naudojimo reikalavimų laikymasis dažniausiai gali būti užtikrintas naudojant esamą degalų pildymo infrastruktūrą, o siekiant užtikrinti elektros tiekimą oro uoste stovintiems orlaiviams, prireiks investicijų. Iniciatyva „FuelEU maritime“ nustatyti reikalavimai visų pirma susiję su elektros tiekimu nuo kranto, ir jie gali būti įvykdyti tik tuo atveju, jei TEN-T tinklo uostuose bus užtikrintas tinkamas elektros tiekimo nuo kranto lygis. Tačiau tose iniciatyvose nėra jokių nuostatų dėl reikiamos degalų infrastruktūros, o ji yra būtina sąlyga, kad būtų galima pasiekti tikslus;

| (4) | iniciatyvomis „ReFuelEU Aviation“ (48) ir „FuelEU maritime“ (49) turėtų būti skatinama tvarių alternatyviųjų degalų gamyba ir naudojimas aviacijos ir jūrų transporto sektoriuose. Tvarių aviacinių degalų naudojimo reikalavimų laikymasis dažniausiai gali būti užtikrintas naudojant esamą degalų pildymo infrastruktūrą, o siekiant užtikrinti elektros tiekimą oro uoste stovintiems orlaiviams, prireiks investicijų.
  Be to, valstybės narės ir Komisija turėtų įvertinti dabartinę vandenilio rinkos, skirtos aviacijai, būklę ir būsimą plėtrą bei parengti atitinkamos elektros tiekimo orlaiviams infrastruktūros diegimo galimybių studiją, įskaitant prireikus alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo oro uostuose planą, visų pirma apimantį orlaiviams skirtus vandenilio degalų pildymo ir įkrovimo sprendimus.
  Iniciatyva „FuelEU maritime“ nustatyti reikalavimai visų pirma susiję su elektros tiekimu nuo kranto, ir jie gali būti įvykdyti tik tuo atveju, jei TEN-T tinklo uostuose bus užtikrintas tinkamas elektros tiekimo nuo kranto lygis. Tačiau tose iniciatyvose nėra jokių nuostatų dėl reikiamos degalų infrastruktūros, o ji yra būtina sąlyga, kad būtų galima pasiekti tikslus; |
| --- | --- |

(4)

iniciatyvomis „ReFuelEU Aviation“ (48) ir „FuelEU maritime“ (49) turėtų būti skatinama tvarių alternatyviųjų degalų gamyba ir naudojimas aviacijos ir jūrų transporto sektoriuose. Tvarių aviacinių degalų naudojimo reikalavimų laikymasis dažniausiai gali būti užtikrintas naudojant esamą degalų pildymo infrastruktūrą, o siekiant užtikrinti elektros tiekimą oro uoste stovintiems orlaiviams, prireiks investicijų.
  Be to, valstybės narės ir Komisija turėtų įvertinti dabartinę vandenilio rinkos, skirtos aviacijai, būklę ir būsimą plėtrą bei parengti atitinkamos elektros tiekimo orlaiviams infrastruktūros diegimo galimybių studiją, įskaitant prireikus alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo oro uostuose planą, visų pirma apimantį orlaiviams skirtus vandenilio degalų pildymo ir įkrovimo sprendimus.
  Iniciatyva „FuelEU maritime“ nustatyti reikalavimai visų pirma susiję su elektros tiekimu nuo kranto, ir jie gali būti įvykdyti tik tuo atveju, jei TEN-T tinklo uostuose bus užtikrintas tinkamas elektros tiekimo nuo kranto lygis. Tačiau tose iniciatyvose nėra jokių nuostatų dėl reikiamos degalų infrastruktūros, o ji yra būtina sąlyga, kad būtų galima pasiekti tikslus;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | todėl visų rūšių transportas turėtų būti įtrauktas į vieną priemonę, ir joje turėtų būti atsižvelgta į alternatyviųjų degalų įvairovę. Netaršių galios pavarų technologijų naudojimo įvairių rūšių transporto sektoriuose parengtumo etapai skiriasi. Kelių transporto sektoriuje visų pirma sparčiai įsitvirtina elektrinės transporto priemonės su baterijomis ir laidu įkraunamos hibridinės transporto priemonės. Rinkose yra ir kelių transporto priemonių su vandenilio kuro elementais. Be to, šiuo metu, įgyvendinant įvairius projektus ir vykdant pirmuosius komercinius reisus, pradedami naudoti mažesni vandeniliniai laivai bei elektriniai laivai su baterijomis ir traukiniai su vandenilio kuro elementais, ir tikimasi, kad per artimiausius kelerius metus jie bus pradėti naudoti visokeriopoms komercinėms reikmėms. Kita vertus, aviacijos ir vandens transporto sektoriai ir toliau priklauso nuo skystojo ir dujinio kuro, nes manoma, kad netaršių ir mažataršių galios pavarų sprendimų rinkoje atsiras tik apie 2030 m., o aviacijos sektoriuje – dar vėliau, ir visiška komercializacija užtruks.
  Iškastinį dujinį
  arba
  skystąjį
  kurą galima naudoti tik tuo atveju, jeigu jis aiškiai įtrauktas į aiškų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planą, atitinkantį ilgalaikį tikslą Sąjungoje pasiekti poveikio klimatui neutralumą, reikalaujant į iškastinį kurą įmaišyti vis daugiau degalų iš atsinaujinančiųjų išteklių, pvz., biometano, pažangiųjų biodegalų arba atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako sintetinių dujinių ir skystųjų degalų, jį arba pakeisti tokiais degalais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

todėl visų rūšių transportas turėtų būti įtrauktas į vieną priemonę, ir joje turėtų būti atsižvelgta į alternatyviųjų degalų įvairovę. Netaršių galios pavarų technologijų naudojimo įvairių rūšių transporto sektoriuose parengtumo etapai skiriasi. Kelių transporto sektoriuje visų pirma sparčiai įsitvirtina elektrinės transporto priemonės su baterijomis ir laidu įkraunamos hibridinės transporto priemonės. Rinkose yra ir kelių transporto priemonių su vandenilio kuro elementais. Be to, šiuo metu, įgyvendinant įvairius projektus ir vykdant pirmuosius komercinius reisus, pradedami naudoti mažesni vandeniliniai laivai bei elektriniai laivai su baterijomis ir traukiniai su vandenilio kuro elementais, ir tikimasi, kad per artimiausius kelerius metus jie bus pradėti naudoti visokeriopoms komercinėms reikmėms. Kita vertus, aviacijos ir vandens transporto sektoriai ir toliau priklauso nuo skystojo ir dujinio kuro, nes manoma, kad netaršių ir mažataršių galios pavarų sprendimų rinkoje atsiras tik apie 2030 m., o aviacijos sektoriuje – dar vėliau, ir visiška komercializacija užtruks.
  Iškastinį dujinį
  arba
  skystąjį
  kurą galima naudoti tik tuo atveju, jeigu jis aiškiai įtrauktas į aiškų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planą, atitinkantį ilgalaikį tikslą Sąjungoje pasiekti poveikio klimatui neutralumą, reikalaujant į iškastinį kurą įmaišyti vis daugiau degalų iš atsinaujinančiųjų išteklių, pvz., biometano, pažangiųjų biodegalų arba atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako sintetinių dujinių ir skystųjų degalų, jį arba pakeisti tokiais degalais;

| (5) | todėl visų rūšių transportas turėtų būti įtrauktas į vieną priemonę, ir joje turėtų būti atsižvelgta į alternatyviųjų degalų įvairovę. Netaršių galios pavarų technologijų naudojimo įvairių rūšių transporto sektoriuose parengtumo etapai
  skirtingose valstybėse narėse ir regionuose
  skiriasi. Kelių transporto sektoriuje visų pirma sparčiai įsitvirtina elektrinės transporto priemonės su baterijomis ir laidu įkraunamos hibridinės transporto priemonės
  , todėl reikia nustatyti aukštesnius šios brandžios technologijos tikslus
  . Rinkose yra ir kelių transporto priemonių su vandenilio kuro elementais
  , nors jų esama mažiau
  . Be to, šiuo metu, įgyvendinant įvairius projektus ir vykdant pirmuosius komercinius reisus, pradedami naudoti mažesni vandeniliniai laivai bei elektriniai laivai su baterijomis ir traukiniai su vandenilio kuro elementais, ir tikimasi, kad per artimiausius kelerius metus jie bus pradėti naudoti visokeriopoms komercinėms reikmėms. Kita vertus, aviacijos ir vandens transporto sektoriai ir toliau priklauso nuo skystojo ir dujinio kuro, nes manoma, kad netaršių ir mažataršių galios pavarų sprendimų rinkoje atsiras tik apie 2030 m., o aviacijos sektoriuje – dar vėliau, ir visiška komercializacija užtruks.
  Sąjunga turėtų dėti daugiau pastangų palaipsniui atsisakyti iškastinio dujinio
  arba
  skystojo kuro ir skatinti atsinaujinančiųjų išteklių alternatyvas, o iškastinį
  kurą
  turėtų būti
  galima naudoti tik tuo atveju, jeigu jis aiškiai įtrauktas į aiškų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planą, atitinkantį ilgalaikį tikslą Sąjungoje pasiekti poveikio klimatui neutralumą, reikalaujant į iškastinį kurą įmaišyti vis daugiau degalų iš atsinaujinančiųjų išteklių, pvz., biometano, pažangiųjų biodegalų arba atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako sintetinių dujinių ir skystųjų degalų, jį arba pakeisti tokiais degalais; |
| --- | --- |

(5)

todėl visų rūšių transportas turėtų būti įtrauktas į vieną priemonę, ir joje turėtų būti atsižvelgta į alternatyviųjų degalų įvairovę. Netaršių galios pavarų technologijų naudojimo įvairių rūšių transporto sektoriuose parengtumo etapai
  skirtingose valstybėse narėse ir regionuose
  skiriasi. Kelių transporto sektoriuje visų pirma sparčiai įsitvirtina elektrinės transporto priemonės su baterijomis ir laidu įkraunamos hibridinės transporto priemonės
  , todėl reikia nustatyti aukštesnius šios brandžios technologijos tikslus
  . Rinkose yra ir kelių transporto priemonių su vandenilio kuro elementais
  , nors jų esama mažiau
  . Be to, šiuo metu, įgyvendinant įvairius projektus ir vykdant pirmuosius komercinius reisus, pradedami naudoti mažesni vandeniliniai laivai bei elektriniai laivai su baterijomis ir traukiniai su vandenilio kuro elementais, ir tikimasi, kad per artimiausius kelerius metus jie bus pradėti naudoti visokeriopoms komercinėms reikmėms. Kita vertus, aviacijos ir vandens transporto sektoriai ir toliau priklauso nuo skystojo ir dujinio kuro, nes manoma, kad netaršių ir mažataršių galios pavarų sprendimų rinkoje atsiras tik apie 2030 m., o aviacijos sektoriuje – dar vėliau, ir visiška komercializacija užtruks.
  Sąjunga turėtų dėti daugiau pastangų palaipsniui atsisakyti iškastinio dujinio
  arba
  skystojo kuro ir skatinti atsinaujinančiųjų išteklių alternatyvas, o iškastinį
  kurą
  turėtų būti
  galima naudoti tik tuo atveju, jeigu jis aiškiai įtrauktas į aiškų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planą, atitinkantį ilgalaikį tikslą Sąjungoje pasiekti poveikio klimatui neutralumą, reikalaujant į iškastinį kurą įmaišyti vis daugiau degalų iš atsinaujinančiųjų išteklių, pvz., biometano, pažangiųjų biodegalų arba atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako sintetinių dujinių ir skystųjų degalų, jį arba pakeisti tokiais degalais;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | tokie
  biodegalai ir sintetiniai degalai, pakeičiantys dyzeliną, benziną ir reaktyvinius degalus, gali būti gaminami iš įvairių žaliavų ir į iškastinį kurą įmaišomi pasiekiant labai didelį įmaišymo santykį. Techniškai
  jie
  gali būti naudojami taikant dabartinę transporto priemonių technologiją, atlikus nedidelius pakeitimus. Metanolis iš atsinaujinančiųjų išteklių taip pat gali būti naudojamas vidaus vandenų laivybai ir trumpųjų nuotolių jūrų laivybai. Naudojant sintetinius ir parafininius degalus galima sumažinti iškastinio kuro šaltinių naudojimą tiekiant energiją transportui. Visus šiuos degalus galima platinti, laikyti ir naudoti naudojant esamą infrastruktūrą arba, jeigu reikia, tos pačios rūšies infrastruktūrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

tokie
  biodegalai ir sintetiniai degalai, pakeičiantys dyzeliną, benziną ir reaktyvinius degalus, gali būti gaminami iš įvairių žaliavų ir į iškastinį kurą įmaišomi pasiekiant labai didelį įmaišymo santykį. Techniškai
  jie
  gali būti naudojami taikant dabartinę transporto priemonių technologiją, atlikus nedidelius pakeitimus. Metanolis iš atsinaujinančiųjų išteklių taip pat gali būti naudojamas vidaus vandenų laivybai ir trumpųjų nuotolių jūrų laivybai. Naudojant sintetinius ir parafininius degalus galima sumažinti iškastinio kuro šaltinių naudojimą tiekiant energiją transportui. Visus šiuos degalus galima platinti, laikyti ir naudoti naudojant esamą infrastruktūrą arba, jeigu reikia, tos pačios rūšies infrastruktūrą;

| (6) | siekiant kuo labiau padidinti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo potencialą, tokie
  biodegalai
  (įskaitant biodujas)
  ir sintetiniai degalai, pakeičiantys dyzeliną, benziną ir reaktyvinius degalus, gali būti gaminami iš įvairių žaliavų ir į iškastinį kurą įmaišomi pasiekiant labai didelį įmaišymo santykį.
  Tai ypač svarbu mažinant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį aviacijos ir jūrų transporto sektoriuose, kurių elektrifikavimas vyks lėčiau.
  Techniškai
  tokie degalai
  gali būti naudojami taikant dabartinę transporto priemonių technologiją, atlikus nedidelius pakeitimus. Metanolis iš atsinaujinančiųjų išteklių taip pat gali būti naudojamas vidaus vandenų laivybai ir trumpųjų nuotolių jūrų laivybai. Naudojant sintetinius ir parafininius degalus galima sumažinti iškastinio kuro šaltinių naudojimą tiekiant energiją transportui. Visus šiuos degalus galima platinti, laikyti ir naudoti naudojant esamą infrastruktūrą arba, jeigu reikia, tos pačios rūšies infrastruktūrą; |
| --- | --- |

(6)

siekiant kuo labiau padidinti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo potencialą, tokie
  biodegalai
  (įskaitant biodujas)
  ir sintetiniai degalai, pakeičiantys dyzeliną, benziną ir reaktyvinius degalus, gali būti gaminami iš įvairių žaliavų ir į iškastinį kurą įmaišomi pasiekiant labai didelį įmaišymo santykį.
  Tai ypač svarbu mažinant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį aviacijos ir jūrų transporto sektoriuose, kurių elektrifikavimas vyks lėčiau.
  Techniškai
  tokie degalai
  gali būti naudojami taikant dabartinę transporto priemonių technologiją, atlikus nedidelius pakeitimus. Metanolis iš atsinaujinančiųjų išteklių taip pat gali būti naudojamas vidaus vandenų laivybai ir trumpųjų nuotolių jūrų laivybai. Naudojant sintetinius ir parafininius degalus galima sumažinti iškastinio kuro šaltinių naudojimą tiekiant energiją transportui. Visus šiuos degalus galima platinti, laikyti ir naudoti naudojant esamą infrastruktūrą arba, jeigu reikia, tos pačios rūšies infrastruktūrą;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | svarbu laikytis bendrųjų technologinio neutralumo ir energijos vartojimo efektyvumo principų, visų pirma plėtojant technologijas, kurios būtinos siekiant neutralizuoti poveikį klimatui, nes kai kurioms technologijoms, kurių reikės artimiausioje ateityje, vis dar reikalingos investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, kartu išlaikant įvairių alternatyvių technologijų konkurenciją rinkoje, tinkamai atsižvelgiant į įperkamumą ir skirtingą valstybių narių pradinę padėtį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

svarbu laikytis bendrųjų technologinio neutralumo ir energijos vartojimo efektyvumo principų, visų pirma plėtojant technologijas, kurios būtinos siekiant neutralizuoti poveikį klimatui, nes kai kurioms technologijoms, kurių reikės artimiausioje ateityje, vis dar reikalingos investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, kartu išlaikant įvairių alternatyvių technologijų konkurenciją rinkoje, tinkamai atsižvelgiant į įperkamumą ir skirtingą valstybių narių pradinę padėtį;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | tikėtina
  , kad suskystintos gamtinės dujos išliks svarbios jūrų transporto sektoriuje, nes šiuo metu nėra ekonomiškai perspektyvios netaršios galios pavaros technologijos. Darnaus ir išmanaus judumo strategijos komunikate nurodoma, kad netaršūs jūrų laivai rinkose pasirodys iki 2030 m. Dėl ilgo laivų eksploatavimo laikotarpio laivynas turėtų būti pertvarkomas laipsniškai. Priešingai nei jūrų transporto, vidaus vandenų laivų – jie paprastai būna mažesni ir plaukioja trumpesniais atstumais – netaršios galios pavaros technologijos, pvz., vandenilio ir elektros, turėtų greičiau atsirasti rinkose. Manoma, kad suskystintos gamtinės dujos nebebus svarbios šiame sektoriuje. Transporto degalai, pvz., suskystintos gamtinės dujos, turi būti gaminami naudojant vis mažiau iškastinio kuro – to turėtų būti siekiama, pavyzdžiui, į jį įmaišant suskystinto biometano (suskystintų gamtinių biodujų) arba atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako sintetinių dujinių degalų (elektrosintetinių dujų) arba jį apskritai pakeičiant tokiais degalais. Tokiems degalams, kuriems gaminti nereikia iškastinio kuro, gali būti naudojama ta pati infrastruktūra kaip ir iškastiniam dujiniam kurui, taip suteikiant galimybę laipsniškai pereiti prie degalų, kuriems gaminti nereikia iškastinio kuro; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

tikėtina
  , kad suskystintos gamtinės dujos išliks svarbios jūrų transporto sektoriuje, nes šiuo metu nėra ekonomiškai perspektyvios netaršios galios pavaros technologijos. Darnaus ir išmanaus judumo strategijos komunikate nurodoma, kad netaršūs jūrų laivai rinkose pasirodys iki 2030 m. Dėl ilgo laivų eksploatavimo laikotarpio laivynas turėtų būti pertvarkomas laipsniškai. Priešingai nei jūrų transporto, vidaus vandenų laivų – jie paprastai būna mažesni ir plaukioja trumpesniais atstumais – netaršios galios pavaros technologijos, pvz., vandenilio ir elektros, turėtų greičiau atsirasti rinkose. Manoma, kad suskystintos gamtinės dujos nebebus svarbios šiame sektoriuje. Transporto degalai, pvz., suskystintos gamtinės dujos, turi būti gaminami naudojant vis mažiau iškastinio kuro – to turėtų būti siekiama, pavyzdžiui, į jį įmaišant suskystinto biometano (suskystintų gamtinių biodujų) arba atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako sintetinių dujinių degalų (elektrosintetinių dujų) arba jį apskritai pakeičiant tokiais degalais. Tokiems degalams, kuriems gaminti nereikia iškastinio kuro, gali būti naudojama ta pati infrastruktūra kaip ir iškastiniam dujiniam kurui, taip suteikiant galimybę laipsniškai pereiti prie degalų, kuriems gaminti nereikia iškastinio kuro;

| (7) | tvarus suskystintų gamtinių dujų (SGD) naudojimas nesuderinamas su Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslu. Todėl SGD jūrų transporto sektoriuje turėtų būti kuo greičiau atsisakyta ir jos turėtų būti pakeistos tvaresnėmis alternatyvomis. Tačiau tikėtina
  , kad
  pereinamuoju laikotarpiu
  suskystintos gamtinės dujos išliks svarbios jūrų transporto sektoriuje, nes šiuo metu nėra ekonomiškai perspektyvios netaršios galios pavaros technologijos. Darnaus ir išmanaus judumo strategijos komunikate nurodoma, kad netaršūs jūrų laivai rinkose pasirodys iki 2030 m.
  , o tokie projektai jau įgyvendinami. Turėtų būti skatinami tolesni pokyčiai šioje srityje, jie turėtų būti tinkamai stebimi ir apie juos turėtų būti pranešama.
  Dėl ilgo laivų eksploatavimo laikotarpio laivynas turėtų būti pertvarkomas laipsniškai.
  Atsižvelgiant į tai, kad SGD naudojamos pereinamuoju laikotarpiu, galimybė naudotis SGD bunkeriavimo infrastruktūra uostuose turėtų būti diegiama atsižvelgiant į paklausą, visų pirma kalbant apie naujas viešąsias investicijas.
  Priešingai nei jūrų transporto, vidaus vandenų laivų – jie paprastai būna mažesni ir plaukioja trumpesniais atstumais – netaršios galios pavaros technologijos, pvz., vandenilio ir elektros,
  tampa brandžiomis technologijomis ir
  turėtų greičiau atsirasti rinkose
  bei galėtų atlikti svarbų vaidmenį jūrų transportui kuriant netaršius varymo sprendimus
  . Manoma, kad suskystintos gamtinės dujos nebebus svarbios šiame sektoriuje. Transporto degalai, pvz., suskystintos gamtinės dujos, turi būti gaminami naudojant vis mažiau iškastinio kuro – to turėtų būti siekiama, pavyzdžiui, į jį įmaišant suskystinto biometano (suskystintų gamtinių biodujų) arba atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako sintetinių dujinių degalų (elektrosintetinių dujų) arba jį apskritai pakeičiant tokiais degalais. Tokiems degalams, kuriems gaminti nereikia iškastinio kuro, gali būti naudojama ta pati infrastruktūra kaip ir iškastiniam dujiniam kurui, taip suteikiant galimybę laipsniškai pereiti prie degalų, kuriems gaminti nereikia iškastinio kuro; |
| --- | --- |

(7)

tvarus suskystintų gamtinių dujų (SGD) naudojimas nesuderinamas su Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslu. Todėl SGD jūrų transporto sektoriuje turėtų būti kuo greičiau atsisakyta ir jos turėtų būti pakeistos tvaresnėmis alternatyvomis. Tačiau tikėtina
  , kad
  pereinamuoju laikotarpiu
  suskystintos gamtinės dujos išliks svarbios jūrų transporto sektoriuje, nes šiuo metu nėra ekonomiškai perspektyvios netaršios galios pavaros technologijos. Darnaus ir išmanaus judumo strategijos komunikate nurodoma, kad netaršūs jūrų laivai rinkose pasirodys iki 2030 m.
  , o tokie projektai jau įgyvendinami. Turėtų būti skatinami tolesni pokyčiai šioje srityje, jie turėtų būti tinkamai stebimi ir apie juos turėtų būti pranešama.
  Dėl ilgo laivų eksploatavimo laikotarpio laivynas turėtų būti pertvarkomas laipsniškai.
  Atsižvelgiant į tai, kad SGD naudojamos pereinamuoju laikotarpiu, galimybė naudotis SGD bunkeriavimo infrastruktūra uostuose turėtų būti diegiama atsižvelgiant į paklausą, visų pirma kalbant apie naujas viešąsias investicijas.
  Priešingai nei jūrų transporto, vidaus vandenų laivų – jie paprastai būna mažesni ir plaukioja trumpesniais atstumais – netaršios galios pavaros technologijos, pvz., vandenilio ir elektros,
  tampa brandžiomis technologijomis ir
  turėtų greičiau atsirasti rinkose
  bei galėtų atlikti svarbų vaidmenį jūrų transportui kuriant netaršius varymo sprendimus
  . Manoma, kad suskystintos gamtinės dujos nebebus svarbios šiame sektoriuje. Transporto degalai, pvz., suskystintos gamtinės dujos, turi būti gaminami naudojant vis mažiau iškastinio kuro – to turėtų būti siekiama, pavyzdžiui, į jį įmaišant suskystinto biometano (suskystintų gamtinių biodujų) arba atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako sintetinių dujinių degalų (elektrosintetinių dujų) arba jį apskritai pakeičiant tokiais degalais. Tokiems degalams, kuriems gaminti nereikia iškastinio kuro, gali būti naudojama ta pati infrastruktūra kaip ir iškastiniam dujiniam kurui, taip suteikiant galimybę laipsniškai pereiti prie degalų, kuriems gaminti nereikia iškastinio kuro;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | viešoji elektrinių lengvųjų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūra Sąjungoje diegiama netolygiai. Išliekant netolygiam pasiskirstymui, kiltų pavojus tokių transporto priemonių naudojimo mastui ir būtų ribojamas susisiekimas visoje Sąjungoje. Nacionaliniu lygmeniu nuolat skiriantis politikos užmojams ir požiūriui,
  nebūtų
  ilgalaikio tikrumo, būtino esminėms rinkos investicijoms. Todėl privalomi būtiniausi tikslai, valstybėms narėms taikomi nacionaliniu lygmeniu, turėtų suteikti politikos gairių ir papildyti nacionalines politikos programas. Laikantis tokio požiūrio, pagal nacionalinį transporto priemonių parką nustatomi tikslai turėtų būti derinami su atstumu grindžiamais tikslais, taikomais transeuropiniame transporto tinkle (TEN-T).
  Tikslus nustatant pagal nacionalinį transporto priemonių parką
  turėtų būti užtikrinta, kad transporto priemonių naudojimo mastas kiekvienoje valstybėje narėje ir pakankamos viešosios įkrovimo infrastruktūros diegimas derėtų tarpusavyje. Atstumu grindžiamais tikslais, taikomais TEN-T tinkle, turėtų būti užtikrinta, kad įkrovimo infrastruktūra aprėptų visą Sąjungos pagrindinių kelių tinklą, taip užtikrinant lengvą ir sklandų keliavimą po visą Sąjungą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

viešoji elektrinių lengvųjų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūra Sąjungoje diegiama netolygiai. Išliekant netolygiam pasiskirstymui, kiltų pavojus tokių transporto priemonių naudojimo mastui ir būtų ribojamas susisiekimas visoje Sąjungoje. Nacionaliniu lygmeniu nuolat skiriantis politikos užmojams ir požiūriui,
  nebūtų
  ilgalaikio tikrumo, būtino esminėms rinkos investicijoms. Todėl privalomi būtiniausi tikslai, valstybėms narėms taikomi nacionaliniu lygmeniu, turėtų suteikti politikos gairių ir papildyti nacionalines politikos programas. Laikantis tokio požiūrio, pagal nacionalinį transporto priemonių parką nustatomi tikslai turėtų būti derinami su atstumu grindžiamais tikslais, taikomais transeuropiniame transporto tinkle (TEN-T).
  Tikslus nustatant pagal nacionalinį transporto priemonių parką
  turėtų būti užtikrinta, kad transporto priemonių naudojimo mastas kiekvienoje valstybėje narėje ir pakankamos viešosios įkrovimo infrastruktūros diegimas derėtų tarpusavyje. Atstumu grindžiamais tikslais, taikomais TEN-T tinkle, turėtų būti užtikrinta, kad įkrovimo infrastruktūra aprėptų visą Sąjungos pagrindinių kelių tinklą, taip užtikrinant lengvą ir sklandų keliavimą po visą Sąjungą;

| (9) | viešoji elektrinių lengvųjų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūra Sąjungoje
  ir jos regionuose
  diegiama netolygiai. Išliekant netolygiam pasiskirstymui, kiltų pavojus tokių transporto priemonių naudojimo mastui ir būtų ribojamas susisiekimas visoje Sąjungoje. Nacionaliniu lygmeniu nuolat skiriantis politikos užmojams ir požiūriui,
  bus trukdoma labai reikalingai tvariai transporto sektoriaus pertvarkai ir nebus padedama kurti
  ilgalaikio tikrumo, būtino esminėms rinkos investicijoms. Todėl privalomi būtiniausi tikslai, valstybėms narėms taikomi nacionaliniu lygmeniu, turėtų suteikti politikos gairių ir papildyti nacionalines politikos programas. Laikantis tokio požiūrio, pagal nacionalinį transporto priemonių parką nustatomi tikslai turėtų būti derinami su atstumu grindžiamais tikslais, taikomais transeuropiniame transporto tinkle (TEN-T).
  Nacionaliniais transporto priemonių parku grindžiamais tikslais
  turėtų būti užtikrinta, kad transporto priemonių naudojimo mastas kiekvienoje valstybėje narėje ir pakankamos viešosios įkrovimo infrastruktūros diegimas derėtų tarpusavyje
  , ypač geografinėse vietovėse, kuriose lengvųjų transporto priemonių savininkai yra mažiau linkę turėti privačias automobilių stovėjimo aikšteles. Taip pat reikia skirti ypatingą dėmesį centrams, kuriuose gyventojų tankis yra santykinai didesnis, o elektra varomų transporto priemonių rinkos dalis didesnė, ir didinti diegimo nacionaliniu lygmeniu rodiklius. Kai tam tikra elektra varomų transporto priemonių naudojimo dalis konkrečioje valstybėje narėje bus pasiekta, rinka turėtų būti reguliuotis pati
  . Atstumu grindžiamais tikslais, taikomais TEN-T tinkle, turėtų būti užtikrinta, kad įkrovimo
  prieigų
  infrastruktūra aprėptų visą Sąjungos pagrindinių kelių tinklą, taip užtikrinant lengvą ir sklandų keliavimą po visą Sąjungą
  , įskaitant atokiausiuose Sąjungos regionuose ir salose, išskyrus atvejus, kai susijusios išlaidos yra neproporcingos naudai; tokiu atveju valstybės narės gali taikyti išimtis arba svarstyti galimybę plėtoti nuo tinklo nepriklausančią infrastruktūrą. Plėtojant tokį infrastruktūros tinklą būtų pagerintas visų Sąjungos regionų, įskaitant atokiausius regionus ir kitas atokias ar kaimo vietoves, susisiekimas ir jungtys ir taip būtų sustiprinta jų socialinė, ekonominė ir teritorinė sanglauda; |
| --- | --- |

(9)

viešoji elektrinių lengvųjų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūra Sąjungoje
  ir jos regionuose
  diegiama netolygiai. Išliekant netolygiam pasiskirstymui, kiltų pavojus tokių transporto priemonių naudojimo mastui ir būtų ribojamas susisiekimas visoje Sąjungoje. Nacionaliniu lygmeniu nuolat skiriantis politikos užmojams ir požiūriui,
  bus trukdoma labai reikalingai tvariai transporto sektoriaus pertvarkai ir nebus padedama kurti
  ilgalaikio tikrumo, būtino esminėms rinkos investicijoms. Todėl privalomi būtiniausi tikslai, valstybėms narėms taikomi nacionaliniu lygmeniu, turėtų suteikti politikos gairių ir papildyti nacionalines politikos programas. Laikantis tokio požiūrio, pagal nacionalinį transporto priemonių parką nustatomi tikslai turėtų būti derinami su atstumu grindžiamais tikslais, taikomais transeuropiniame transporto tinkle (TEN-T).
  Nacionaliniais transporto priemonių parku grindžiamais tikslais
  turėtų būti užtikrinta, kad transporto priemonių naudojimo mastas kiekvienoje valstybėje narėje ir pakankamos viešosios įkrovimo infrastruktūros diegimas derėtų tarpusavyje
  , ypač geografinėse vietovėse, kuriose lengvųjų transporto priemonių savininkai yra mažiau linkę turėti privačias automobilių stovėjimo aikšteles. Taip pat reikia skirti ypatingą dėmesį centrams, kuriuose gyventojų tankis yra santykinai didesnis, o elektra varomų transporto priemonių rinkos dalis didesnė, ir didinti diegimo nacionaliniu lygmeniu rodiklius. Kai tam tikra elektra varomų transporto priemonių naudojimo dalis konkrečioje valstybėje narėje bus pasiekta, rinka turėtų būti reguliuotis pati
  . Atstumu grindžiamais tikslais, taikomais TEN-T tinkle, turėtų būti užtikrinta, kad įkrovimo
  prieigų
  infrastruktūra aprėptų visą Sąjungos pagrindinių kelių tinklą, taip užtikrinant lengvą ir sklandų keliavimą po visą Sąjungą
  , įskaitant atokiausiuose Sąjungos regionuose ir salose, išskyrus atvejus, kai susijusios išlaidos yra neproporcingos naudai; tokiu atveju valstybės narės gali taikyti išimtis arba svarstyti galimybę plėtoti nuo tinklo nepriklausančią infrastruktūrą. Plėtojant tokį infrastruktūros tinklą būtų pagerintas visų Sąjungos regionų, įskaitant atokiausius regionus ir kitas atokias ar kaimo vietoves, susisiekimas ir jungtys ir taip būtų sustiprinta jų socialinė, ekonominė ir teritorinė sanglauda;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | nacionaliniai transporto priemonių parku grindžiami tikslai turėtų būti nustatomi remiantis
  bendru registruotų elektrinių transporto priemonių skaičiumi
  toje valstybėje narėje, taikant bendrą metodiką, kuria atsižvelgiama į technologinę plėtrą, pvz., padidėjusį elektrinių transporto priemonių nuvažiuojamą atstumą arba vis didesnę greitojo įkrovimo prieigų (jomis galima įkrauti daugiau transporto priemonių nei įprastomis įkrovimo prieigomis) skverbtį rinkoje. Metodikoje taip pat turi būti atsižvelgiama į skirtingus elektrinių transporto priemonių su baterijomis ir laidu įkraunamų hibridinių transporto
  priemonių-
  įkrovimo modelius. Metodika, kurioje nacionaliniu transporto priemonių parku grindžiami tikslai nustatomi pagal viešosios įkrovimo infrastruktūros bendrą didžiausią atiduodamąją galią, turėtų būti sudaromos sąlygos valstybėse narėse lanksčiai diegti įvairias įkrovimo technologijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

nacionaliniai transporto priemonių parku grindžiami tikslai turėtų būti nustatomi remiantis
  bendru registruotų elektrinių transporto priemonių skaičiumi
  toje valstybėje narėje, taikant bendrą metodiką, kuria atsižvelgiama į technologinę plėtrą, pvz., padidėjusį elektrinių transporto priemonių nuvažiuojamą atstumą arba vis didesnę greitojo įkrovimo prieigų (jomis galima įkrauti daugiau transporto priemonių nei įprastomis įkrovimo prieigomis) skverbtį rinkoje. Metodikoje taip pat turi būti atsižvelgiama į skirtingus elektrinių transporto priemonių su baterijomis ir laidu įkraunamų hibridinių transporto
  priemonių-
  įkrovimo modelius. Metodika, kurioje nacionaliniu transporto priemonių parku grindžiami tikslai nustatomi pagal viešosios įkrovimo infrastruktūros bendrą didžiausią atiduodamąją galią, turėtų būti sudaromos sąlygos valstybėse narėse lanksčiai diegti įvairias įkrovimo technologijas;

| (10) | nacionaliniai transporto priemonių parku grindžiami tikslai turėtų būti nustatomi remiantis
  viso transporto priemonių parko procentine dalimi, kurią sudaro registruotos elektrinės transporto priemonės
  toje valstybėje narėje, taikant bendrą metodiką, kuria atsižvelgiama į technologinę plėtrą, pvz., padidėjusį elektrinių transporto priemonių nuvažiuojamą atstumą arba vis didesnę greitojo įkrovimo prieigų (jomis galima įkrauti daugiau transporto priemonių nei įprastomis įkrovimo prieigomis) skverbtį rinkoje. Metodikoje taip pat turi būti atsižvelgiama į skirtingus elektrinių transporto priemonių su baterijomis ir laidu įkraunamų hibridinių transporto
  priemonių
  įkrovimo modelius
  , taip pat į gyventojų skaičių ir elektrinių transporto priemonių rinkos dalį
  . Metodika, kurioje nacionaliniu transporto priemonių parku grindžiami tikslai nustatomi pagal viešosios įkrovimo infrastruktūros bendrą didžiausią atiduodamąją galią, turėtų būti sudaromos sąlygos valstybėse narėse lanksčiai diegti įvairias įkrovimo technologijas;
  Be to, Komisija turėtų įvertinti, kokį poveikį transporto priemonės su integruotomis saulės baterijų plokštėmis gali daryti viešosios įkrovimo infrastruktūros diegimui ir, jei reikia, bet kokiam susijusiam šiame reglamente nustatytų įkrovimo infrastruktūros diegimo tikslų koregavimui; |
| --- | --- |

(10)

nacionaliniai transporto priemonių parku grindžiami tikslai turėtų būti nustatomi remiantis
  viso transporto priemonių parko procentine dalimi, kurią sudaro registruotos elektrinės transporto priemonės
  toje valstybėje narėje, taikant bendrą metodiką, kuria atsižvelgiama į technologinę plėtrą, pvz., padidėjusį elektrinių transporto priemonių nuvažiuojamą atstumą arba vis didesnę greitojo įkrovimo prieigų (jomis galima įkrauti daugiau transporto priemonių nei įprastomis įkrovimo prieigomis) skverbtį rinkoje. Metodikoje taip pat turi būti atsižvelgiama į skirtingus elektrinių transporto priemonių su baterijomis ir laidu įkraunamų hibridinių transporto
  priemonių
  įkrovimo modelius
  , taip pat į gyventojų skaičių ir elektrinių transporto priemonių rinkos dalį
  . Metodika, kurioje nacionaliniu transporto priemonių parku grindžiami tikslai nustatomi pagal viešosios įkrovimo infrastruktūros bendrą didžiausią atiduodamąją galią, turėtų būti sudaromos sąlygos valstybėse narėse lanksčiai diegti įvairias įkrovimo technologijas;
  Be to, Komisija turėtų įvertinti, kokį poveikį transporto priemonės su integruotomis saulės baterijų plokštėmis gali daryti viešosios įkrovimo infrastruktūros diegimui ir, jei reikia, bet kokiam susijusiam šiame reglamente nustatytų įkrovimo infrastruktūros diegimo tikslų koregavimui;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | įgyvendinimu valstybėse narėse turėtų būti užtikrinta, kad būtų įrengta pakankamai viešųjų įkrovimo prieigų,
  visų pirma
  viešojo transporto stotyse, pavyzdžiui, uostų keleivių terminaluose, oro uostuose ar geležinkelio stotyse. Siekiant padidinti patogumą vartotojams, taip pat turėtų būti įrengta pakankamai viešųjų greitojo įkrovimo prieigų, skirtų lengvosioms transporto priemonėms, visų pirma TEN-T tinkle, kad būtų visiškai užtikrintas tarpvalstybinis susisiekimas ir elektrinėmis transporto priemonėmis būtų galima važinėti po visą Sąjungą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

įgyvendinimu valstybėse narėse turėtų būti užtikrinta, kad būtų įrengta pakankamai viešųjų įkrovimo prieigų,
  visų pirma
  viešojo transporto stotyse, pavyzdžiui, uostų keleivių terminaluose, oro uostuose ar geležinkelio stotyse. Siekiant padidinti patogumą vartotojams, taip pat turėtų būti įrengta pakankamai viešųjų greitojo įkrovimo prieigų, skirtų lengvosioms transporto priemonėms, visų pirma TEN-T tinkle, kad būtų visiškai užtikrintas tarpvalstybinis susisiekimas ir elektrinėmis transporto priemonėmis būtų galima važinėti po visą Sąjungą;

| (11) | įgyvendinimu valstybėse narėse turėtų būti užtikrinta, kad būtų įrengta pakankamai viešųjų
  stacionariųjų, prie tinklo prijungtų arba mobilių
  įkrovimo prieigų
  taip
  ,
  kad būtų užtikrinta teritorinė pusiausvyra ir kelionės daugiarūšiu transportu, išvengta regioninių skirtumų ir užtikrinta, kad nė viena teritorija nebūtų palikta nuošalyje. diegimas yra ypač svarbus gyvenamuosiuose rajonuose, kuriuose trūksta automobilių stovėjimo už gatvės ribų ir kuriuose transporto priemonės paprastai statomos ilgą laiką, įskaitant taksi stovėjimo aikšteles ir
  viešojo transporto stotyse, pavyzdžiui, uostų keleivių terminaluose, oro uostuose ar geležinkelio stotyse. Siekiant padidinti patogumą vartotojams, taip pat turėtų būti įrengta pakankamai viešųjų greitojo įkrovimo prieigų, skirtų lengvosioms transporto priemonėms, visų pirma TEN-T tinkle, kad būtų visiškai užtikrintas tarpvalstybinis susisiekimas ir elektrinėmis transporto priemonėmis būtų galima važinėti po visą Sąjungą; |
| --- | --- |

(11)

įgyvendinimu valstybėse narėse turėtų būti užtikrinta, kad būtų įrengta pakankamai viešųjų
  stacionariųjų, prie tinklo prijungtų arba mobilių
  įkrovimo prieigų
  taip
  ,
  kad būtų užtikrinta teritorinė pusiausvyra ir kelionės daugiarūšiu transportu, išvengta regioninių skirtumų ir užtikrinta, kad nė viena teritorija nebūtų palikta nuošalyje. diegimas yra ypač svarbus gyvenamuosiuose rajonuose, kuriuose trūksta automobilių stovėjimo už gatvės ribų ir kuriuose transporto priemonės paprastai statomos ilgą laiką, įskaitant taksi stovėjimo aikšteles ir
  viešojo transporto stotyse, pavyzdžiui, uostų keleivių terminaluose, oro uostuose ar geležinkelio stotyse. Siekiant padidinti patogumą vartotojams, taip pat turėtų būti įrengta pakankamai viešųjų greitojo įkrovimo prieigų, skirtų lengvosioms transporto priemonėms, visų pirma TEN-T tinkle, kad būtų visiškai užtikrintas tarpvalstybinis susisiekimas ir elektrinėmis transporto priemonėmis būtų galima važinėti po visą Sąjungą;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11a) | viešai prieinamos įkrovimo infrastruktūros diegimas visų pirma turėtų būti grindžiamas privačiomis rinkos investicijomis. Tačiau valstybės narės, kol nebus sukurta konkurencinga rinka, turėtų remti infrastruktūros diegimą tais atvejais, kai dėl rinkos sąlygų reikalinga valstybės parama, jei tokia parama visiškai atitinka valstybės pagalbos taisykles. Kai tinkama, įgyvendindamos šią nuostatą valstybės narės tai pat turėtų atsižvelgti į tai, kad tam tikrose jų teritorijos dalyse, tinkamo įkrovimo stotelių skaičiaus poreikis gali kisti ištisus metus, kaip ir daugelyje turistinių vietų. Tokiais atvejais galimybė įdiegti laikiną mobiliojo ryšio įkrovimo nuo tinklo infrastruktūrą galėtų suteikti daugiau lankstumo ir padėti patenkinti sezoninę paklausą nereikalaujant įrengti stacionariosios infrastruktūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11a)

viešai prieinamos įkrovimo infrastruktūros diegimas visų pirma turėtų būti grindžiamas privačiomis rinkos investicijomis. Tačiau valstybės narės, kol nebus sukurta konkurencinga rinka, turėtų remti infrastruktūros diegimą tais atvejais, kai dėl rinkos sąlygų reikalinga valstybės parama, jei tokia parama visiškai atitinka valstybės pagalbos taisykles. Kai tinkama, įgyvendindamos šią nuostatą valstybės narės tai pat turėtų atsižvelgti į tai, kad tam tikrose jų teritorijos dalyse, tinkamo įkrovimo stotelių skaičiaus poreikis gali kisti ištisus metus, kaip ir daugelyje turistinių vietų. Tokiais atvejais galimybė įdiegti laikiną mobiliojo ryšio įkrovimo nuo tinklo infrastruktūrą galėtų suteikti daugiau lankstumo ir padėti patenkinti sezoninę paklausą nereikalaujant įrengti stacionariosios infrastruktūros.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

11 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11b) | prireikus Komisija turėtų peržiūrėti šiame reglamente nustatytus atitinkamai lengvosioms ir sunkiosioms transporto priemonėms skirtos elektros įkrovimo infrastruktūros tikslus, siekdama užtikrinti jų suderinamumą su Sąjungos reglamentuose dėl atitinkamai lengvųjų transporto priemonių ir sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio normų nustatytais reikalavimais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11b)

prireikus Komisija turėtų peržiūrėti šiame reglamente nustatytus atitinkamai lengvosioms ir sunkiosioms transporto priemonėms skirtos elektros įkrovimo infrastruktūros tikslus, siekdama užtikrinti jų suderinamumą su Sąjungos reglamentuose dėl atitinkamai lengvųjų transporto priemonių ir sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio normų nustatytais reikalavimais.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

11 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11c) | Komisija turėtų peržiūrėti poreikį įtraukti reikalavimus dėl įkrovimo infrastruktūros, kad ji galėtų aptarnauti elektrinius dviračius ir L kategorijos transporto priemones, pvz., elektrinius dviračius ir elektrinius motorolerius bei visų pirma galimybę įkrovimo infrastruktūroje įrengti buitinį kištukinį lizdą, kuris leistų lengvai įkrauti tokias transporto priemones, nes jos yra transporto rūšis, galinti padėti dar labiau sumažinti išmetamo CO2 kiekį ir oro taršą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11c)

Komisija turėtų peržiūrėti poreikį įtraukti reikalavimus dėl įkrovimo infrastruktūros, kad ji galėtų aptarnauti elektrinius dviračius ir L kategorijos transporto priemones, pvz., elektrinius dviračius ir elektrinius motorolerius bei visų pirma galimybę įkrovimo infrastruktūroje įrengti buitinį kištukinį lizdą, kuris leistų lengvai įkrauti tokias transporto priemones, nes jos yra transporto rūšis, galinti padėti dar labiau sumažinti išmetamo CO2 kiekį ir oro taršą.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | elektrinėms sunkiosioms transporto priemonėms reikia visai kitokios įkrovimo infrastruktūros nei lengvosioms transporto priemonėms. Tačiau dabar viešosios elektrinių sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros Sąjungoje beveik nėra. Laikantis bendro požiūrio į atstumu TEN-T tinkle grindžiamus tikslus, naktinio įkrovimo infrastruktūros tikslus ir su miestų transporto mazgais susijusius tikslus turėtų būti užtikrinta, kad viešoji elektrinių sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros aprėptis visoje Sąjungoje būtų pakankama, siekiant
  remti numatomą
  elektrinių sunkiųjų transporto priemonių su baterijomis
  paplitimą rinkoje
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

elektrinėms sunkiosioms transporto priemonėms reikia visai kitokios įkrovimo infrastruktūros nei lengvosioms transporto priemonėms. Tačiau dabar viešosios elektrinių sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros Sąjungoje beveik nėra. Laikantis bendro požiūrio į atstumu TEN-T tinkle grindžiamus tikslus, naktinio įkrovimo infrastruktūros tikslus ir su miestų transporto mazgais susijusius tikslus turėtų būti užtikrinta, kad viešoji elektrinių sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros aprėptis visoje Sąjungoje būtų pakankama, siekiant
  remti numatomą
  elektrinių sunkiųjų transporto priemonių su baterijomis
  paplitimą rinkoje
  ;

| (13) | elektrinėms sunkiosioms transporto priemonėms reikia visai kitokios įkrovimo infrastruktūros nei lengvosioms transporto priemonėms. Tačiau dabar viešosios elektrinių sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros Sąjungoje beveik nėra
  , todėl reikia paspartinti infrastruktūros diegimą
  . Laikantis bendro požiūrio į atstumu TEN-T tinkle grindžiamus tikslus, naktinio įkrovimo infrastruktūros tikslus ir su miestų transporto mazgais susijusius tikslus turėtų būti užtikrinta, kad viešoji elektrinių sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros aprėptis visoje Sąjungoje būtų pakankama, siekiant
  aktyviai remti
  elektrinių sunkiųjų transporto priemonių su baterijomis
  rinkos dalies didinimą
  ; |
| --- | --- |

(13)

elektrinėms sunkiosioms transporto priemonėms reikia visai kitokios įkrovimo infrastruktūros nei lengvosioms transporto priemonėms. Tačiau dabar viešosios elektrinių sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros Sąjungoje beveik nėra
  , todėl reikia paspartinti infrastruktūros diegimą
  . Laikantis bendro požiūrio į atstumu TEN-T tinkle grindžiamus tikslus, naktinio įkrovimo infrastruktūros tikslus ir su miestų transporto mazgais susijusius tikslus turėtų būti užtikrinta, kad viešoji elektrinių sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros aprėptis visoje Sąjungoje būtų pakankama, siekiant
  aktyviai remti
  elektrinių sunkiųjų transporto priemonių su baterijomis
  rinkos dalies didinimą
  ;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | todėl reikia pradinių viešųjų investicijų į elektrinių sunkiųjų transporto priemonių infrastruktūrą ir bet kokia tolesnė infrastruktūros plėtra, neapsiribojanti numatyta šiame reglamente, turėtų priklausyti nuo jų užimamos rinkos dalies visoje Sąjungoje, nacionaliniu ir regioniniu mastu ir atitinkamų eismo duomenų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

todėl reikia pradinių viešųjų investicijų į elektrinių sunkiųjų transporto priemonių infrastruktūrą ir bet kokia tolesnė infrastruktūros plėtra, neapsiribojanti numatyta šiame reglamente, turėtų priklausyti nuo jų užimamos rinkos dalies visoje Sąjungoje, nacionaliniu ir regioniniu mastu ir atitinkamų eismo duomenų;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14a) | šiuo metu rengiami nauji sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros standartai. Techniškai įmanoma užtikrinti galimybes tobulinti fizines jungtis ir ryšių mainų protokolus, kad vėliau atskiras įkrovimo stoteles ir įkrovimo prieigas būtų galima patobulinti, kad jos atitiktų naują standartą. Todėl Komisija turėtų apsvarstyti galimybę padidinti įkrovimo stotelių individualią atiduodamąją galią įkrovimo parkuose, kai tik bus parengtos naujos bendros techninės specifikacijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14a)

šiuo metu rengiami nauji sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros standartai. Techniškai įmanoma užtikrinti galimybes tobulinti fizines jungtis ir ryšių mainų protokolus, kad vėliau atskiras įkrovimo stoteles ir įkrovimo prieigas būtų galima patobulinti, kad jos atitiktų naują standartą. Todėl Komisija turėtų apsvarstyti galimybę padidinti įkrovimo stotelių individualią atiduodamąją galią įkrovimo parkuose, kai tik bus parengtos naujos bendros techninės specifikacijos;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | viešosios įkrovimo prieigos arba degalų pildymo punktai taip pat apima visiems prieinamas privačias įkrovimo prieigas arba degalų pildymo punktus, esančius viešojoje ar privačioje teritorijoje, pavyzdžiui, viešosiose stovėjimo aikštelėse arba prekybos centrų stovėjimo aikštelėse. Įkrovimo prieiga arba degalų pildymo punktas, esantys privačioje teritorijoje, kuri yra atvira plačiajai visuomenei, turėtų būti laikomi viešaisiais ir tais atvejais, kai jais gali naudotis tik tam tikrai bendrai grupei priklausantys naudotojai, pavyzdžiui, klientai. Dalijimosi automobiliais sistemoms priklausančios įkrovimo prieigos arba degalų pildymo punktai viešaisiais turėtų būti laikomi tik tuo atveju, jeigu jais aiškiai leidžiama naudotis naudotojams, kurie yra tretieji asmenys. Įkrovimo prieigos arba degalų pildymo punktai, esantys privačioje teritorijoje, kuri yra atvira tik ribotam ir apibrėžtam asmenų ratui, pvz., biurų pastatų stovėjimo aikštelėse, į kurias patekti gali tik darbuotojai arba įgalioti asmenys, neturėtų būti laikomi viešosiomis įkrovimo prieigomis arba degalų pildymo punktais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

viešosios įkrovimo prieigos arba degalų pildymo punktai taip pat apima visiems prieinamas privačias įkrovimo prieigas arba degalų pildymo punktus, esančius viešojoje ar privačioje teritorijoje, pavyzdžiui, viešosiose stovėjimo aikštelėse arba prekybos centrų stovėjimo aikštelėse. Įkrovimo prieiga arba degalų pildymo punktas, esantys privačioje teritorijoje, kuri yra atvira plačiajai visuomenei, turėtų būti laikomi viešaisiais ir tais atvejais, kai jais gali naudotis tik tam tikrai bendrai grupei priklausantys naudotojai, pavyzdžiui, klientai. Dalijimosi automobiliais sistemoms priklausančios įkrovimo prieigos arba degalų pildymo punktai viešaisiais turėtų būti laikomi tik tuo atveju, jeigu jais aiškiai leidžiama naudotis naudotojams, kurie yra tretieji asmenys. Įkrovimo prieigos arba degalų pildymo punktai, esantys privačioje teritorijoje, kuri yra atvira tik ribotam ir apibrėžtam asmenų ratui, pvz., biurų pastatų stovėjimo aikštelėse, į kurias patekti gali tik darbuotojai arba įgalioti asmenys, neturėtų būti laikomi viešosiomis įkrovimo prieigomis arba degalų pildymo punktais;

| (17) | viešosios įkrovimo prieigos arba degalų pildymo punktai taip pat apima visiems prieinamas privačias įkrovimo prieigas arba degalų pildymo punktus, esančius viešojoje ar privačioje teritorijoje, pavyzdžiui, viešosiose stovėjimo aikštelėse arba prekybos centrų stovėjimo aikštelėse.
  Tokiose vietose, kuriose stovėjimo aikštelėse yra daugiau kaip 30 stovėjimo vietų, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų įrengta pakankamai viešųjų įkrovimo arba degalų pildymo punktų.
  Įkrovimo prieiga arba degalų pildymo punktas, esantys privačioje teritorijoje, kuri yra atvira plačiajai visuomenei, turėtų būti laikomi viešaisiais ir tais atvejais, kai jais gali naudotis tik tam tikrai bendrai grupei priklausantys naudotojai, pavyzdžiui, klientai. Dalijimosi automobiliais sistemoms priklausančios įkrovimo prieigos arba degalų pildymo punktai viešaisiais turėtų būti laikomi tik tuo atveju, jeigu jais aiškiai leidžiama naudotis naudotojams, kurie yra tretieji asmenys. Įkrovimo prieigos arba degalų pildymo punktai, esantys privačioje teritorijoje, kuri yra atvira tik ribotam ir apibrėžtam asmenų ratui, pvz., biurų pastatų stovėjimo aikštelėse, į kurias patekti gali tik darbuotojai arba įgalioti asmenys, neturėtų būti laikomi viešosiomis įkrovimo prieigomis arba degalų pildymo punktais; |
| --- | --- |

(17)

viešosios įkrovimo prieigos arba degalų pildymo punktai taip pat apima visiems prieinamas privačias įkrovimo prieigas arba degalų pildymo punktus, esančius viešojoje ar privačioje teritorijoje, pavyzdžiui, viešosiose stovėjimo aikštelėse arba prekybos centrų stovėjimo aikštelėse.
  Tokiose vietose, kuriose stovėjimo aikštelėse yra daugiau kaip 30 stovėjimo vietų, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų įrengta pakankamai viešųjų įkrovimo arba degalų pildymo punktų.
  Įkrovimo prieiga arba degalų pildymo punktas, esantys privačioje teritorijoje, kuri yra atvira plačiajai visuomenei, turėtų būti laikomi viešaisiais ir tais atvejais, kai jais gali naudotis tik tam tikrai bendrai grupei priklausantys naudotojai, pavyzdžiui, klientai. Dalijimosi automobiliais sistemoms priklausančios įkrovimo prieigos arba degalų pildymo punktai viešaisiais turėtų būti laikomi tik tuo atveju, jeigu jais aiškiai leidžiama naudotis naudotojams, kurie yra tretieji asmenys. Įkrovimo prieigos arba degalų pildymo punktai, esantys privačioje teritorijoje, kuri yra atvira tik ribotam ir apibrėžtam asmenų ratui, pvz., biurų pastatų stovėjimo aikštelėse, į kurias patekti gali tik darbuotojai arba įgalioti asmenys, neturėtų būti laikomi viešosiomis įkrovimo prieigomis arba degalų pildymo punktais;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17a) | Siekiant išvengti bet kokių nenumatytų šio reglamento pasekmių, kuriomis atgrasoma nuo priklausomo transporto priemonių parkų įkrovimo infrastruktūros, pvz., viešojo transporto, diegimo, viešosios įkrovimo stotelės, iš dalies skirtos viešojo transporto parkams, gali būti įskaičiuojamos į atitinkamus šiame reglamente nustatytus tikslus. Dalijimosi automobiliais sistemoms priklausančios įkrovimo prieigos viešosiomis turėtų būti laikomos tik tuo atveju, jeigu jomis aiškiai leidžiama naudotis naudotojams, kurie yra tretieji asmenys. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17a)

Siekiant išvengti bet kokių nenumatytų šio reglamento pasekmių, kuriomis atgrasoma nuo priklausomo transporto priemonių parkų įkrovimo infrastruktūros, pvz., viešojo transporto, diegimo, viešosios įkrovimo stotelės, iš dalies skirtos viešojo transporto parkams, gali būti įskaičiuojamos į atitinkamus šiame reglamente nustatytus tikslus. Dalijimosi automobiliais sistemoms priklausančios įkrovimo prieigos viešosiomis turėtų būti laikomos tik tuo atveju, jeigu jomis aiškiai leidžiama naudotis naudotojams, kurie yra tretieji asmenys.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

17 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17b) | Siekdamos padidinti patogumą vartotojams, valstybės narės turėtų skatinti viešųjų įkrovimo punktų arba degalų pildymo punktų operatorius užtikrinti, kad jų paslaugų teikimo laikas ir darbo laikas visiškai atitiktų galutinių naudotojų poreikius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17b)

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2019/94452 apibrėžtomis pažangiosiomis matavimo sistemomis suteikiama galimybė tikruoju laiku gauti duomenis, kurių reikia siekiant užtikrinti tinklo stabilumą ir skatinti racionalų naudojimąsi įkrovimo paslaugomis. Išmaniojo įkrovimo prieigas derinant su tikralaikiu energijos matavimu ir tikslia bei skaidria informacija apie kainas, skatinamas įkrovimas tuo metu, kai bendra elektros energijos paklausa maža, o kainos žemos. Naudojant pažangiąsias matavimo sistemas kartu su išmaniojo įkrovimo prieigomis, galima optimizuoti įkrovimą, ir tai naudinga tiek elektros energijos sistemai, tiek galutiniam naudotojui. Valstybės narės turėtų skatinti naudoti pažangiąją matavimo sistemą įkraunant elektrines transporto priemones viešosiose įkrovimo stotelėse, kai tai techniškai įmanoma
  ir ekonomiškai pagrįsta
  , ir užtikrinti, kad šios sistemos atitiktų Direktyvos (ES)
  2019/444
  20 straipsnyje nustatytus reikalavimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2019/94452 apibrėžtomis pažangiosiomis matavimo sistemomis suteikiama galimybė tikruoju laiku gauti duomenis, kurių reikia siekiant užtikrinti tinklo stabilumą ir skatinti racionalų naudojimąsi įkrovimo paslaugomis. Išmaniojo įkrovimo prieigas derinant su tikralaikiu energijos matavimu ir tikslia bei skaidria informacija apie kainas, skatinamas įkrovimas tuo metu, kai bendra elektros energijos paklausa maža, o kainos žemos. Naudojant pažangiąsias matavimo sistemas kartu su išmaniojo įkrovimo prieigomis, galima optimizuoti įkrovimą, ir tai naudinga tiek elektros energijos sistemai, tiek galutiniam naudotojui. Valstybės narės turėtų skatinti naudoti pažangiąją matavimo sistemą įkraunant elektrines transporto priemones viešosiose įkrovimo stotelėse, kai tai techniškai įmanoma
  ir ekonomiškai pagrįsta
  , ir užtikrinti, kad šios sistemos atitiktų Direktyvos (ES)
  2019/444
  20 straipsnyje nustatytus reikalavimus;

| (20) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2019/94452 apibrėžtomis pažangiosiomis matavimo sistemomis suteikiama galimybė tikruoju laiku gauti duomenis, kurių reikia siekiant užtikrinti tinklo stabilumą ir skatinti racionalų naudojimąsi įkrovimo paslaugomis. Išmaniojo įkrovimo prieigas derinant su tikralaikiu energijos matavimu ir tikslia bei skaidria informacija apie kainas, skatinamas įkrovimas tuo metu, kai bendra elektros energijos paklausa maža, o kainos žemos. Naudojant pažangiąsias matavimo sistemas kartu su išmaniojo įkrovimo prieigomis, galima optimizuoti įkrovimą, ir tai naudinga tiek elektros energijos sistemai, tiek galutiniam naudotojui. Valstybės narės turėtų skatinti naudoti pažangiąją matavimo sistemą įkraunant elektrines transporto priemones viešosiose įkrovimo stotelėse, kai tai techniškai įmanoma, ir užtikrinti, kad šios sistemos atitiktų Direktyvos (ES)
  2019/944
  20 straipsnyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

(20)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2019/94452 apibrėžtomis pažangiosiomis matavimo sistemomis suteikiama galimybė tikruoju laiku gauti duomenis, kurių reikia siekiant užtikrinti tinklo stabilumą ir skatinti racionalų naudojimąsi įkrovimo paslaugomis. Išmaniojo įkrovimo prieigas derinant su tikralaikiu energijos matavimu ir tikslia bei skaidria informacija apie kainas, skatinamas įkrovimas tuo metu, kai bendra elektros energijos paklausa maža, o kainos žemos. Naudojant pažangiąsias matavimo sistemas kartu su išmaniojo įkrovimo prieigomis, galima optimizuoti įkrovimą, ir tai naudinga tiek elektros energijos sistemai, tiek galutiniam naudotojui. Valstybės narės turėtų skatinti naudoti pažangiąją matavimo sistemą įkraunant elektrines transporto priemones viešosiose įkrovimo stotelėse, kai tai techniškai įmanoma, ir užtikrinti, kad šios sistemos atitiktų Direktyvos (ES)
  2019/944
  20 straipsnyje nustatytus reikalavimus;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | didėjant elektrinių transporto priemonių skaičiui kelių, geležinkelių, jūrų ir kitų rūšių transporto sektoriuose, įkrovimo operacijas reikės optimizuoti ir valdyti taip, kad nesusidarytų grūsčių ir kad būtų išnaudotos visos galimybės naudoti elektrą iš atsinaujinančiųjų išteklių bei mažomis sistemoje taikomomis elektros kainomis.
  Išmanusis įkrovimas
  visų pirma gali
  dar labiau
  palengvinti elektrinių transporto priemonių integravimą į elektros energijos sistemą, nes sudaromos sąlygos taikyti reguliavimą apkrova per telkėjus ir kaina grindžiamą reguliavimą apkrova. Sistemos integraciją gali dar labiau palengvinti abikryptis įkrovimas (transporto priemonių energetinė integracija į elektros tinklą). Todėl visose
  įprastose
  įkrovimo prieigose
  , prie kurių transporto priemonės paprastai stovi ilgesnį laikotarpį,
  turėtų būti palaikomas išmanusis įkrovimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

didėjant elektrinių transporto priemonių skaičiui kelių, geležinkelių, jūrų ir kitų rūšių transporto sektoriuose, įkrovimo operacijas reikės optimizuoti ir valdyti taip, kad nesusidarytų grūsčių ir kad būtų išnaudotos visos galimybės naudoti elektrą iš atsinaujinančiųjų išteklių bei mažomis sistemoje taikomomis elektros kainomis.
  Išmanusis įkrovimas
  visų pirma gali
  dar labiau
  palengvinti elektrinių transporto priemonių integravimą į elektros energijos sistemą, nes sudaromos sąlygos taikyti reguliavimą apkrova per telkėjus ir kaina grindžiamą reguliavimą apkrova. Sistemos integraciją gali dar labiau palengvinti abikryptis įkrovimas (transporto priemonių energetinė integracija į elektros tinklą). Todėl visose
  įprastose
  įkrovimo prieigose
  , prie kurių transporto priemonės paprastai stovi ilgesnį laikotarpį,
  turėtų būti palaikomas išmanusis įkrovimas;

| (21) | didėjant elektrinių transporto priemonių skaičiui kelių, geležinkelių, jūrų ir kitų rūšių transporto sektoriuose, įkrovimo operacijas reikės optimizuoti ir valdyti taip, kad nesusidarytų grūsčių ir kad būtų išnaudotos visos galimybės naudoti elektrą iš atsinaujinančiųjų išteklių bei mažomis sistemoje taikomomis elektros kainomis.
  Išmaniojo įkrovimo punktai, kaip ir tinklui nepriklausančios įkrovimo prieigos,
  visų pirma, gali palengvinti elektrinių transporto priemonių integravimą į elektros energijos sistemą
  ir sumažinti elektrinių transporto priemonių poveikį elektros energijos skirstymo tinklui
  , nes sudaromos sąlygos taikyti reguliavimą apkrova per telkėjus ir kaina grindžiamą reguliavimą apkrova. Sistemos integraciją gali dar labiau palengvinti abikryptis įkrovimas (transporto priemonių energetinė integracija į elektros tinklą). Todėl visose įkrovimo prieigose turėtų būti palaikomas išmanusis įkrovimas; |
| --- | --- |

(21)

didėjant elektrinių transporto priemonių skaičiui kelių, geležinkelių, jūrų ir kitų rūšių transporto sektoriuose, įkrovimo operacijas reikės optimizuoti ir valdyti taip, kad nesusidarytų grūsčių ir kad būtų išnaudotos visos galimybės naudoti elektrą iš atsinaujinančiųjų išteklių bei mažomis sistemoje taikomomis elektros kainomis.
  Išmaniojo įkrovimo punktai, kaip ir tinklui nepriklausančios įkrovimo prieigos,
  visų pirma, gali palengvinti elektrinių transporto priemonių integravimą į elektros energijos sistemą
  ir sumažinti elektrinių transporto priemonių poveikį elektros energijos skirstymo tinklui
  , nes sudaromos sąlygos taikyti reguliavimą apkrova per telkėjus ir kaina grindžiamą reguliavimą apkrova. Sistemos integraciją gali dar labiau palengvinti abikryptis įkrovimas (transporto priemonių energetinė integracija į elektros tinklą). Todėl visose įkrovimo prieigose turėtų būti palaikomas išmanusis įkrovimas;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

21 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (21a) | abikryptis įkrovimas tiek privačioje, tiek viešai prieinamoje infrastruktūroje gali paskatinti žmones įsigyti elektra varomas transporto priemones, nes tada juos galima naudoti ir judumui, ir energijos kaupimui. Todėl, siekiant toliau plėtoti abikrypčio įkrovimo verslą, reikėtų užkirsti kelią teisinėms kliūtims, pavyzdžiui, dvigubam apmokestinimui, ir užtikrinti pakankamą skaičių privačių ir viešai prieinamų įkrovimo stotelių, skirtų pažangiam abikrypčiam įkrovimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21a)

abikryptis įkrovimas tiek privačioje, tiek viešai prieinamoje infrastruktūroje gali paskatinti žmones įsigyti elektra varomas transporto priemones, nes tada juos galima naudoti ir judumui, ir energijos kaupimui. Todėl, siekiant toliau plėtoti abikrypčio įkrovimo verslą, reikėtų užkirsti kelią teisinėms kliūtims, pavyzdžiui, dvigubam apmokestinimui, ir užtikrinti pakankamą skaičių privačių ir viešai prieinamų įkrovimo stotelių, skirtų pažangiam abikrypčiam įkrovimui;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

21 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (21b) | siekiant užtikrinti, kad spartus perėjimas prie elektromobilumo vyktų tvariai, Sąjunga turėtų prisiimti pasaulio lyderės vaidmenį tvarių gaminių, technologijų, paslaugų ir inovacijų srityse, ypač kiek tai susiję su žiedine, socialiai teisinga, aplinkos požiūriu atsakinga ir tvaria baterijų vertės grandine, įskaitant darbo vietų saugumą ir tvarumą pereinant prie nulinės taršos ir mažataršių kelių, jūrų ir oro transporto sektorių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21b)

siekiant užtikrinti, kad spartus perėjimas prie elektromobilumo vyktų tvariai, Sąjunga turėtų prisiimti pasaulio lyderės vaidmenį tvarių gaminių, technologijų, paslaugų ir inovacijų srityse, ypač kiek tai susiję su žiedine, socialiai teisinga, aplinkos požiūriu atsakinga ir tvaria baterijų vertės grandine, įskaitant darbo vietų saugumą ir tvarumą pereinant prie nulinės taršos ir mažataršių kelių, jūrų ir oro transporto sektorių;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | plėtojant elektrinių transporto priemonių infrastruktūrą, užtikrinant tos infrastruktūros sąveiką su elektros energijos sistema, taip pat užtikrinant įvairių elektromobilumo rinkos dalyvių teises ir pareigas, turi būti laikomasi Direktyva (ES) 2019/944 nustatytų principų. Pagal juos skirstymo sistemos operatoriai turėtų nediskriminacinėmis sąlygomis bendradarbiauti su visais asmenimis, įrengiančiais arba eksploatuojančiais viešąsias įkrovimo prieigas, o valstybės narės turėtų užtikrinti, kad elektros tiekimo įkrovimo prieigai sutartis galėtų būti sudaryta su kitu tiekėju, kuris nėra elektrą namų ūkiui arba patalpoms, kur ta prieiga yra, tiekiantis subjektas. Sąjungos elektros energijos tiekėjų galimybe naudotis įkrovimo prieigomis neturėtų būti daromas poveikis nukrypti leidžiančioms nuostatoms pagal Direktyvos (ES) 2019/944 66 straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

plėtojant elektrinių transporto priemonių infrastruktūrą, užtikrinant tos infrastruktūros sąveiką su elektros energijos sistema, taip pat užtikrinant įvairių elektromobilumo rinkos dalyvių teises ir pareigas, turi būti laikomasi Direktyva (ES) 2019/944 nustatytų principų. Pagal juos skirstymo sistemos operatoriai turėtų nediskriminacinėmis sąlygomis bendradarbiauti su visais asmenimis, įrengiančiais arba eksploatuojančiais viešąsias įkrovimo prieigas, o valstybės narės turėtų užtikrinti, kad elektros tiekimo įkrovimo prieigai sutartis galėtų būti sudaryta su kitu tiekėju, kuris nėra elektrą namų ūkiui arba patalpoms, kur ta prieiga yra, tiekiantis subjektas. Sąjungos elektros energijos tiekėjų galimybe naudotis įkrovimo prieigomis neturėtų būti daromas poveikis nukrypti leidžiančioms nuostatoms pagal Direktyvos (ES) 2019/944 66 straipsnį;

| (22) | plėtojant elektrinių transporto priemonių
  tinklo ir tinklui nepriklausančią
  infrastruktūrą, užtikrinant tos infrastruktūros sąveiką su elektros energijos sistema, taip pat užtikrinant įvairių elektromobilumo rinkos dalyvių teises ir pareigas, turi būti laikomasi Direktyva (ES) 2019/944 nustatytų principų. Pagal juos skirstymo sistemos operatoriai turėtų nediskriminacinėmis sąlygomis bendradarbiauti su visais asmenimis, įrengiančiais arba eksploatuojančiais viešąsias įkrovimo prieigas, o valstybės narės turėtų užtikrinti, kad elektros tiekimo įkrovimo prieigai sutartis galėtų būti sudaryta su kitu tiekėju, kuris nėra elektrą namų ūkiui arba patalpoms, kur ta prieiga yra, tiekiantis subjektas. Sąjungos elektros energijos tiekėjų galimybe naudotis įkrovimo prieigomis neturėtų būti daromas poveikis nukrypti leidžiančioms nuostatoms pagal Direktyvos (ES) 2019/944 66 straipsnį; |
| --- | --- |

(22)

plėtojant elektrinių transporto priemonių
  tinklo ir tinklui nepriklausančią
  infrastruktūrą, užtikrinant tos infrastruktūros sąveiką su elektros energijos sistema, taip pat užtikrinant įvairių elektromobilumo rinkos dalyvių teises ir pareigas, turi būti laikomasi Direktyva (ES) 2019/944 nustatytų principų. Pagal juos skirstymo sistemos operatoriai turėtų nediskriminacinėmis sąlygomis bendradarbiauti su visais asmenimis, įrengiančiais arba eksploatuojančiais viešąsias įkrovimo prieigas, o valstybės narės turėtų užtikrinti, kad elektros tiekimo įkrovimo prieigai sutartis galėtų būti sudaryta su kitu tiekėju, kuris nėra elektrą namų ūkiui arba patalpoms, kur ta prieiga yra, tiekiantis subjektas. Sąjungos elektros energijos tiekėjų galimybe naudotis įkrovimo prieigomis neturėtų būti daromas poveikis nukrypti leidžiančioms nuostatoms pagal Direktyvos (ES) 2019/944 66 straipsnį;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | elektrinių transporto priemonių įkrovimo prieigų įrengimo ir eksploatavimo rinka turėtų būti plėtojama kaip konkurencinga rinka, atvira visiems įkrovimo infrastruktūros diegimu ar eksploatavimu suinteresuotiems subjektams. Kalbant apie ribotas alternatyvias vietas greitkeliuose, susirūpinimą visų pirma kelia esamos greitkelių koncesijos sutartys, pvz., susijusios su įprastinėmis degalinėmis arba poilsio aikštelėmis, nes šios sutartys gali tęstis labai ilgai, o kartais konkreti galutinė data net nenustatyta. Valstybės narės turėtų, kiek įmanoma, siekti, laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos
  (ES) 2014/2353

   (53), konkurso tvarka skirti naujas specialias koncesijos sutartis dėl įkrovimo stotelių, įrengtų esamose greitkelių poilsio aikštelėse arba greta jų, kad būtų sumažintos diegimo sąnaudos ir rastųsi naujų rinkos dalyvių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

elektrinių transporto priemonių įkrovimo prieigų įrengimo ir eksploatavimo rinka turėtų būti plėtojama kaip konkurencinga rinka, atvira visiems įkrovimo infrastruktūros diegimu ar eksploatavimu suinteresuotiems subjektams. Kalbant apie ribotas alternatyvias vietas greitkeliuose, susirūpinimą visų pirma kelia esamos greitkelių koncesijos sutartys, pvz., susijusios su įprastinėmis degalinėmis arba poilsio aikštelėmis, nes šios sutartys gali tęstis labai ilgai, o kartais konkreti galutinė data net nenustatyta. Valstybės narės turėtų, kiek įmanoma, siekti, laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos
  (ES) 2014/2353

   (53), konkurso tvarka skirti naujas specialias koncesijos sutartis dėl įkrovimo stotelių, įrengtų esamose greitkelių poilsio aikštelėse arba greta jų, kad būtų sumažintos diegimo sąnaudos ir rastųsi naujų rinkos dalyvių;

| (23) | elektrinių transporto priemonių įkrovimo prieigų įrengimo ir eksploatavimo rinka turėtų būti plėtojama kaip konkurencinga rinka, atvira visiems įkrovimo infrastruktūros diegimu ar eksploatavimu suinteresuotiems subjektams.
  Todėl valstybės narės turėtų užkirsti kelią dominuojančių įkrovimo infrastruktūros operatorių atsiradimui infrastruktūros diegimo etape. Regionų ir vietos valdžios institucijos turi padėti įgyvendinti šį tikslą paskirdamos zonas konkuruojantiems operatoriams.
  Kalbant apie ribotas alternatyvias vietas
  įkrovimo operatoriams
  greitkeliuose, susirūpinimą visų pirma kelia esamos greitkelių koncesijos sutartys, pvz., susijusios su įprastinėmis degalinėmis arba poilsio aikštelėmis, nes šios sutartys gali tęstis labai ilgai, o kartais konkreti galutinė data net nenustatyta. Valstybės narės turėtų, kiek įmanoma, siekti, laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos
  2014/23/ES

   (53), konkurso tvarka skirti naujas specialias koncesijos sutartis dėl įkrovimo stotelių, įrengtų esamose greitkelių poilsio aikštelėse arba greta jų, kad būtų
  išvengta kėsinimosi į žaliąsias erdves,
  sumažintos diegimo sąnaudos ir rastųsi naujų rinkos dalyvių;
  Taip pat galima apsvarstyti galimybę įrengti konkuruojančių operatorių įkrovimo prieigų greitkelių poilsio zonoje; |
| --- | --- |

(23)

elektrinių transporto priemonių įkrovimo prieigų įrengimo ir eksploatavimo rinka turėtų būti plėtojama kaip konkurencinga rinka, atvira visiems įkrovimo infrastruktūros diegimu ar eksploatavimu suinteresuotiems subjektams.
  Todėl valstybės narės turėtų užkirsti kelią dominuojančių įkrovimo infrastruktūros operatorių atsiradimui infrastruktūros diegimo etape. Regionų ir vietos valdžios institucijos turi padėti įgyvendinti šį tikslą paskirdamos zonas konkuruojantiems operatoriams.
  Kalbant apie ribotas alternatyvias vietas
  įkrovimo operatoriams
  greitkeliuose, susirūpinimą visų pirma kelia esamos greitkelių koncesijos sutartys, pvz., susijusios su įprastinėmis degalinėmis arba poilsio aikštelėmis, nes šios sutartys gali tęstis labai ilgai, o kartais konkreti galutinė data net nenustatyta. Valstybės narės turėtų, kiek įmanoma, siekti, laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos
  2014/23/ES

   (53), konkurso tvarka skirti naujas specialias koncesijos sutartis dėl įkrovimo stotelių, įrengtų esamose greitkelių poilsio aikštelėse arba greta jų, kad būtų
  išvengta kėsinimosi į žaliąsias erdves,
  sumažintos diegimo sąnaudos ir rastųsi naujų rinkos dalyvių;
  Taip pat galima apsvarstyti galimybę įrengti konkuruojančių operatorių įkrovimo prieigų greitkelių poilsio zonoje;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

23 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (23a) | yra daug įvairių finansavimo šaltinių, kuriuos valstybės narės gali naudoti alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimui remti, visų pirma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, nustatyta Reglamentu (ES) 2021/241

   (1a)

  , Komisijos techninės paramos priemonė, nustatyta Reglamentu (ES) 2021/240

   (1b)

  , Europos infrastruktūros tinklų priemonė, nustatyta Reglamentu (ES) 2021/1153

   (1c)

  ir programos „Europos horizontas“ partnerystės ir misijos, visų pirma siūloma misija „Neutralaus poveikio klimatui ir pažangieji miestai“, kuria ketinama iki 2030 m. 100 miestų pasiekti poveikio klimatui neutralumą. Be to, Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo, nustatytų Reglamentu (ES) 2021/1058

   (1d)

  , lėšomis gali būti remiamos investicijos į mokslinius tyrimus, į inovacijas ir jų diegimą, visų pirma mažiau išsivysčiusiose valstybėse narėse ir regionuose, o pagal programos „Invest EU“ tvarios infrastruktūros politikos liniją gali būti remiamos perspektyvios investicijos visoje Europos Sąjungoje, padedama telkti privačias investicijas ir teikiamos konsultavimo paslaugos projektų iniciatoriams ir operatoriams, dirbantiems tvariosios infrastruktūros ir mobiliojo turto srityse. EIB grupė pastaraisiais metais taip pat padidino savo paramą spartesniam perėjimui prie naujesnių technologijų, kaip antai elektromobilumo ir skaitmenizacijos, pagal Švaresnio transporto priemonę, ir tikimasi, kad EIB toliau padės spartinti jų diegimą įvairiomis finansavimo sistemomis. Valstybės narės turėtų išnaudoti šias finansavimo galimybes, visų pirma remiant viešojo transporto ir aktyvaus mobilumo sprendimus ir finansuojant priemones, kuriomis siekiama padėti įveikti gyventojų energijos ir mobilumo nepriteklių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23a)

yra daug įvairių finansavimo šaltinių, kuriuos valstybės narės gali naudoti alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimui remti, visų pirma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, nustatyta Reglamentu (ES) 2021/241

   (1a)

  , Komisijos techninės paramos priemonė, nustatyta Reglamentu (ES) 2021/240

   (1b)

  , Europos infrastruktūros tinklų priemonė, nustatyta Reglamentu (ES) 2021/1153

   (1c)

  ir programos „Europos horizontas“ partnerystės ir misijos, visų pirma siūloma misija „Neutralaus poveikio klimatui ir pažangieji miestai“, kuria ketinama iki 2030 m. 100 miestų pasiekti poveikio klimatui neutralumą. Be to, Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo, nustatytų Reglamentu (ES) 2021/1058

   (1d)

  , lėšomis gali būti remiamos investicijos į mokslinius tyrimus, į inovacijas ir jų diegimą, visų pirma mažiau išsivysčiusiose valstybėse narėse ir regionuose, o pagal programos „Invest EU“ tvarios infrastruktūros politikos liniją gali būti remiamos perspektyvios investicijos visoje Europos Sąjungoje, padedama telkti privačias investicijas ir teikiamos konsultavimo paslaugos projektų iniciatoriams ir operatoriams, dirbantiems tvariosios infrastruktūros ir mobiliojo turto srityse. EIB grupė pastaraisiais metais taip pat padidino savo paramą spartesniam perėjimui prie naujesnių technologijų, kaip antai elektromobilumo ir skaitmenizacijos, pagal Švaresnio transporto priemonę, ir tikimasi, kad EIB toliau padės spartinti jų diegimą įvairiomis finansavimo sistemomis. Valstybės narės turėtų išnaudoti šias finansavimo galimybes, visų pirma remiant viešojo transporto ir aktyvaus mobilumo sprendimus ir finansuojant priemones, kuriomis siekiama padėti įveikti gyventojų energijos ir mobilumo nepriteklių;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

24 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (24) | kainų skaidrumas yra labai
  svarbus
  siekiant užtikrinti sklandų ir nesudėtingą įkrovimą ir degalų pildymą. Prieš alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių naudotojams pradedant naudotis įkrovimo ar degalų pildymo paslauga, turėtų būti pateikta tiksli informacija apie kainą. Kaina turėtų būti nurodoma laikantis aiškios struktūros, kad galutiniai naudotojai galėtų matyti
  atskirus kainos komponentus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24)

kainų skaidrumas yra labai
  svarbus
  siekiant užtikrinti sklandų ir nesudėtingą įkrovimą ir degalų pildymą. Prieš alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių naudotojams pradedant naudotis įkrovimo ar degalų pildymo paslauga, turėtų būti pateikta tiksli informacija apie kainą. Kaina turėtų būti nurodoma laikantis aiškios struktūros, kad galutiniai naudotojai galėtų matyti
  atskirus kainos komponentus;

| (24) | kainų skaidrumas
  ir prieinamumas
  yra labai
  svarbūs
  siekiant užtikrinti sklandų ir nesudėtingą įkrovimą ir degalų pildymą. Prieš alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių naudotojams pradedant naudotis įkrovimo ar degalų pildymo paslauga, turėtų būti pateikta tiksli informacija apie kainą. Kaina turėtų būti nurodoma laikantis aiškios struktūros,
  kai taikoma, rodant išlaidas už kWh arba kilogramą,
  kad galutiniai naudotojai galėtų matyti
  ir numanyti bendras įkrovimo arba degalų pildymo operacijos sąnaudas. |
| --- | --- |

(24)

kainų skaidrumas
  ir prieinamumas
  yra labai
  svarbūs
  siekiant užtikrinti sklandų ir nesudėtingą įkrovimą ir degalų pildymą. Prieš alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių naudotojams pradedant naudotis įkrovimo ar degalų pildymo paslauga, turėtų būti pateikta tiksli informacija apie kainą. Kaina turėtų būti nurodoma laikantis aiškios struktūros,
  kai taikoma, rodant išlaidas už kWh arba kilogramą,
  kad galutiniai naudotojai galėtų matyti
  ir numanyti bendras įkrovimo arba degalų pildymo operacijos sąnaudas.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

24 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (24a) | pradėjus naudoti baterijomis varomas elektrines ir vandeniliu varomas transporto priemones, iš esmės pasikeis įkrovimo modeliai, todėl informacija apie elektros įkrovimo prieigų ir degalų pildymo stočių prieinamumą yra būtina sklandžiam keliavimui ES. Siekiant optimizuoti tiek kelionės planavimo, tiek įkrovimo ar degalų pildymo veiksmingumą, vairuotojams turėtų būti suteikta išsami informacija apie galimybę naudotis konkrečiais įkrovimo ir degalų pildymo punktais bei numatomą laukimo laiką. Todėl valstybės narės turėtų skatinti operatorius siūlyti galutiniams naudotojams informacines sistemas. Tokios sistemos turėtų būti tikslios, patogios naudoti ir naudojamos oficialiąja (-iosiomis) valstybės narės kalba (-omis) ir anglų kalba. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24a)

pradėjus naudoti baterijomis varomas elektrines ir vandeniliu varomas transporto priemones, iš esmės pasikeis įkrovimo modeliai, todėl informacija apie elektros įkrovimo prieigų ir degalų pildymo stočių prieinamumą yra būtina sklandžiam keliavimui ES. Siekiant optimizuoti tiek kelionės planavimo, tiek įkrovimo ar degalų pildymo veiksmingumą, vairuotojams turėtų būti suteikta išsami informacija apie galimybę naudotis konkrečiais įkrovimo ir degalų pildymo punktais bei numatomą laukimo laiką. Todėl valstybės narės turėtų skatinti operatorius siūlyti galutiniams naudotojams informacines sistemas. Tokios sistemos turėtų būti tikslios, patogios naudoti ir naudojamos oficialiąja (-iosiomis) valstybės narės kalba (-omis) ir anglų kalba.

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | atsiranda naujų paslaugų, visų pirma padedančių naudotis elektrinėmis transporto priemonėmis. Tokias paslaugas teikiantys subjektai, kaip antai judumo paslaugų teikėjai, turėtų galėti veikti sąžiningomis rinkos sąlygomis. Visų pirma įkrovimo prieigų operatoriai neturėtų nepagrįstai taikyti palankesnių sąlygų nė vienam iš tų paslaugų teikėjų, pavyzdžiui, nepagrįstai diferencijuodami kainas, kai tai gali trukdyti konkurencijai ir galiausiai lemti didesnes kainas vartotojams. Komisija turėtų stebėti įkrovimo rinkos plėtrą.
  Peržiūrėdama
  reglamentą, Komisija imsis veiksmų, jeigu to prireiktų dėl rinkos pokyčių, pavyzdžiui, dėl galutiniams naudotojams teikiamų paslaugų apribojimų arba dėl verslo praktikos, kuri gali riboti konkurenciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

atsiranda naujų paslaugų, visų pirma padedančių naudotis elektrinėmis transporto priemonėmis. Tokias paslaugas teikiantys subjektai, kaip antai judumo paslaugų teikėjai, turėtų galėti veikti sąžiningomis rinkos sąlygomis. Visų pirma įkrovimo prieigų operatoriai neturėtų nepagrįstai taikyti palankesnių sąlygų nė vienam iš tų paslaugų teikėjų, pavyzdžiui, nepagrįstai diferencijuodami kainas, kai tai gali trukdyti konkurencijai ir galiausiai lemti didesnes kainas vartotojams. Komisija turėtų stebėti įkrovimo rinkos plėtrą.
  Peržiūrėdama
  reglamentą, Komisija imsis veiksmų, jeigu to prireiktų dėl rinkos pokyčių, pavyzdžiui, dėl galutiniams naudotojams teikiamų paslaugų apribojimų arba dėl verslo praktikos, kuri gali riboti konkurenciją;

| (25) | atsiranda naujų paslaugų, visų pirma padedančių naudotis elektrinėmis transporto priemonėmis. Tokias paslaugas teikiantys subjektai, kaip antai judumo paslaugų teikėjai, turėtų galėti veikti sąžiningomis rinkos sąlygomis. Visų pirma įkrovimo prieigų operatoriai neturėtų nepagrįstai taikyti palankesnių sąlygų nė vienam iš tų paslaugų teikėjų, pavyzdžiui, nepagrįstai diferencijuodami kainas, kai tai gali trukdyti konkurencijai ir galiausiai lemti didesnes kainas vartotojams.
  Nacionalinės reguliavimo institucijos ir
  Komisija turėtų stebėti įkrovimo rinkos plėtrą.
  Ne vėliau kaip tada, kai persvarstys
  reglamentą, Komisija imsis veiksmų, jeigu to prireiktų dėl rinkos pokyčių, pavyzdžiui, dėl galutiniams naudotojams teikiamų paslaugų apribojimų arba dėl verslo praktikos, kuri gali riboti konkurenciją; |
| --- | --- |

(25)

atsiranda naujų paslaugų, visų pirma padedančių naudotis elektrinėmis transporto priemonėmis. Tokias paslaugas teikiantys subjektai, kaip antai judumo paslaugų teikėjai, turėtų galėti veikti sąžiningomis rinkos sąlygomis. Visų pirma įkrovimo prieigų operatoriai neturėtų nepagrįstai taikyti palankesnių sąlygų nė vienam iš tų paslaugų teikėjų, pavyzdžiui, nepagrįstai diferencijuodami kainas, kai tai gali trukdyti konkurencijai ir galiausiai lemti didesnes kainas vartotojams.
  Nacionalinės reguliavimo institucijos ir
  Komisija turėtų stebėti įkrovimo rinkos plėtrą.
  Ne vėliau kaip tada, kai persvarstys
  reglamentą, Komisija imsis veiksmų, jeigu to prireiktų dėl rinkos pokyčių, pavyzdžiui, dėl galutiniams naudotojams teikiamų paslaugų apribojimų arba dėl verslo praktikos, kuri gali riboti konkurenciją;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

26 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (26) | vandenilinių transporto priemonių rinkoje kol kas yra labai mažai. Tačiau būtina suformuoti pakankamą vandenilio degalų pildymo infrastruktūrą, kad vandenilinių transporto priemonių parką būtų galima labai išplėsti, kaip numatyta Komisijos Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategijoje (54). Dabar vandenilio degalų pildymo punktai įrengti tik keliose valstybėse narėse ir iš esmės netinka sunkiosioms transporto priemonėms, todėl vandenilinėmis transporto priemonėmis važinėti po Sąjungą neįmanoma. Privalomais viešųjų vandenilio degalų pildymo punktų diegimo tikslais turėtų būti užtikrinta, kad TEN-T pagrindiniame tinkle būtų įdiegtas pakankamai tankus vandenilio degalų pildymo punktų tinklas, kad vandenilinės lengvosios ir
  sunkiosios
  transporto priemonės galėtų sklandžiai judėti visoje Sąjungoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26)

vandenilinių transporto priemonių rinkoje kol kas yra labai mažai. Tačiau būtina suformuoti pakankamą vandenilio degalų pildymo infrastruktūrą, kad vandenilinių transporto priemonių parką būtų galima labai išplėsti, kaip numatyta Komisijos Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategijoje (54). Dabar vandenilio degalų pildymo punktai įrengti tik keliose valstybėse narėse ir iš esmės netinka sunkiosioms transporto priemonėms, todėl vandenilinėmis transporto priemonėmis važinėti po Sąjungą neįmanoma. Privalomais viešųjų vandenilio degalų pildymo punktų diegimo tikslais turėtų būti užtikrinta, kad TEN-T pagrindiniame tinkle būtų įdiegtas pakankamai tankus vandenilio degalų pildymo punktų tinklas, kad vandenilinės lengvosios ir
  sunkiosios
  transporto priemonės galėtų sklandžiai judėti visoje Sąjungoje;

| (26) | vandenilinių transporto priemonių rinkoje kol kas yra labai mažai. Tačiau būtina suformuoti pakankamą vandenilio degalų pildymo infrastruktūrą, kad vandenilinių transporto priemonių parką būtų galima labai išplėsti, kaip numatyta Komisijos Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategijoje (54). Dabar vandenilio degalų pildymo punktai įrengti tik keliose valstybėse narėse ir iš esmės netinka sunkiosioms transporto priemonėms, todėl vandenilinėmis transporto priemonėmis važinėti po Sąjungą neįmanoma. Privalomais viešųjų vandenilio degalų pildymo punktų diegimo tikslais turėtų būti užtikrinta, kad TEN-T pagrindiniame tinkle būtų įdiegtas pakankamai tankus vandenilio degalų pildymo punktų tinklas, kad vandenilinės lengvosios
  , sunkiosios
  ir
  tolimojo kolektyvinio keleivių vežimo
  transporto priemonės galėtų sklandžiai judėti visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

(26)

vandenilinių transporto priemonių rinkoje kol kas yra labai mažai. Tačiau būtina suformuoti pakankamą vandenilio degalų pildymo infrastruktūrą, kad vandenilinių transporto priemonių parką būtų galima labai išplėsti, kaip numatyta Komisijos Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategijoje (54). Dabar vandenilio degalų pildymo punktai įrengti tik keliose valstybėse narėse ir iš esmės netinka sunkiosioms transporto priemonėms, todėl vandenilinėmis transporto priemonėmis važinėti po Sąjungą neįmanoma. Privalomais viešųjų vandenilio degalų pildymo punktų diegimo tikslais turėtų būti užtikrinta, kad TEN-T pagrindiniame tinkle būtų įdiegtas pakankamai tankus vandenilio degalų pildymo punktų tinklas, kad vandenilinės lengvosios
  , sunkiosios
  ir
  tolimojo kolektyvinio keleivių vežimo
  transporto priemonės galėtų sklandžiai judėti visoje Sąjungoje;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

27 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (27) | vandenilines transporto priemones
  degalų
  turėtų būti galima
  papildyti
  paskirties vietoje arba netoli jos, o tokios paskirties vietos paprastai būna miesto teritorijoje. Siekiant užtikrinti, kad bent pagrindinėse miesto teritorijose viešosiose paskirties vietose būtų galima pasipildyti vandenilio degalų, tokių degalų pildymo stotelės turėtų būti įrengtos visuose miestų transporto mazguose, apibrėžtuose Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1315/2013 (55). Valdžios institucijos turėtų apsvarstyti galimybę miestų transporto mazgų stoteles įrengti daugiarūšio krovinių vežimo centruose, nes jie ne tik yra įprasta sunkiųjų transporto priemonių paskirties vieta, bet ir galėtų tiekti vandenilio degalus kitų rūšių, pvz., geležinkelių ir
  vidaus vandenų
  , transportui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27)

vandenilines transporto priemones
  degalų
  turėtų būti galima
  papildyti
  paskirties vietoje arba netoli jos, o tokios paskirties vietos paprastai būna miesto teritorijoje. Siekiant užtikrinti, kad bent pagrindinėse miesto teritorijose viešosiose paskirties vietose būtų galima pasipildyti vandenilio degalų, tokių degalų pildymo stotelės turėtų būti įrengtos visuose miestų transporto mazguose, apibrėžtuose Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1315/2013 (55). Valdžios institucijos turėtų apsvarstyti galimybę miestų transporto mazgų stoteles įrengti daugiarūšio krovinių vežimo centruose, nes jie ne tik yra įprasta sunkiųjų transporto priemonių paskirties vieta, bet ir galėtų tiekti vandenilio degalus kitų rūšių, pvz., geležinkelių ir
  vidaus vandenų
  , transportui;

| (27) | vandenilines transporto priemones
  degalais
  turėtų būti galima
  pildyti
  paskirties vietoje arba netoli jos, o tokios paskirties vietos paprastai būna miesto teritorijoje. Siekiant užtikrinti, kad bent pagrindinėse miesto teritorijose viešosiose paskirties vietose būtų galima pasipildyti vandenilio degalų, tokių degalų pildymo stotelės turėtų būti įrengtos visuose miestų transporto mazguose, apibrėžtuose Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1315/2013 (55). Valdžios institucijos turėtų apsvarstyti galimybę miestų transporto mazgų stoteles įrengti daugiarūšio krovinių vežimo centruose, nes jie ne tik yra įprasta sunkiųjų transporto priemonių paskirties vieta, bet ir galėtų tiekti vandenilio degalus kitų rūšių, pvz., geležinkelių
  , vidaus vandenų
  ir
  tolimojo kolektyvinio keleivių vežimo
  , transportui; |
| --- | --- |

(27)

vandenilines transporto priemones
  degalais
  turėtų būti galima
  pildyti
  paskirties vietoje arba netoli jos, o tokios paskirties vietos paprastai būna miesto teritorijoje. Siekiant užtikrinti, kad bent pagrindinėse miesto teritorijose viešosiose paskirties vietose būtų galima pasipildyti vandenilio degalų, tokių degalų pildymo stotelės turėtų būti įrengtos visuose miestų transporto mazguose, apibrėžtuose Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1315/2013 (55). Valdžios institucijos turėtų apsvarstyti galimybę miestų transporto mazgų stoteles įrengti daugiarūšio krovinių vežimo centruose, nes jie ne tik yra įprasta sunkiųjų transporto priemonių paskirties vieta, bet ir galėtų tiekti vandenilio degalus kitų rūšių, pvz., geležinkelių
  , vidaus vandenų
  ir
  tolimojo kolektyvinio keleivių vežimo
  , transportui;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (28) | pradiniame diegimo rinkoje etape vis dar
  ne iki galo aišku
  , kokių transporto priemonių rasis rinkoje, taip pat kokios technologijų bus plačiai taikomos. Kaip nurodyta Komisijos komunikate „Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategija“ (56), būtent sunkiųjų transporto priemonių segmente labiausiai tikėtinas ankstyvas masinis vandenilinių transporto priemonių naudojimas. Todėl vandenilio degalų pildymo infrastruktūra pirmiausia turėtų būti diegiama tame segmente, kartu užtikrinant, kad pasipildyti degalų viešosiose vandenilio degalų pildymo stotelės galėtų ir lengvosios transporto priemonės. Siekiant užtikrinti sąveikumą, visose viešosiose vandenilio degalų pildymo stotelėse turėtų būti tiekiamas bent dujinis vandenilis, kurio slėgis 700 barų. Plėtojant infrastruktūrą taip pat turėtų būti atsižvelgiama į atsirandančias naujas technologijas, pvz., skystojo vandenilio, kurios tinka įvairesnėms sunkiosioms transporto priemonėms ir kurioms tam tikri transporto priemonių gamintojai teikia pirmenybę. Tuo tikslu tam tikras būtinasis skaičius vandenilio degalų pildymo stotelių, be dujinio vandenilio, kurio slėgis 700 barų, turėtų tiekti ir skystąjį vandenilį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28)

pradiniame diegimo rinkoje etape vis dar
  ne iki galo aišku
  , kokių transporto priemonių rasis rinkoje, taip pat kokios technologijų bus plačiai taikomos. Kaip nurodyta Komisijos komunikate „Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategija“ (56), būtent sunkiųjų transporto priemonių segmente labiausiai tikėtinas ankstyvas masinis vandenilinių transporto priemonių naudojimas. Todėl vandenilio degalų pildymo infrastruktūra pirmiausia turėtų būti diegiama tame segmente, kartu užtikrinant, kad pasipildyti degalų viešosiose vandenilio degalų pildymo stotelės galėtų ir lengvosios transporto priemonės. Siekiant užtikrinti sąveikumą, visose viešosiose vandenilio degalų pildymo stotelėse turėtų būti tiekiamas bent dujinis vandenilis, kurio slėgis 700 barų. Plėtojant infrastruktūrą taip pat turėtų būti atsižvelgiama į atsirandančias naujas technologijas, pvz., skystojo vandenilio, kurios tinka įvairesnėms sunkiosioms transporto priemonėms ir kurioms tam tikri transporto priemonių gamintojai teikia pirmenybę. Tuo tikslu tam tikras būtinasis skaičius vandenilio degalų pildymo stotelių, be dujinio vandenilio, kurio slėgis 700 barų, turėtų tiekti ir skystąjį vandenilį;

| (28) | pradiniame diegimo rinkoje etape vis dar
  neaišku
  , kokių transporto priemonių rasis rinkoje, taip pat kokios technologijų bus plačiai taikomos. Kaip nurodyta Komisijos komunikate „Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategija“ (56), būtent sunkiųjų transporto priemonių segmente labiausiai tikėtinas ankstyvas masinis vandenilinių transporto priemonių naudojimas. Todėl vandenilio degalų pildymo infrastruktūra pirmiausia turėtų būti diegiama tame segmente, kartu užtikrinant, kad pasipildyti degalų viešosiose vandenilio degalų pildymo stotelės galėtų ir lengvosios transporto priemonės. Siekiant užtikrinti sąveikumą, visose viešosiose vandenilio degalų pildymo stotelėse turėtų būti tiekiamas bent dujinis vandenilis, kurio slėgis 700 barų. Plėtojant infrastruktūrą taip pat turėtų būti atsižvelgiama į atsirandančias naujas technologijas, pvz., skystojo vandenilio, kurios tinka įvairesnėms sunkiosioms transporto priemonėms ir kurioms tam tikri transporto priemonių gamintojai teikia pirmenybę. Tuo tikslu tam tikras būtinasis skaičius vandenilio degalų pildymo stotelių, be dujinio vandenilio, kurio slėgis 700 barų, turėtų tiekti ir skystąjį vandenilį; |
| --- | --- |

(28)

pradiniame diegimo rinkoje etape vis dar
  neaišku
  , kokių transporto priemonių rasis rinkoje, taip pat kokios technologijų bus plačiai taikomos. Kaip nurodyta Komisijos komunikate „Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategija“ (56), būtent sunkiųjų transporto priemonių segmente labiausiai tikėtinas ankstyvas masinis vandenilinių transporto priemonių naudojimas. Todėl vandenilio degalų pildymo infrastruktūra pirmiausia turėtų būti diegiama tame segmente, kartu užtikrinant, kad pasipildyti degalų viešosiose vandenilio degalų pildymo stotelės galėtų ir lengvosios transporto priemonės. Siekiant užtikrinti sąveikumą, visose viešosiose vandenilio degalų pildymo stotelėse turėtų būti tiekiamas bent dujinis vandenilis, kurio slėgis 700 barų. Plėtojant infrastruktūrą taip pat turėtų būti atsižvelgiama į atsirandančias naujas technologijas, pvz., skystojo vandenilio, kurios tinka įvairesnėms sunkiosioms transporto priemonėms ir kurioms tam tikri transporto priemonių gamintojai teikia pirmenybę. Tuo tikslu tam tikras būtinasis skaičius vandenilio degalų pildymo stotelių, be dujinio vandenilio, kurio slėgis 700 barų, turėtų tiekti ir skystąjį vandenilį;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

28 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (28a) | svarbu remti veiksmingą numatytos vandenilio degalų pildymo infrastruktūros diegimą valstybėse narėse. Tam reikės visų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant Europos, nacionalines ir regionines institucijas, profesines sąjungas ir pramonę, veiksmų koordinavimo. Iniciatyvos, pavyzdžiui, Švariojo vandenilio bendroji įmonė, įsteigta Tarybos reglamentu (ES) 2021/2085, taip pat turėtų būti naudojamos siekiant sudaryti palankesnes sąlygas privačiam finansavimui ir jį pritraukti, kad būtų pasiekti atitinkami šiame reglamente nustatyti tikslai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28a)

svarbu remti veiksmingą numatytos vandenilio degalų pildymo infrastruktūros diegimą valstybėse narėse. Tam reikės visų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant Europos, nacionalines ir regionines institucijas, profesines sąjungas ir pramonę, veiksmų koordinavimo. Iniciatyvos, pavyzdžiui, Švariojo vandenilio bendroji įmonė, įsteigta Tarybos reglamentu (ES) 2021/2085, taip pat turėtų būti naudojamos siekiant sudaryti palankesnes sąlygas privačiam finansavimui ir jį pritraukti, kad būtų pasiekti atitinkami šiame reglamente nustatyti tikslai;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

30 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (30) | alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių naudotojai turėtų turėti galimybę visose viešosiose įkrovimo prieigose ir degalų pildymo punktuose lengvai ir patogiai sumokėti, neprivalėdami sudaryti sutarties su įkrovimo prieigos ar degalų pildymo punkto operatoriumi arba judumo paslaugų teikėju. Todėl, kad būtų galimas ad hoc įkrovimas arba degalų pildymas, visose viešosiose įkrovimo prieigose ir degalų pildymo punktuose turėtų būti
  priimamos Sąjungoje plačiai taikomos mokėjimo priemonės
  ,
  visų pirma elektroniniai mokėjimai per terminalus
  ir
  mokėjimo paslaugoms teikti naudojamus prietaisus
  . Vartotojai visada turėtų turėti galimybę atlikti tokį ad hoc mokėjimą, net jeigu įkrovimo prieigoje arba degalų pildymo punkte yra galimas mokėjimas pagal sutartį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30)

alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių naudotojai turėtų turėti galimybę visose viešosiose įkrovimo prieigose ir degalų pildymo punktuose lengvai ir patogiai sumokėti, neprivalėdami sudaryti sutarties su įkrovimo prieigos ar degalų pildymo punkto operatoriumi arba judumo paslaugų teikėju. Todėl, kad būtų galimas ad hoc įkrovimas arba degalų pildymas, visose viešosiose įkrovimo prieigose ir degalų pildymo punktuose turėtų būti
  priimamos Sąjungoje plačiai taikomos mokėjimo priemonės
  ,
  visų pirma elektroniniai mokėjimai per terminalus
  ir
  mokėjimo paslaugoms teikti naudojamus prietaisus
  . Vartotojai visada turėtų turėti galimybę atlikti tokį ad hoc mokėjimą, net jeigu įkrovimo prieigoje arba degalų pildymo punkte yra galimas mokėjimas pagal sutartį;

| (30) | alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių naudotojai turėtų turėti galimybę visose viešosiose įkrovimo prieigose ir degalų pildymo punktuose lengvai ir patogiai sumokėti, neprivalėdami sudaryti sutarties su įkrovimo prieigos ar degalų pildymo punkto operatoriumi arba judumo paslaugų teikėju. Todėl, kad būtų galimas ad hoc įkrovimas arba degalų pildymas, visose viešosiose įkrovimo prieigose ir degalų pildymo punktuose turėtų būti
  priimami mokėjimai elektroninėmis kortelėmis arba bekontaktės funkcijos prietaisais
  ,
  kurie bent jau gali nuskaityti mokėjimo korteles,
  ir
  , jei įmanoma, taip pat papildomos, Sąjungoje plačiai taikomos mokėjimo priemonės
  . Vartotojai visada turėtų turėti galimybę atlikti tokį ad hoc mokėjimą, net jeigu įkrovimo prieigoje arba degalų pildymo punkte yra galimas mokėjimas pagal sutartį;
  Siekiant užtikrinti vartotojams patogius ir sklandžius mokėjimus įkrovimo ir degalų pildymo stotelėse, Komisija turėtų būti raginama iš dalies pakeisti Direktyvą (ES) 2015/2366, kad įkrovimo ir degalų pildymo stotelėse būtų galima atlikti bekontakčius mokėjimus kortele. |
| --- | --- |

(30)

alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių naudotojai turėtų turėti galimybę visose viešosiose įkrovimo prieigose ir degalų pildymo punktuose lengvai ir patogiai sumokėti, neprivalėdami sudaryti sutarties su įkrovimo prieigos ar degalų pildymo punkto operatoriumi arba judumo paslaugų teikėju. Todėl, kad būtų galimas ad hoc įkrovimas arba degalų pildymas, visose viešosiose įkrovimo prieigose ir degalų pildymo punktuose turėtų būti
  priimami mokėjimai elektroninėmis kortelėmis arba bekontaktės funkcijos prietaisais
  ,
  kurie bent jau gali nuskaityti mokėjimo korteles,
  ir
  , jei įmanoma, taip pat papildomos, Sąjungoje plačiai taikomos mokėjimo priemonės
  . Vartotojai visada turėtų turėti galimybę atlikti tokį ad hoc mokėjimą, net jeigu įkrovimo prieigoje arba degalų pildymo punkte yra galimas mokėjimas pagal sutartį;
  Siekiant užtikrinti vartotojams patogius ir sklandžius mokėjimus įkrovimo ir degalų pildymo stotelėse, Komisija turėtų būti raginama iš dalies pakeisti Direktyvą (ES) 2015/2366, kad įkrovimo ir degalų pildymo stotelėse būtų galima atlikti bekontakčius mokėjimus kortele.

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

30 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (30a) | siekiant užtikrinti, kad įkrovimo infrastruktūra būtų naudojama veiksmingai, didinamas patikimumas ir vartotojų pasitikėjimas elektromobilumu, labai svarbu užtikrinti, kad viešai prieinamos įkrovimo stotelės būtų prieinamos visiems naudotojams, neatsižvelgiant į automobilio prekės ženklą, naudotojui patogiu ir nediskriminaciniu būdu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30a)

siekiant užtikrinti, kad įkrovimo infrastruktūra būtų naudojama veiksmingai, didinamas patikimumas ir vartotojų pasitikėjimas elektromobilumu, labai svarbu užtikrinti, kad viešai prieinamos įkrovimo stotelės būtų prieinamos visiems naudotojams, neatsižvelgiant į automobilio prekės ženklą, naudotojui patogiu ir nediskriminaciniu būdu.

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

31 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (31) | transporto infrastruktūroje turėtų būti užtikrintas sklandus judumas ir prieinamumas visiems naudotojams, įskaitant neįgaliuosius ir vyresnio amžiaus asmenis. Iš esmės visų įkrovimo ir degalų pildymo stotelių vieta ir pačios įkrovimo ir degalų pildymo stotelės turėtų būti suplanuotos taip, kad
  jomis galėtų naudotis kuo didesnė visuomenės dalis
  , taip pat vyresnio amžiaus
  asmenys
  , riboto judumo
  asmenys
  ir
  neįgalieji
  . Tuo tikslu, pavyzdžiui, turėtų būti numatytas pakankamas plotas stovėjimo aikštelėje, įkrovimo stotelės neturėtų būti įrengiamos ant paaukštinto paviršiaus, įkrovimo stotelės mygtukai ar ekranas turėtų būti tinkamame aukštyje, o įkrovimo laido ir degalų pildymo žarnos svoris toks, kad nelabai stiprūs asmenys galėtų lengvai jais naudotis. Be to, turėtų būti prieinama susijusių įkrovimo stotelių naudotojo sąsaja. Todėl įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūrai turėtų būti taikomi Direktyvos (ES) 2019/882 (57) I ir III prieduose nustatyti prieinamumo reikalavimai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31)

transporto infrastruktūroje turėtų būti užtikrintas sklandus judumas ir prieinamumas visiems naudotojams, įskaitant neįgaliuosius ir vyresnio amžiaus asmenis. Iš esmės visų įkrovimo ir degalų pildymo stotelių vieta ir pačios įkrovimo ir degalų pildymo stotelės turėtų būti suplanuotos taip, kad
  jomis galėtų naudotis kuo didesnė visuomenės dalis
  , taip pat vyresnio amžiaus
  asmenys
  , riboto judumo
  asmenys
  ir
  neįgalieji
  . Tuo tikslu, pavyzdžiui, turėtų būti numatytas pakankamas plotas stovėjimo aikštelėje, įkrovimo stotelės neturėtų būti įrengiamos ant paaukštinto paviršiaus, įkrovimo stotelės mygtukai ar ekranas turėtų būti tinkamame aukštyje, o įkrovimo laido ir degalų pildymo žarnos svoris toks, kad nelabai stiprūs asmenys galėtų lengvai jais naudotis. Be to, turėtų būti prieinama susijusių įkrovimo stotelių naudotojo sąsaja. Todėl įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūrai turėtų būti taikomi Direktyvos (ES) 2019/882 (57) I ir III prieduose nustatyti prieinamumo reikalavimai;

| (31) | transporto infrastruktūroje turėtų būti užtikrintas sklandus judumas ir prieinamumas visiems naudotojams, įskaitant neįgaliuosius ir vyresnio amžiaus asmenis. Iš esmės visų įkrovimo ir degalų pildymo stotelių vieta ir pačios įkrovimo ir degalų pildymo stotelės turėtų būti suplanuotos taip, kad
  jos būtų prieinamos ir patogios naudoti visuomenei
  , taip pat vyresnio amžiaus
  asmenims
  , riboto judumo
  asmenims
  ir
  neįgaliesiems
  . Tuo tikslu, pavyzdžiui, turėtų būti numatytas pakankamas plotas stovėjimo aikštelėje, įkrovimo stotelės neturėtų būti įrengiamos ant paaukštinto paviršiaus, įkrovimo stotelės mygtukai ar ekranas turėtų būti tinkamame aukštyje, o įkrovimo laido ir degalų pildymo žarnos svoris toks, kad nelabai stiprūs asmenys galėtų lengvai jais naudotis. Be to, turėtų būti prieinama susijusių įkrovimo stotelių naudotojo sąsaja. Todėl įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūrai turėtų būti taikomi Direktyvos (ES) 2019/882 (57) I ir III prieduose nustatyti prieinamumo reikalavimai; |
| --- | --- |

(31)

transporto infrastruktūroje turėtų būti užtikrintas sklandus judumas ir prieinamumas visiems naudotojams, įskaitant neįgaliuosius ir vyresnio amžiaus asmenis. Iš esmės visų įkrovimo ir degalų pildymo stotelių vieta ir pačios įkrovimo ir degalų pildymo stotelės turėtų būti suplanuotos taip, kad
  jos būtų prieinamos ir patogios naudoti visuomenei
  , taip pat vyresnio amžiaus
  asmenims
  , riboto judumo
  asmenims
  ir
  neįgaliesiems
  . Tuo tikslu, pavyzdžiui, turėtų būti numatytas pakankamas plotas stovėjimo aikštelėje, įkrovimo stotelės neturėtų būti įrengiamos ant paaukštinto paviršiaus, įkrovimo stotelės mygtukai ar ekranas turėtų būti tinkamame aukštyje, o įkrovimo laido ir degalų pildymo žarnos svoris toks, kad nelabai stiprūs asmenys galėtų lengvai jais naudotis. Be to, turėtų būti prieinama susijusių įkrovimo stotelių naudotojo sąsaja. Todėl įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūrai turėtų būti taikomi Direktyvos (ES) 2019/882 (57) I ir III prieduose nustatyti prieinamumo reikalavimai;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

32 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (32) | elektros
  tiekimo nuo kranto įrenginiai gali būti naudojami jūrų ir vidaus vandenų transportui aprūpinti švaria energija ir padėti mažinti jūrų laivų ir vidaus vandenų laivų poveikį aplinkai. Pagal iniciatyvą „FuelEU maritime“ veiklos vykdytojai, eksploatuojantys konteinervežius ir keleivinius laivus, turi laikytis nuostatų, kuriomis siekiama sumažinti prisišvartavus išmetamų teršalų kiekį. Privalomais diegimo tikslais turėtų būti užtikrinta, kad šiame sektoriuje TEN-T pagrindinio tinklo ir visuotinio tinklo jūrų uostuose būtų užtikrintas pakankamas elektros tiekimas nuo kranto, atitinkantis tuos reikalavimus. Šiuos tikslus taikant visiems TEN-T tinklo jūrų uostams, uostams turėtų būti užtikrintos vienodos sąlygos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(32)

elektros
  tiekimo nuo kranto įrenginiai gali būti naudojami jūrų ir vidaus vandenų transportui aprūpinti švaria energija ir padėti mažinti jūrų laivų ir vidaus vandenų laivų poveikį aplinkai. Pagal iniciatyvą „FuelEU maritime“ veiklos vykdytojai, eksploatuojantys konteinervežius ir keleivinius laivus, turi laikytis nuostatų, kuriomis siekiama sumažinti prisišvartavus išmetamų teršalų kiekį. Privalomais diegimo tikslais turėtų būti užtikrinta, kad šiame sektoriuje TEN-T pagrindinio tinklo ir visuotinio tinklo jūrų uostuose būtų užtikrintas pakankamas elektros tiekimas nuo kranto, atitinkantis tuos reikalavimus. Šiuos tikslus taikant visiems TEN-T tinklo jūrų uostams, uostams turėtų būti užtikrintos vienodos sąlygos;

| (32) | stacionarūs arba mobilūs elektros
  tiekimo nuo kranto įrenginiai gali būti naudojami jūrų ir vidaus vandenų transportui aprūpinti švaria energija ir padėti mažinti jūrų laivų ir vidaus vandenų laivų poveikį aplinkai.
  Nuo kranto tiekiamos elektros energijos naudojimo nauda visuomenės sveikatai ir klimatui, palyginti su kitomis galimybėmis, yra akivaizdi oro kokybės požiūriu aplink uostus supančiose miestų teritorijose.
  Pagal iniciatyvą „FuelEU maritime“ veiklos vykdytojai, eksploatuojantys konteinervežius ir keleivinius laivus, turi laikytis nuostatų, kuriomis siekiama sumažinti prisišvartavus išmetamų teršalų kiekį. Privalomais diegimo tikslais turėtų būti užtikrinta, kad šiame sektoriuje TEN-T pagrindinio tinklo ir visuotinio tinklo jūrų uostuose būtų užtikrintas pakankamas elektros tiekimas nuo kranto, atitinkantis tuos reikalavimus.
  Kadangi esama įvairių valdymo sistemų, reglamentuojančių jūrų uostus Sąjungoje, valstybės narės gali nuspręsti, kad infrastruktūra būtų įdiegta atitinkamuose terminaluose, kuriuose kiekvieno atskiro tipo laivai įplaukia daugiausia į uostus tam, kad būtų pasiekti tie tikslai.
  Šiuos tikslus taikant visiems TEN-T tinklo jūrų uostams, uostams turėtų būti užtikrintos vienodos sąlygos;
  Atsižvelgiant į išlaidas ir sudėtingumą, susijusius su iš kranto tiekiamos elektros energijos diegimu jūrų uostuose, labai svarbu teikti pirmenybę investicijoms uostuose ir, kai tinkama, tarp terminalų, kur jie turi didžiausią prasmę naudojimo, ekonominio gyvybingumo, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir oro taršos mažinimo bei tinklo pajėgumų požiūriu. |
| --- | --- |

(32)

stacionarūs arba mobilūs elektros
  tiekimo nuo kranto įrenginiai gali būti naudojami jūrų ir vidaus vandenų transportui aprūpinti švaria energija ir padėti mažinti jūrų laivų ir vidaus vandenų laivų poveikį aplinkai.
  Nuo kranto tiekiamos elektros energijos naudojimo nauda visuomenės sveikatai ir klimatui, palyginti su kitomis galimybėmis, yra akivaizdi oro kokybės požiūriu aplink uostus supančiose miestų teritorijose.
  Pagal iniciatyvą „FuelEU maritime“ veiklos vykdytojai, eksploatuojantys konteinervežius ir keleivinius laivus, turi laikytis nuostatų, kuriomis siekiama sumažinti prisišvartavus išmetamų teršalų kiekį. Privalomais diegimo tikslais turėtų būti užtikrinta, kad šiame sektoriuje TEN-T pagrindinio tinklo ir visuotinio tinklo jūrų uostuose būtų užtikrintas pakankamas elektros tiekimas nuo kranto, atitinkantis tuos reikalavimus.
  Kadangi esama įvairių valdymo sistemų, reglamentuojančių jūrų uostus Sąjungoje, valstybės narės gali nuspręsti, kad infrastruktūra būtų įdiegta atitinkamuose terminaluose, kuriuose kiekvieno atskiro tipo laivai įplaukia daugiausia į uostus tam, kad būtų pasiekti tie tikslai.
  Šiuos tikslus taikant visiems TEN-T tinklo jūrų uostams, uostams turėtų būti užtikrintos vienodos sąlygos;
  Atsižvelgiant į išlaidas ir sudėtingumą, susijusius su iš kranto tiekiamos elektros energijos diegimu jūrų uostuose, labai svarbu teikti pirmenybę investicijoms uostuose ir, kai tinkama, tarp terminalų, kur jie turi didžiausią prasmę naudojimo, ekonominio gyvybingumo, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir oro taršos mažinimo bei tinklo pajėgumų požiūriu.

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

32 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (32a) | valstybės narės turėtų imtis visų būtinų veiksmų, kad užtikrintų pakankamą dažnio konversiją, elektros energijos rezervą, o elektros tinklas būtų pakankamai išplėstas, atsižvelgiant į junglumą ir pajėgumą, būtų užtikrintas pakankamas elektros energijos tiekimas iš kranto, būtų patenkinti elektros energijos poreikiai, atsirandantys uostuose tiekiant iš kranto tiekiamą elektros energiją, kaip reikalaujama šiame reglamente. Siekdamos užtikrinti tęstinumą, valstybės narės turėtų atnaujinti ir prižiūrėti tinklą, kad juo būtų galima patenkinti esamą ir ateityje išaugusią elektros energijos tiekimo iš kranto paslaugų paklausą uostuose. jei dėl silpno vietos tinklo, jungiančio prie uosto, pajėgumo neįmanoma tiekti pakankamos elektros energijos sausumoje, tai valstybė narė turėtų pataisyti ir tai neturėtų būti laikoma nei uosto, nei laivo savininko ar operatoriaus nesugebėjimu laikytis šio reglamento reikalavimų, jei tinklo valdytojas tinkamai patvirtina nepakankamą vietinio tinklo pajėgumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(32a)

valstybės narės turėtų imtis visų būtinų veiksmų, kad užtikrintų pakankamą dažnio konversiją, elektros energijos rezervą, o elektros tinklas būtų pakankamai išplėstas, atsižvelgiant į junglumą ir pajėgumą, būtų užtikrintas pakankamas elektros energijos tiekimas iš kranto, būtų patenkinti elektros energijos poreikiai, atsirandantys uostuose tiekiant iš kranto tiekiamą elektros energiją, kaip reikalaujama šiame reglamente. Siekdamos užtikrinti tęstinumą, valstybės narės turėtų atnaujinti ir prižiūrėti tinklą, kad juo būtų galima patenkinti esamą ir ateityje išaugusią elektros energijos tiekimo iš kranto paslaugų paklausą uostuose. jei dėl silpno vietos tinklo, jungiančio prie uosto, pajėgumo neįmanoma tiekti pakankamos elektros energijos sausumoje, tai valstybė narė turėtų pataisyti ir tai neturėtų būti laikoma nei uosto, nei laivo savininko ar operatoriaus nesugebėjimu laikytis šio reglamento reikalavimų, jei tinklo valdytojas tinkamai patvirtina nepakankamą vietinio tinklo pajėgumą.

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

32 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (32b) | siekiant suderinti pasiūlą ir paklausą bei išvengti perteklinio turto, jūrų sektoriuje reikia koordinuotai kurti bei diegti alternatyvių degalų sprendimus. todėl visi atitinkami viešieji ir privatieji subjektai turėtų dalyvauti diegiant alternatyviuosius degalus, visų pirma iš kranto tiekiamą elektros energiją, įskaitant atitinkamas vietos, regioninio ir nacionalinio lygmens valdžios institucijas, uostų direkcijas, terminalų operatorius, tinklų operatorius, elektros energijos tiekimo sausumoje operatorius, laivų savininkus ir kitus atitinkamus jūrų rinkos dalyvius, bet jais neapsiribojant. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(32b)

siekiant suderinti pasiūlą ir paklausą bei išvengti perteklinio turto, jūrų sektoriuje reikia koordinuotai kurti bei diegti alternatyvių degalų sprendimus. todėl visi atitinkami viešieji ir privatieji subjektai turėtų dalyvauti diegiant alternatyviuosius degalus, visų pirma iš kranto tiekiamą elektros energiją, įskaitant atitinkamas vietos, regioninio ir nacionalinio lygmens valdžios institucijas, uostų direkcijas, terminalų operatorius, tinklų operatorius, elektros energijos tiekimo sausumoje operatorius, laivų savininkus ir kitus atitinkamus jūrų rinkos dalyvius, bet jais neapsiribojant.

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

32 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (32c) | siekiant užtikrinti nuoseklią alternatyviųjų degalų naudojimo ir diegimo teisinę sistemą, šis reglamentas turėtų būti suderintas su Reglamentu XXXX-XXX (iniciatyva „FuelEU Maritime“) ir Direktyva 2003/96/EB (Energijos apmokestinimo direktyva). Šiuo suderinimu turėtų būti užtikrinta, kad nuostatos dėl energijos tiekimo nuo kranto uostuose būtų papildyta taisyklėmis, įpareigojančiomis laivus naudoti elektrą, tiekiamą nuo kranto ir taisyklėmis, skatinančiomis ją naudoti, atleidžiant nuo mokesčių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(32c)

siekiant užtikrinti nuoseklią alternatyviųjų degalų naudojimo ir diegimo teisinę sistemą, šis reglamentas turėtų būti suderintas su Reglamentu XXXX-XXX (iniciatyva „FuelEU Maritime“) ir Direktyva 2003/96/EB (Energijos apmokestinimo direktyva). Šiuo suderinimu turėtų būti užtikrinta, kad nuostatos dėl energijos tiekimo nuo kranto uostuose būtų papildyta taisyklėmis, įpareigojančiomis laivus naudoti elektrą, tiekiamą nuo kranto ir taisyklėmis, skatinančiomis ją naudoti, atleidžiant nuo mokesčių;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

32 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (32d) | tai, kad pirmenybė teikiama tam tikriems laivybos segmentams siekiant tiekti ir naudoti iš kranto tiekiamą elektros energiją prisišvartavus išmetamam teršalų kiekiui mažinti, neturėtų atleisti kitų segmentų nuo indėlio į klimato ir nulinės taršos tikslus. Todėl, atlikdama šio reglamento peržiūrą Komisija turėtų įvertinti, ar nuostatos, susijusios su minimaliu elektros tiekimu iš kranto TEN-T pagrindiniuose ir visuotiniuose jūrų uostuose, būtų taikomos ir mažesniems laivams bei papildomiems laivų tipams. Komisija visų pirma turėtų apsvarstyti atitinkamų duomenų prieinamumą, galimą išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir oro taršos mažinimą, technologinę plėtrą ir taikymo srities išplėtimo veiksmingumą, kiek tai susiję su nauda klimatui ir sveikatai, administracinės naštos mastą ir jos finansines bei socialines pasekmes. Be to, Komisija turėtų įvertinti galimybę išplėsti nuostatas, kad būtų galima naudoti infrastruktūrą, kurią naudojant iš kranto tiekiama elektros energija būtų tiekiama inkaravimo vietoje esantiems laivams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(32d)

tai, kad pirmenybė teikiama tam tikriems laivybos segmentams siekiant tiekti ir naudoti iš kranto tiekiamą elektros energiją prisišvartavus išmetamam teršalų kiekiui mažinti, neturėtų atleisti kitų segmentų nuo indėlio į klimato ir nulinės taršos tikslus. Todėl, atlikdama šio reglamento peržiūrą Komisija turėtų įvertinti, ar nuostatos, susijusios su minimaliu elektros tiekimu iš kranto TEN-T pagrindiniuose ir visuotiniuose jūrų uostuose, būtų taikomos ir mažesniems laivams bei papildomiems laivų tipams. Komisija visų pirma turėtų apsvarstyti atitinkamų duomenų prieinamumą, galimą išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir oro taršos mažinimą, technologinę plėtrą ir taikymo srities išplėtimo veiksmingumą, kiek tai susiję su nauda klimatui ir sveikatai, administracinės naštos mastą ir jos finansines bei socialines pasekmes. Be to, Komisija turėtų įvertinti galimybę išplėsti nuostatas, kad būtų galima naudoti infrastruktūrą, kurią naudojant iš kranto tiekiama elektros energija būtų tiekiama inkaravimo vietoje esantiems laivams;

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

32 e konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (32e) | svarbu išvengti perteklinio turto ir užtikrinti, kad šiandien daromos viešosios ir privačiosios investicijos būtų atsparios ateičiai ir prisidėtų prie neutralizuoto poveikio klimatui užtikrinimo, kaip nustatyta Europos žaliajame kurse. Reikia pasirūpinti, kad diegiant nuo kranto tiekiamos energijos infrastruktūrą jūrų uostuose dabar ir ateityje kartu būtų diegiamos lygiavertės alternatyvios nulinį grynąjį išmetamą ŠESD kiekį (ir nulinį teršalų kiekį) skatinančios nuo kranto tiekiamos energijos technologijos, visų pirma tokios technologijos, kuriomis būtų mažinamas teršalų išmetimas tiek prisišvartavus, tiek laivybos metu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(32e)

svarbu išvengti perteklinio turto ir užtikrinti, kad šiandien daromos viešosios ir privačiosios investicijos būtų atsparios ateičiai ir prisidėtų prie neutralizuoto poveikio klimatui užtikrinimo, kaip nustatyta Europos žaliajame kurse. Reikia pasirūpinti, kad diegiant nuo kranto tiekiamos energijos infrastruktūrą jūrų uostuose dabar ir ateityje kartu būtų diegiamos lygiavertės alternatyvios nulinį grynąjį išmetamą ŠESD kiekį (ir nulinį teršalų kiekį) skatinančios nuo kranto tiekiamos energijos technologijos, visų pirma tokios technologijos, kuriomis būtų mažinamas teršalų išmetimas tiek prisišvartavus, tiek laivybos metu;

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

34 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (34) | nustatant šiuos tikslus reikėtų atsižvelgti į laivų, kuriems tiekiamos paslaugos, tipus ir atitinkamą jų eismo intensyvumą. Jūrų uostams, kuriuose tam tikrų kategorijų laivų eismas nedidelis, turėtų būti netaikomi privalomi reikalavimai, susiję su atitinkamomis laivų kategorijomis, atsižvelgiant į minimalų eismo intensyvumą, kad nebūtų įrengti pajėgumai, kurie vėliau bus nepakankamai panaudojami. Lygiai taip pat nereikėtų siekti, kad privalomi tikslai atitiktų didžiausią paklausą, veikiau jie turėtų atitikti pakankamai didelę paklausą, kad būtų išvengta nepakankamo pajėgumų panaudojimo ir atsižvelgta į uosto veiklos charakteristikas. Jūrų transportas yra svarbi jungtis Sąjungos salų sanglaudai ir ekonominei plėtrai užtikrinti. Energijos gamybos pajėgumai šiose salose ne visada gali būti pakankami, kad būtų galima patenkinti galios poreikį, kurio reikia elektros tiekimui nuo kranto užtikrinti. Tokiu atveju šis reikalavimas neturėtų būti taikomas
  saloms
  tol, kol nebus baigta tiesti su žemynine dalimi jungianti elektros linija arba nebus pakankamai pajėgumų vietoje gaminti elektros energiją iš švarios energijos šaltinių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(34)

nustatant šiuos tikslus reikėtų atsižvelgti į laivų, kuriems tiekiamos paslaugos, tipus ir atitinkamą jų eismo intensyvumą. Jūrų uostams, kuriuose tam tikrų kategorijų laivų eismas nedidelis, turėtų būti netaikomi privalomi reikalavimai, susiję su atitinkamomis laivų kategorijomis, atsižvelgiant į minimalų eismo intensyvumą, kad nebūtų įrengti pajėgumai, kurie vėliau bus nepakankamai panaudojami. Lygiai taip pat nereikėtų siekti, kad privalomi tikslai atitiktų didžiausią paklausą, veikiau jie turėtų atitikti pakankamai didelę paklausą, kad būtų išvengta nepakankamo pajėgumų panaudojimo ir atsižvelgta į uosto veiklos charakteristikas. Jūrų transportas yra svarbi jungtis Sąjungos salų sanglaudai ir ekonominei plėtrai užtikrinti. Energijos gamybos pajėgumai šiose salose ne visada gali būti pakankami, kad būtų galima patenkinti galios poreikį, kurio reikia elektros tiekimui nuo kranto užtikrinti. Tokiu atveju šis reikalavimas neturėtų būti taikomas
  saloms
  tol, kol nebus baigta tiesti su žemynine dalimi jungianti elektros linija arba nebus pakankamai pajėgumų vietoje gaminti elektros energiją iš švarios energijos šaltinių;

| (34) | nustatant šiuos tikslus reikėtų atsižvelgti į laivų, kuriems tiekiamos paslaugos, tipus ir atitinkamą jų eismo intensyvumą. Jūrų uostams, kuriuose tam tikrų kategorijų laivų eismas nedidelis, turėtų būti netaikomi privalomi reikalavimai, susiję su atitinkamomis laivų kategorijomis, atsižvelgiant į minimalų eismo intensyvumą, kad nebūtų įrengti pajėgumai, kurie vėliau bus nepakankamai panaudojami. Lygiai taip pat nereikėtų siekti, kad privalomi tikslai atitiktų didžiausią paklausą, veikiau jie turėtų atitikti pakankamai didelę paklausą, kad būtų išvengta nepakankamo pajėgumų panaudojimo ir atsižvelgta į uosto veiklos charakteristikas. Jūrų transportas yra svarbi jungtis Sąjungos salų
  ir atokiausių regionų, o taip pat atokiausių regionų, kuriuose jūrų transportas naudojamas turizmo veiklos tikslais,
  sanglaudai ir ekonominei plėtrai užtikrinti. Energijos gamybos pajėgumai šiose salose
  ir regionuose
  ne visada gali būti pakankami, kad būtų galima patenkinti galios poreikį, kurio reikia elektros tiekimui nuo kranto užtikrinti. Tokiu atveju šis reikalavimas neturėtų būti taikomas
  toms teritorijoms
  tol, kol nebus baigta tiesti su žemynine dalimi jungianti elektros linija arba nebus pakankamai pajėgumų vietoje gaminti elektros energiją iš švarios energijos šaltinių; |
| --- | --- |

(34)

nustatant šiuos tikslus reikėtų atsižvelgti į laivų, kuriems tiekiamos paslaugos, tipus ir atitinkamą jų eismo intensyvumą. Jūrų uostams, kuriuose tam tikrų kategorijų laivų eismas nedidelis, turėtų būti netaikomi privalomi reikalavimai, susiję su atitinkamomis laivų kategorijomis, atsižvelgiant į minimalų eismo intensyvumą, kad nebūtų įrengti pajėgumai, kurie vėliau bus nepakankamai panaudojami. Lygiai taip pat nereikėtų siekti, kad privalomi tikslai atitiktų didžiausią paklausą, veikiau jie turėtų atitikti pakankamai didelę paklausą, kad būtų išvengta nepakankamo pajėgumų panaudojimo ir atsižvelgta į uosto veiklos charakteristikas. Jūrų transportas yra svarbi jungtis Sąjungos salų
  ir atokiausių regionų, o taip pat atokiausių regionų, kuriuose jūrų transportas naudojamas turizmo veiklos tikslais,
  sanglaudai ir ekonominei plėtrai užtikrinti. Energijos gamybos pajėgumai šiose salose
  ir regionuose
  ne visada gali būti pakankami, kad būtų galima patenkinti galios poreikį, kurio reikia elektros tiekimui nuo kranto užtikrinti. Tokiu atveju šis reikalavimas neturėtų būti taikomas
  toms teritorijoms
  tol, kol nebus baigta tiesti su žemynine dalimi jungianti elektros linija arba nebus pakankamai pajėgumų vietoje gaminti elektros energiją iš švarios energijos šaltinių;

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

35 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (35) | iki 2025 m. turėtų būti suformuotas pagrindinis suskystintų gamtinių dujų pildymo punktų jūrų uostuose tinklas. Suskystintų gamtinių dujų pildymo punktai apima suskystintų gamtinių dujų terminalus, rezervuarus, mobiliuosius konteinerius, bunkerinius laivus ir baržas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(35)

iki 2025 m. turėtų būti suformuotas pagrindinis suskystintų gamtinių dujų pildymo punktų jūrų uostuose tinklas. Suskystintų gamtinių dujų pildymo punktai apima suskystintų gamtinių dujų terminalus, rezervuarus, mobiliuosius konteinerius, bunkerinius laivus ir baržas;

| (35) | iki 2025 m. turėtų būti suformuotas pagrindinis suskystintų gamtinių dujų
  , vandenilio ir amoniako
  pildymo punktų jūrų uostuose tinklas
  . Suskystintų gamtinių dujų infrastruktūros diegimą, dėl pereinamojo laikotarpio degalų vaidmens, turėtų lemti rinkos paklausa, kad būtų išvengta perteklinio turto ir nepakankamai naudojamų pajėgumų
  . Suskystintų gamtinių dujų pildymo punktai apima suskystintų gamtinių dujų terminalus, rezervuarus, mobiliuosius konteinerius, bunkerinius laivus ir baržas; |
| --- | --- |

(35)

iki 2025 m. turėtų būti suformuotas pagrindinis suskystintų gamtinių dujų
  , vandenilio ir amoniako
  pildymo punktų jūrų uostuose tinklas
  . Suskystintų gamtinių dujų infrastruktūros diegimą, dėl pereinamojo laikotarpio degalų vaidmens, turėtų lemti rinkos paklausa, kad būtų išvengta perteklinio turto ir nepakankamai naudojamų pajėgumų
  . Suskystintų gamtinių dujų pildymo punktai apima suskystintų gamtinių dujų terminalus, rezervuarus, mobiliuosius konteinerius, bunkerinius laivus ir baržas;

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

36 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (36) | tiekiant elektrą oro uoste stovintiems orlaiviams, skystieji degalai būtų pakeičiami reikalinga energija iš švaresnio šaltinio, gaunama orlaivyje (naudojant pagalbinę jėgainę) arba iš antžeminės jėgainės.
  Dėl
  to
  turėtų sumažėti
  išmetamų teršalų kiekis ir skleidžiamas triukšmas,
  pagerėti
  oro kokybė ir
  sumažėti
  poveikis klimato kaitai. Todėl vykdant visus komercinius skrydžius turėtų būti galima TEN-T tinklo oro uostuose naudotis išoriniu elektros tiekimu stovint prie vartų arba nutolusiose stovėjimo aikštelėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(36)

tiekiant elektrą oro uoste stovintiems orlaiviams, skystieji degalai būtų pakeičiami reikalinga energija iš švaresnio šaltinio, gaunama orlaivyje (naudojant pagalbinę jėgainę) arba iš antžeminės jėgainės.
  Dėl
  to
  turėtų sumažėti
  išmetamų teršalų kiekis ir skleidžiamas triukšmas,
  pagerėti
  oro kokybė ir
  sumažėti
  poveikis klimato kaitai. Todėl vykdant visus komercinius skrydžius turėtų būti galima TEN-T tinklo oro uostuose naudotis išoriniu elektros tiekimu stovint prie vartų arba nutolusiose stovėjimo aikštelėse;

| (36) | tiekiant elektrą oro uoste stovintiems orlaiviams, skystieji degalai būtų pakeičiami reikalinga energija iš švaresnio šaltinio, gaunama orlaivyje (naudojant pagalbinę jėgainę) arba iš antžeminės jėgainės.
  Todėl vykdant visus komercinius skrydžius, apimtus šiuo reglamentu, turėtų būti oro uostuose naudojamasi išoriniu elektros tiekimu stovint prie vartų arba nutolusiose stovėjimo aikštelėse. Be to, siekiant, kad komerciniai keleiviniai orlaiviai stovėdami visiškai išjungtų variklius, reikėtų atsižvelgti į išankstinio oro kondicionavimo (angl. PCA) sistemas pagrindiniuose TEN-T oro uostuose. Dėl to sumažėtų
  išmetamų teršalų kiekis ir skleidžiamas triukšmas,
  pagerėtų
  oro kokybė ir
  sumažėtų
  poveikis klimato kaitai. Todėl vykdant visus komercinius skrydžius turėtų būti galima TEN-T tinklo oro uostuose naudotis išoriniu elektros tiekimu
  bei išankstinio oro kondicionavimo sistemomis
  stovint prie vartų arba nutolusiose stovėjimo aikštelėse; |
| --- | --- |

(36)

tiekiant elektrą oro uoste stovintiems orlaiviams, skystieji degalai būtų pakeičiami reikalinga energija iš švaresnio šaltinio, gaunama orlaivyje (naudojant pagalbinę jėgainę) arba iš antžeminės jėgainės.
  Todėl vykdant visus komercinius skrydžius, apimtus šiuo reglamentu, turėtų būti oro uostuose naudojamasi išoriniu elektros tiekimu stovint prie vartų arba nutolusiose stovėjimo aikštelėse. Be to, siekiant, kad komerciniai keleiviniai orlaiviai stovėdami visiškai išjungtų variklius, reikėtų atsižvelgti į išankstinio oro kondicionavimo (angl. PCA) sistemas pagrindiniuose TEN-T oro uostuose. Dėl to sumažėtų
  išmetamų teršalų kiekis ir skleidžiamas triukšmas,
  pagerėtų
  oro kokybė ir
  sumažėtų
  poveikis klimato kaitai. Todėl vykdant visus komercinius skrydžius turėtų būti galima TEN-T tinklo oro uostuose naudotis išoriniu elektros tiekimu
  bei išankstinio oro kondicionavimo sistemomis
  stovint prie vartų arba nutolusiose stovėjimo aikštelėse;

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

37 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (37) | pagal Direktyvos 2014/94/ES 3 straipsnį valstybės narės parengė nacionalines politikos sistemas, kuriose nustatyti jų tikslai ir planai siekiant užtikrinti, kad tie tikslai būtų pasiekti. Tiek nacionalinės politikos sistemos vertinimas, tiek Direktyvos 2014/94/ES vertinimas išryškino, kad valstybėse narėse reikia platesnio užmojo ir geriau koordinuoto požiūrio, atsižvelgiant į tikėtiną greitesnį alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių, visų pirma elektrinių transporto priemonių, naudojimo masto didėjimą. Be to, siekiant įgyvendinti Europos žaliojo kurso užmojus, reikės visų rūšių transporto naudojamo
  iškastinio
  kuro alternatyvų. Esamos nacionalinės politikos sistemos turėtų būti peržiūrėtos, kad būtų aiškiai nurodyta, kaip valstybės narės ketina patenkinti daug didesnį viešosios įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros poreikį, nustatytą privalomais tikslais. Peržiūrėtos sistemos turėtų vienodai apimti visas transporto rūšis, įskaitant tas, kurioms nenustatyti privalomi diegimo tikslai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(37)

pagal Direktyvos 2014/94/ES 3 straipsnį valstybės narės parengė nacionalines politikos sistemas, kuriose nustatyti jų tikslai ir planai siekiant užtikrinti, kad tie tikslai būtų pasiekti. Tiek nacionalinės politikos sistemos vertinimas, tiek Direktyvos 2014/94/ES vertinimas išryškino, kad valstybėse narėse reikia platesnio užmojo ir geriau koordinuoto požiūrio, atsižvelgiant į tikėtiną greitesnį alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių, visų pirma elektrinių transporto priemonių, naudojimo masto didėjimą. Be to, siekiant įgyvendinti Europos žaliojo kurso užmojus, reikės visų rūšių transporto naudojamo
  iškastinio
  kuro alternatyvų. Esamos nacionalinės politikos sistemos turėtų būti peržiūrėtos, kad būtų aiškiai nurodyta, kaip valstybės narės ketina patenkinti daug didesnį viešosios įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros poreikį, nustatytą privalomais tikslais. Peržiūrėtos sistemos turėtų vienodai apimti visas transporto rūšis, įskaitant tas, kurioms nenustatyti privalomi diegimo tikslai;

| (37) | pagal Direktyvos 2014/94/ES 3 straipsnį valstybės narės parengė nacionalines politikos sistemas, kuriose nustatyti jų tikslai ir planai siekiant užtikrinti, kad tie tikslai būtų pasiekti. Tiek nacionalinės politikos sistemos vertinimas, tiek Direktyvos 2014/94/ES vertinimas išryškino, kad valstybėse narėse reikia platesnio užmojo ir geriau koordinuoto požiūrio, atsižvelgiant į tikėtiną greitesnį alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių, visų pirma elektrinių transporto priemonių, naudojimo masto didėjimą. Be to, siekiant įgyvendinti Europos žaliojo kurso užmojus
  ir Sąjungos poveikio klimatui tikslą
  ,
  turėtų būti palaipsniui atsisakyta iškastinio kuro ir
  reikės
  tvarių
  visų rūšių transporto naudojamo kuro alternatyvų. Esamos nacionalinės politikos sistemos turėtų būti peržiūrėtos, kad būtų aiškiai nurodyta, kaip valstybės narės ketina patenkinti daug didesnį viešosios įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros poreikį, nustatytą privalomais tikslais.
  Nacionalinės politikos sistemos turėtų būti grindžiamos teritorijos analize, nustatant skirtingus poreikius ir atsižvelgiant, jei reikalinga, į esamus regioninius ir vietos planus dėl įkrovimo ir degalų pildymo stočių infrastruktūros. Dėmesys turėtų būti skiriamas kaimo vietovėms, kad būtų užtikrintas visiškas tokios infrastruktūros prieinamumas. Be to,
  peržiūrėtos sistemos turėtų vienodai apimti visas transporto rūšis, įskaitant tas, kurioms nenustatyti privalomi diegimo tikslai; |
| --- | --- |

(37)

pagal Direktyvos 2014/94/ES 3 straipsnį valstybės narės parengė nacionalines politikos sistemas, kuriose nustatyti jų tikslai ir planai siekiant užtikrinti, kad tie tikslai būtų pasiekti. Tiek nacionalinės politikos sistemos vertinimas, tiek Direktyvos 2014/94/ES vertinimas išryškino, kad valstybėse narėse reikia platesnio užmojo ir geriau koordinuoto požiūrio, atsižvelgiant į tikėtiną greitesnį alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių, visų pirma elektrinių transporto priemonių, naudojimo masto didėjimą. Be to, siekiant įgyvendinti Europos žaliojo kurso užmojus
  ir Sąjungos poveikio klimatui tikslą
  ,
  turėtų būti palaipsniui atsisakyta iškastinio kuro ir
  reikės
  tvarių
  visų rūšių transporto naudojamo kuro alternatyvų. Esamos nacionalinės politikos sistemos turėtų būti peržiūrėtos, kad būtų aiškiai nurodyta, kaip valstybės narės ketina patenkinti daug didesnį viešosios įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros poreikį, nustatytą privalomais tikslais.
  Nacionalinės politikos sistemos turėtų būti grindžiamos teritorijos analize, nustatant skirtingus poreikius ir atsižvelgiant, jei reikalinga, į esamus regioninius ir vietos planus dėl įkrovimo ir degalų pildymo stočių infrastruktūros. Dėmesys turėtų būti skiriamas kaimo vietovėms, kad būtų užtikrintas visiškas tokios infrastruktūros prieinamumas. Be to,
  peržiūrėtos sistemos turėtų vienodai apimti visas transporto rūšis, įskaitant tas, kurioms nenustatyti privalomi diegimo tikslai;

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

38 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (38) | glaudžiai bendradarbiaujant su regioninėmis bei vietos valdžios institucijomis ir susijusiais pramonės subjektais, taip pat atsižvelgiant į mažųjų ir vidutinių įmonių poreikius, nacionalinės politikos sistemos turėtų apimti veiksmus alternatyviųjų degalų rinkos plėtrai remti, įskaitant būtinos infrastruktūros įdiegimą. Be to, peržiūrėtose sistemose turėtų būti aprašyta bendra nacionalinė tokios infrastruktūros planavimo, leidimų išdavimo ir viešųjų pirkimų sistema, įskaitant nustatytas kliūtis ir veiksmus joms pašalinti, kad būtų galima greičiau įdiegti infrastruktūrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(38)

glaudžiai bendradarbiaujant su regioninėmis bei vietos valdžios institucijomis ir susijusiais pramonės subjektais, taip pat atsižvelgiant į mažųjų ir vidutinių įmonių poreikius, nacionalinės politikos sistemos turėtų apimti veiksmus alternatyviųjų degalų rinkos plėtrai remti, įskaitant būtinos infrastruktūros įdiegimą. Be to, peržiūrėtose sistemose turėtų būti aprašyta bendra nacionalinė tokios infrastruktūros planavimo, leidimų išdavimo ir viešųjų pirkimų sistema, įskaitant nustatytas kliūtis ir veiksmus joms pašalinti, kad būtų galima greičiau įdiegti infrastruktūrą;

| (38) | glaudžiai bendradarbiaujant su regioninėmis bei vietos valdžios institucijomis ir susijusiais pramonės subjektais, taip pat atsižvelgiant į 
  socialiai teisingos pertvarkos poreikį bei į
  mažųjų ir vidutinių įmonių poreikius,
  persvarstytos
  nacionalinės politikos sistemos turėtų
  būti suderintos su Sąjungos klimato tikslais ir
  apimti
  išsamias rinkos ir eismo, ypač tranzitinio eismo, dalis, dažną duomenų stebėseną ir vertinimą, numatant rinkos prognozes ir
  veiksmus alternatyviųjų degalų rinkos plėtrai remti, įskaitant būtinos infrastruktūros įdiegimą. Be to, peržiūrėtose sistemose turėtų būti aprašyta bendra nacionalinė tokios infrastruktūros planavimo, leidimų išdavimo ir viešųjų pirkimų sistema, įskaitant nustatytas kliūtis ir veiksmus joms pašalinti, kad būtų galima greičiau įdiegti infrastruktūrą;
  Peržiūrėtose nacionalinėse politikos sistemose turėtų būti kuo labiau atsižvelgiama į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Valstybės narės turėtų atsižvelgti į neseniai paskelbtą rekomendaciją ir gaires dėl šio principo įgyvendinimo, kuriose paaiškinta, kaip planavimo, politikos ir investavimo sprendimais galima sumažinti energijos vartojimą įvairiuose pagrindiniuose sektoriuose, įskaitant transportą; |
| --- | --- |

(38)

glaudžiai bendradarbiaujant su regioninėmis bei vietos valdžios institucijomis ir susijusiais pramonės subjektais, taip pat atsižvelgiant į 
  socialiai teisingos pertvarkos poreikį bei į
  mažųjų ir vidutinių įmonių poreikius,
  persvarstytos
  nacionalinės politikos sistemos turėtų
  būti suderintos su Sąjungos klimato tikslais ir
  apimti
  išsamias rinkos ir eismo, ypač tranzitinio eismo, dalis, dažną duomenų stebėseną ir vertinimą, numatant rinkos prognozes ir
  veiksmus alternatyviųjų degalų rinkos plėtrai remti, įskaitant būtinos infrastruktūros įdiegimą. Be to, peržiūrėtose sistemose turėtų būti aprašyta bendra nacionalinė tokios infrastruktūros planavimo, leidimų išdavimo ir viešųjų pirkimų sistema, įskaitant nustatytas kliūtis ir veiksmus joms pašalinti, kad būtų galima greičiau įdiegti infrastruktūrą;
  Peržiūrėtose nacionalinėse politikos sistemose turėtų būti kuo labiau atsižvelgiama į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Valstybės narės turėtų atsižvelgti į neseniai paskelbtą rekomendaciją ir gaires dėl šio principo įgyvendinimo, kuriose paaiškinta, kaip planavimo, politikos ir investavimo sprendimais galima sumažinti energijos vartojimą įvairiuose pagrindiniuose sektoriuose, įskaitant transportą;

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

39 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (39) | Komisija turėtų sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms rengti ir įgyvendinti peržiūrėtas nacionalines politikos sistemas, valstybėms narėms keičiantis informacija bei geriausios praktikos pavyzdžiais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(39)

Komisija turėtų sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms rengti ir įgyvendinti peržiūrėtas nacionalines politikos sistemas, valstybėms narėms keičiantis informacija bei geriausios praktikos pavyzdžiais;

| (39) | Komisija turėtų sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms rengti ir įgyvendinti peržiūrėtas nacionalines politikos sistemas, valstybėms narėms
  bei regionų ir vietos valdžios institucijoms
  keičiantis informacija bei geriausios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

(39)

Komisija turėtų sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms rengti ir įgyvendinti peržiūrėtas nacionalines politikos sistemas, valstybėms narėms
  bei regionų ir vietos valdžios institucijoms
  keičiantis informacija bei geriausios praktikos pavyzdžiais;

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

40 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (40) | siekiant skatinti alternatyviųjų degalų naudojimą ir plėtoti atitinkamą infrastruktūrą, nacionalinės politikos sistemos turėtų apimti išsamias alternatyviųjų degalų propagavimo strategijas sektoriuose, kuriuose sunku mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, pavyzdžiui, aviacijos, jūrų transporto, vidaus vandenų transporto ir geležinkelių transporto tinklų segmentuose, kurie negali būti elektrifikuojami. Visų pirma valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su suinteresuotosiomis valstybėmis narėmis, turėtų parengti aiškias vidaus vandenų transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo TEN-T tinkle strategijas. Taip pat turėtų būti parengtos ilgalaikės TEN-T tinklo uostams ir TEN-T tinklo oro uostams skirtos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo strategijos, visų pirma daug dėmesio skiriant mažataršių ir netaršių laivų ir orlaivių infrastruktūros diegimui, taip pat geležinkelio linijoms, kurios nebus elektrifikuotos. Remdamasi tomis strategijomis, Komisija turėtų peržiūrėti šį reglamentą, kad tiems sektoriams būtų nustatyta daugiau privalomų tikslų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(40)

siekiant skatinti alternatyviųjų degalų naudojimą ir plėtoti atitinkamą infrastruktūrą, nacionalinės politikos sistemos turėtų apimti išsamias alternatyviųjų degalų propagavimo strategijas sektoriuose, kuriuose sunku mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, pavyzdžiui, aviacijos, jūrų transporto, vidaus vandenų transporto ir geležinkelių transporto tinklų segmentuose, kurie negali būti elektrifikuojami. Visų pirma valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su suinteresuotosiomis valstybėmis narėmis, turėtų parengti aiškias vidaus vandenų transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo TEN-T tinkle strategijas. Taip pat turėtų būti parengtos ilgalaikės TEN-T tinklo uostams ir TEN-T tinklo oro uostams skirtos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo strategijos, visų pirma daug dėmesio skiriant mažataršių ir netaršių laivų ir orlaivių infrastruktūros diegimui, taip pat geležinkelio linijoms, kurios nebus elektrifikuotos. Remdamasi tomis strategijomis, Komisija turėtų peržiūrėti šį reglamentą, kad tiems sektoriams būtų nustatyta daugiau privalomų tikslų;

| (40) | siekiant skatinti alternatyviųjų degalų naudojimą ir plėtoti atitinkamą infrastruktūrą, nacionalinės politikos sistemos turėtų apimti išsamias alternatyviųjų degalų propagavimo strategijas sektoriuose, kuriuose sunku mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, pavyzdžiui, aviacijos, jūrų transporto, vidaus vandenų transporto ir geležinkelių transporto tinklų segmentuose, kurie negali būti elektrifikuojami. Visų pirma valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su suinteresuotosiomis valstybėmis narėmis, turėtų parengti aiškias vidaus vandenų transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo TEN-T tinkle strategijas. Taip pat turėtų būti parengtos ilgalaikės TEN-T tinklo uostams ir TEN-T tinklo oro uostams skirtos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo strategijos, visų pirma daug dėmesio skiriant mažataršių ir netaršių laivų ir orlaivių infrastruktūros diegimui, taip pat geležinkelio linijoms, kurios nebus elektrifikuotos. Remdamasi tomis strategijomis
  ir atsižvelgdama į nacionalinės rinkos ir eismo dalies duomenis bei rinkos prognozes
  , Komisija turėtų peržiūrėti šį reglamentą, kad tiems sektoriams būtų nustatyta daugiau privalomų tikslų; |
| --- | --- |

(40)

siekiant skatinti alternatyviųjų degalų naudojimą ir plėtoti atitinkamą infrastruktūrą, nacionalinės politikos sistemos turėtų apimti išsamias alternatyviųjų degalų propagavimo strategijas sektoriuose, kuriuose sunku mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, pavyzdžiui, aviacijos, jūrų transporto, vidaus vandenų transporto ir geležinkelių transporto tinklų segmentuose, kurie negali būti elektrifikuojami. Visų pirma valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su suinteresuotosiomis valstybėmis narėmis, turėtų parengti aiškias vidaus vandenų transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo TEN-T tinkle strategijas. Taip pat turėtų būti parengtos ilgalaikės TEN-T tinklo uostams ir TEN-T tinklo oro uostams skirtos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo strategijos, visų pirma daug dėmesio skiriant mažataršių ir netaršių laivų ir orlaivių infrastruktūros diegimui, taip pat geležinkelio linijoms, kurios nebus elektrifikuotos. Remdamasi tomis strategijomis
  ir atsižvelgdama į nacionalinės rinkos ir eismo dalies duomenis bei rinkos prognozes
  , Komisija turėtų peržiūrėti šį reglamentą, kad tiems sektoriams būtų nustatyta daugiau privalomų tikslų;

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

40 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (40a) | nors elektrifikuota tik apie 56 proc. esamo Europos geležinkelių tinklo, elektra varomi traukiniai sudaro daugiau kaip 80 proc. visų nuvažiuotų traukiniais kilometrų. Tačiau apskaičiuota, kad šiuo metu eksploatuojama apie 6 000 dyzelinių traukinių. Kadangi jie yra priklausomi nuo iškastinio kuro, išmeta šiltnamio efektą sukeliančias dujas ir teršia orą. Todėl tolesnis alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimas geležinkelių sektoriuje, siekiant užtikrinti perėjimą nuo iškastiniu kuru varomų traukinių, yra būtinas ir neatidėliotinas siekiant užtikrinti, kad visi transporto sektoriai atliktų savo vaidmenį pereinant prie klimato požiūriu neutralios ekonomikos. Todėl tikslinga, kad šiame reglamente būtų nustatyti konkretūs tikslai. Geležinkelių sektoriui yra prieinamos įvairios technologijos, kuriomis siekiama atsisakyti dyzelinių traukinių, įskaitant tiesioginę elektrifikaciją, baterijomis varomus traukinius ir vandenilio naudojimą, kai dėl paslaugos ekonominio efektyvumo neįmanoma tiesiogiai elektrifikuoti segmento. Plėtojant šias technologijas valstybėse narėse turi būti įdiegta tinkama įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūra. Prieš jas diegdamos valstybės narės turėtų atidžiai įvertinti geriausias tokios infrastruktūros vietas ir visų pirma apsvarstyti galimybę jas įdiegti daugiarūšio transporto mazguose bei miestų transporto mazguose. Į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ turėtų būti visapusiškai atsižvelgiama priimant planavimo ir investavimo sprendimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(40a)

nors elektrifikuota tik apie 56 proc. esamo Europos geležinkelių tinklo, elektra varomi traukiniai sudaro daugiau kaip 80 proc. visų nuvažiuotų traukiniais kilometrų. Tačiau apskaičiuota, kad šiuo metu eksploatuojama apie 6 000 dyzelinių traukinių. Kadangi jie yra priklausomi nuo iškastinio kuro, išmeta šiltnamio efektą sukeliančias dujas ir teršia orą. Todėl tolesnis alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimas geležinkelių sektoriuje, siekiant užtikrinti perėjimą nuo iškastiniu kuru varomų traukinių, yra būtinas ir neatidėliotinas siekiant užtikrinti, kad visi transporto sektoriai atliktų savo vaidmenį pereinant prie klimato požiūriu neutralios ekonomikos. Todėl tikslinga, kad šiame reglamente būtų nustatyti konkretūs tikslai. Geležinkelių sektoriui yra prieinamos įvairios technologijos, kuriomis siekiama atsisakyti dyzelinių traukinių, įskaitant tiesioginę elektrifikaciją, baterijomis varomus traukinius ir vandenilio naudojimą, kai dėl paslaugos ekonominio efektyvumo neįmanoma tiesiogiai elektrifikuoti segmento. Plėtojant šias technologijas valstybėse narėse turi būti įdiegta tinkama įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūra. Prieš jas diegdamos valstybės narės turėtų atidžiai įvertinti geriausias tokios infrastruktūros vietas ir visų pirma apsvarstyti galimybę jas įdiegti daugiarūšio transporto mazguose bei miestų transporto mazguose. Į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ turėtų būti visapusiškai atsižvelgiama priimant planavimo ir investavimo sprendimus;

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

41 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (41) | valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su privačiojo sektoriaus subjektais, kurie turėtų atlikti svarbų vaidmenį remiant alternatyviųjų degalų infrastruktūros plėtrą, turėtų imtis įvairių
  reguliavimo ir ne
  reguliavimo paskatų
  ir
  priemonių, kad būtų pasiekti privalomi tikslai ir įgyvendintos jų nacionalinės politikos sistemos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(41)

valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su privačiojo sektoriaus subjektais, kurie turėtų atlikti svarbų vaidmenį remiant alternatyviųjų degalų infrastruktūros plėtrą, turėtų imtis įvairių
  reguliavimo ir ne
  reguliavimo paskatų
  ir
  priemonių, kad būtų pasiekti privalomi tikslai ir įgyvendintos jų nacionalinės politikos sistemos;

| (41) | valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su
  regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis bei
  privačiojo sektoriaus subjektais, kurie turėtų atlikti svarbų vaidmenį remiant
  ir finansuojant
  alternatyviųjų degalų infrastruktūros plėtrą, turėtų imtis įvairių
  rinka paremtų ir
  reguliavimo paskatų
  bei
  priemonių, kad būtų pasiekti privalomi tikslai ir įgyvendintos jų nacionalinės politikos sistemos; |
| --- | --- |

(41)

valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su
  regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis bei
  privačiojo sektoriaus subjektais, kurie turėtų atlikti svarbų vaidmenį remiant
  ir finansuojant
  alternatyviųjų degalų infrastruktūros plėtrą, turėtų imtis įvairių
  rinka paremtų ir
  reguliavimo paskatų
  bei
  priemonių, kad būtų pasiekti privalomi tikslai ir įgyvendintos jų nacionalinės politikos sistemos;

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

41 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (41b) | valstybės narės, siekdamos skatinti tvarių rūšių transportą, turėtų įvesti paskatų sistemas ir imtis visų būtinų priemonių. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas savivaldybių ar regionų valdžios institucijų vaidmeniui, nes jos gali palengvinti alternatyviuosius degalus naudojančių transporto priemonių plėtrą taikydamos specialias mokesčių paskatas, vykdydamos viešuosius pirkimus arba nustatydamos vietos eismo taisykles; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(41b)

valstybės narės, siekdamos skatinti tvarių rūšių transportą, turėtų įvesti paskatų sistemas ir imtis visų būtinų priemonių. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas savivaldybių ar regionų valdžios institucijų vaidmeniui, nes jos gali palengvinti alternatyviuosius degalus naudojančių transporto priemonių plėtrą taikydamos specialias mokesčių paskatas, vykdydamos viešuosius pirkimus arba nustatydamos vietos eismo taisykles;

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

42 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (42) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/33/EB (58) būtinoji nacionalinė viešųjų pirkimų dalis rezervuota žaliesiems ir netaršiems autobusams, kai žaliajame autobuse naudojami alternatyvieji degalai, kaip apibrėžta šio reglamento 2 straipsnio 3 punkte. Kadangi vis daugiau viešojo transporto institucijų ir vežėjų pereina prie žaliųjų ir netaršių autobusų, kad pasiektų tuos tikslus, valstybės narės į savo nacionalines politikos sistemas turėtų įtraukti kryptingą būtinos autobusų infrastruktūros propagavimą ir plėtojimą. Valstybės narės turėtų nustatyti ir išlaikyti tinkamas priemones, kuriomis būtų skatinamas įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros diegimas, taip pat ir skirtos priklausomiems transporto priemonių parkams ir visų pirma
  žaliesiems
  ir
  netaršiems autobusams vietos lygmeniu
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(42)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/33/EB (58) būtinoji nacionalinė viešųjų pirkimų dalis rezervuota žaliesiems ir netaršiems autobusams, kai žaliajame autobuse naudojami alternatyvieji degalai, kaip apibrėžta šio reglamento 2 straipsnio 3 punkte. Kadangi vis daugiau viešojo transporto institucijų ir vežėjų pereina prie žaliųjų ir netaršių autobusų, kad pasiektų tuos tikslus, valstybės narės į savo nacionalines politikos sistemas turėtų įtraukti kryptingą būtinos autobusų infrastruktūros propagavimą ir plėtojimą. Valstybės narės turėtų nustatyti ir išlaikyti tinkamas priemones, kuriomis būtų skatinamas įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros diegimas, taip pat ir skirtos priklausomiems transporto priemonių parkams ir visų pirma
  žaliesiems
  ir
  netaršiems autobusams vietos lygmeniu
  ;

| (42) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/33/EB (58) būtinoji nacionalinė viešųjų pirkimų dalis rezervuota žaliesiems ir netaršiems autobusams, kai žaliajame autobuse naudojami alternatyvieji degalai, kaip apibrėžta šio reglamento 2 straipsnio 3 punkte. Kadangi vis daugiau viešojo transporto institucijų ir vežėjų pereina prie žaliųjų ir netaršių autobusų, kad pasiektų tuos tikslus, valstybės narės į savo nacionalines politikos sistemas turėtų įtraukti kryptingą būtinos autobusų infrastruktūros propagavimą ir plėtojimą. Valstybės narės turėtų nustatyti ir išlaikyti tinkamas priemones, kuriomis būtų skatinamas įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros diegimas, taip pat ir skirtos priklausomiems transporto priemonių parkams ir visų pirma
  netaršiems autobusams, tolimojo susisiekimo autobusams
  ir
  dalijimosi automobiliais keliuose, ir turėtų turėti galimybę tokį diegimą įskaičiuoti į šiame reglamente nustatytus tikslus
  ; |
| --- | --- |

(42)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/33/EB (58) būtinoji nacionalinė viešųjų pirkimų dalis rezervuota žaliesiems ir netaršiems autobusams, kai žaliajame autobuse naudojami alternatyvieji degalai, kaip apibrėžta šio reglamento 2 straipsnio 3 punkte. Kadangi vis daugiau viešojo transporto institucijų ir vežėjų pereina prie žaliųjų ir netaršių autobusų, kad pasiektų tuos tikslus, valstybės narės į savo nacionalines politikos sistemas turėtų įtraukti kryptingą būtinos autobusų infrastruktūros propagavimą ir plėtojimą. Valstybės narės turėtų nustatyti ir išlaikyti tinkamas priemones, kuriomis būtų skatinamas įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros diegimas, taip pat ir skirtos priklausomiems transporto priemonių parkams ir visų pirma
  netaršiems autobusams, tolimojo susisiekimo autobusams
  ir
  dalijimosi automobiliais keliuose, ir turėtų turėti galimybę tokį diegimą įskaičiuoti į šiame reglamente nustatytus tikslus
  ;

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

43 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (43) | didėjant motorinių transporto priemonių degalų rūšių įvairovei ir kartu nuolat augant piliečių judėjimo keliais intensyvumui visoje Sąjungoje, transporto priemonių naudotojams būtina teikti aiškią ir lengvai suprantamą informaciją apie degalus, kurių galima įsipilti degalų pildymo punktuose, ir apie įvairių Sąjungos rinkoje siūlomų degalų arba įkrovimo prieigų suderinamumą su jų transporto priemonėmis. Valstybės narės turėtų turėti galimybę nuspręsti įgyvendinti tokias informavimo priemones atsižvelgdamos ir į transporto priemones, pateiktas rinkai
  iki 2016 m. lapkričio 18 d
  .; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(43)

didėjant motorinių transporto priemonių degalų rūšių įvairovei ir kartu nuolat augant piliečių judėjimo keliais intensyvumui visoje Sąjungoje, transporto priemonių naudotojams būtina teikti aiškią ir lengvai suprantamą informaciją apie degalus, kurių galima įsipilti degalų pildymo punktuose, ir apie įvairių Sąjungos rinkoje siūlomų degalų arba įkrovimo prieigų suderinamumą su jų transporto priemonėmis. Valstybės narės turėtų turėti galimybę nuspręsti įgyvendinti tokias informavimo priemones atsižvelgdamos ir į transporto priemones, pateiktas rinkai
  iki 2016 m. lapkričio 18 d
  .;

| (43) | didėjant motorinių transporto priemonių degalų rūšių įvairovei ir kartu nuolat augant piliečių judėjimo keliais intensyvumui visoje Sąjungoje, transporto priemonių naudotojams būtina teikti aiškią ir lengvai suprantamą informaciją apie degalus, kurių galima įsipilti degalų pildymo punktuose, ir apie įvairių Sąjungos rinkoje siūlomų degalų arba įkrovimo prieigų suderinamumą su jų transporto priemonėmis. Valstybės narės turėtų turėti galimybę nuspręsti įgyvendinti tokias informavimo priemones atsižvelgdamos ir į transporto priemones, pateiktas rinkai
  anksčiau
  . |
| --- | --- |

(43)

didėjant motorinių transporto priemonių degalų rūšių įvairovei ir kartu nuolat augant piliečių judėjimo keliais intensyvumui visoje Sąjungoje, transporto priemonių naudotojams būtina teikti aiškią ir lengvai suprantamą informaciją apie degalus, kurių galima įsipilti degalų pildymo punktuose, ir apie įvairių Sąjungos rinkoje siūlomų degalų arba įkrovimo prieigų suderinamumą su jų transporto priemonėmis. Valstybės narės turėtų turėti galimybę nuspręsti įgyvendinti tokias informavimo priemones atsižvelgdamos ir į transporto priemones, pateiktas rinkai
  anksčiau
  .

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

44 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (44) | paprasta ir lengvai palyginama informacija apie skirtingų rūšių degalų kainas galėtų būti svarbi transporto priemonių naudotojams, kad jie galėtų geriau įvertinti santykinę konkrečių rinkoje esančių degalų kainą. Todėl informacijos tikslais visose atitinkamose degalinėse turėtų būti pateiktas tam tikrų alternatyviųjų degalų ir įprastinių degalų vieneto kainų palyginimas, kai lyginama degalų, reikalingų 100 km nuvažiuoti, kaina; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(44)

paprasta ir lengvai palyginama informacija apie skirtingų rūšių degalų kainas galėtų būti svarbi transporto priemonių naudotojams, kad jie galėtų geriau įvertinti santykinę konkrečių rinkoje esančių degalų kainą. Todėl informacijos tikslais visose atitinkamose degalinėse turėtų būti pateiktas tam tikrų alternatyviųjų degalų ir įprastinių degalų vieneto kainų palyginimas, kai lyginama degalų, reikalingų 100 km nuvažiuoti, kaina;

| (44) | paprasta ir lengvai palyginama informacija apie skirtingų rūšių degalų kainas galėtų būti svarbi transporto priemonių naudotojams, kad jie galėtų geriau įvertinti santykinę konkrečių rinkoje esančių degalų kainą. Todėl informacijos tikslais visose atitinkamose degalinėse turėtų būti pateiktas tam tikrų alternatyviųjų degalų ir įprastinių degalų vieneto kainų palyginimas, kai lyginama degalų, reikalingų 100 km nuvažiuoti, kaina
  . Vartotojams turėtų būti aišku, kad šis kainų palyginimas yra susijęs su vidutinėmis kuro kainomis valstybėje narėje, kurios gali skirtis nuo faktinių kainų atitinkamoje degalinėje. Be to, už elektros energijos ad hoc įkrovimą ir vandenilio degalų pildymą kaina [atitinkamoje stotyje taip pat turėtų būti nurodyta atitinkamai už kWh ir už kilogramą; |
| --- | --- |

(44)

paprasta ir lengvai palyginama informacija apie skirtingų rūšių degalų kainas galėtų būti svarbi transporto priemonių naudotojams, kad jie galėtų geriau įvertinti santykinę konkrečių rinkoje esančių degalų kainą. Todėl informacijos tikslais visose atitinkamose degalinėse turėtų būti pateiktas tam tikrų alternatyviųjų degalų ir įprastinių degalų vieneto kainų palyginimas, kai lyginama degalų, reikalingų 100 km nuvažiuoti, kaina
  . Vartotojams turėtų būti aišku, kad šis kainų palyginimas yra susijęs su vidutinėmis kuro kainomis valstybėje narėje, kurios gali skirtis nuo faktinių kainų atitinkamoje degalinėje. Be to, už elektros energijos ad hoc įkrovimą ir vandenilio degalų pildymą kaina [atitinkamoje stotyje taip pat turėtų būti nurodyta atitinkamai už kWh ir už kilogramą;

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

46 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (46) | duomenims turėtų tekti svarbus vaidmuo užtikrinant tinkamą įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros veikimą. Šių duomenų teikimo forma, dažnumas ir kokybė ir jų prieinamumas turėtų lemti bendrą alternatyviųjų degalų infrastruktūros ekosistemos, atitinkančios naudotojų poreikius, kokybę. Be to, tie duomenys turėtų būti nuosekliai prieinami visose valstybėse narėse. Todėl duomenys turėtų būti teikiami laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2010/40/ES (59) nustatytų nacionaliniams prieigos punktams taikomų reikalavimų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(46)

duomenims turėtų tekti svarbus vaidmuo užtikrinant tinkamą įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros veikimą. Šių duomenų teikimo forma, dažnumas ir kokybė ir jų prieinamumas turėtų lemti bendrą alternatyviųjų degalų infrastruktūros ekosistemos, atitinkančios naudotojų poreikius, kokybę. Be to, tie duomenys turėtų būti nuosekliai prieinami visose valstybėse narėse. Todėl duomenys turėtų būti teikiami laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2010/40/ES (59) nustatytų nacionaliniams prieigos punktams taikomų reikalavimų;

| (46) | duomenims turėtų tekti svarbus vaidmuo užtikrinant tinkamą įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros veikimą. Šių duomenų teikimo forma, dažnumas ir kokybė ir jų prieinamumas turėtų lemti bendrą alternatyviųjų degalų infrastruktūros ekosistemos, atitinkančios naudotojų poreikius, kokybę. Be to, tie duomenys turėtų būti nuosekliai prieinami visose valstybėse narėse. Todėl duomenys turėtų būti teikiami
  atviru formatu,
  laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2010/40/ES (59) nustatytų nacionaliniams prieigos punktams taikomų reikalavimų;
  Dėl paslaugų, teikiančių galimybę sklandžiai keliauti visoje Sąjungoje, taip pat turėtų būti sukurta bendra Sąjungos sistema, į kurią būtų įkelta standartizuota informacija iš nacionalinių sistemų; Todėl Komisija turėtų Sąjungos lygmeniu įsteigti bendrą Europos prieigos punktą, kuris veiktų kaip duomenų vartai galutiniams naudotojams ir judumo paslaugų teikėjams, kad jie galėtų lengvai susipažinti su atitinkamais nacionaliniuose prieigos punktuose saugomais duomenimis. Kai įmanoma, jis turėtų būti suderinamas ir sąveikus su esamomis valstybių narių sukurtomis informacinėmis bei rezervavimo sistemomis. Europos prieigos punktas galėtų padėti vartotojams geriau palyginti viešųjų įkrovimo ir degalų pildymo operatorių kainas vidaus rinkoje ir suteikti naudotojams informacijos apie degalų pildymo punktų ir įkrovimo prieigų prieinamumą bei prieinamumą, laukimo laiką ir likusius alternatyviųjų degalų pajėgumus. Tai padėtų išvengti eismo trikdžių ir būtų naudinga kelių eismo saugai. Ši informacija turėtų būti prieinama per viešą, atnaujintą, patogią naudoti, prieinamą ir daugiakalbę sąsają ES lygmeniu. |
| --- | --- |

(46)

duomenims turėtų tekti svarbus vaidmuo užtikrinant tinkamą įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros veikimą. Šių duomenų teikimo forma, dažnumas ir kokybė ir jų prieinamumas turėtų lemti bendrą alternatyviųjų degalų infrastruktūros ekosistemos, atitinkančios naudotojų poreikius, kokybę. Be to, tie duomenys turėtų būti nuosekliai prieinami visose valstybėse narėse. Todėl duomenys turėtų būti teikiami
  atviru formatu,
  laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2010/40/ES (59) nustatytų nacionaliniams prieigos punktams taikomų reikalavimų;
  Dėl paslaugų, teikiančių galimybę sklandžiai keliauti visoje Sąjungoje, taip pat turėtų būti sukurta bendra Sąjungos sistema, į kurią būtų įkelta standartizuota informacija iš nacionalinių sistemų; Todėl Komisija turėtų Sąjungos lygmeniu įsteigti bendrą Europos prieigos punktą, kuris veiktų kaip duomenų vartai galutiniams naudotojams ir judumo paslaugų teikėjams, kad jie galėtų lengvai susipažinti su atitinkamais nacionaliniuose prieigos punktuose saugomais duomenimis. Kai įmanoma, jis turėtų būti suderinamas ir sąveikus su esamomis valstybių narių sukurtomis informacinėmis bei rezervavimo sistemomis. Europos prieigos punktas galėtų padėti vartotojams geriau palyginti viešųjų įkrovimo ir degalų pildymo operatorių kainas vidaus rinkoje ir suteikti naudotojams informacijos apie degalų pildymo punktų ir įkrovimo prieigų prieinamumą bei prieinamumą, laukimo laiką ir likusius alternatyviųjų degalų pajėgumus. Tai padėtų išvengti eismo trikdžių ir būtų naudinga kelių eismo saugai. Ši informacija turėtų būti prieinama per viešą, atnaujintą, patogią naudoti, prieinamą ir daugiakalbę sąsają ES lygmeniu.

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

52 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (52) | taikydama šį reglamentą Komisija turėtų konsultuotis su atitinkamomis ekspertų grupėmis, visų pirma su Darniojo transporto forumu ir Europos tvarios laivybos forumu. Tokios konsultacijos su ekspertais ypač svarbios, kai Komisija ketina priimti deleguotuosius arba įgyvendinimo aktus pagal šį reglamentą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(52)

taikydama šį reglamentą Komisija turėtų konsultuotis su atitinkamomis ekspertų grupėmis, visų pirma su Darniojo transporto forumu ir Europos tvarios laivybos forumu. Tokios konsultacijos su ekspertais ypač svarbios, kai Komisija ketina priimti deleguotuosius arba įgyvendinimo aktus pagal šį reglamentą;

| (52) | taikydama šį reglamentą Komisija turėtų konsultuotis su
  įvairiomis organizacijomis ir suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant vartotojų grupes, savivaldybes, miestus ir regionus, bet jais neapsiribojant, taip pat su
  atitinkamomis ekspertų grupėmis, visų pirma su Darniojo transporto forumu ir Europos tvarios laivybos forumu. Tokios konsultacijos su ekspertais ypač svarbios, kai Komisija ketina priimti deleguotuosius arba įgyvendinimo aktus pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

(52)

taikydama šį reglamentą Komisija turėtų konsultuotis su
  įvairiomis organizacijomis ir suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant vartotojų grupes, savivaldybes, miestus ir regionus, bet jais neapsiribojant, taip pat su
  atitinkamomis ekspertų grupėmis, visų pirma su Darniojo transporto forumu ir Europos tvarios laivybos forumu. Tokios konsultacijos su ekspertais ypač svarbios, kai Komisija ketina priimti deleguotuosius arba įgyvendinimo aktus pagal šį reglamentą;

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

53 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (53) | alternatyviųjų degalų infrastruktūra yra sparčiai besiplėtojanti sritis. Bendrąją alternatyviųjų degalų infrastruktūros rinką trukdo bendrų techninių specifikacijų stoka Todėl pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų nustatytos techninės specifikacijos tose srityse, kuriose bendrų techninių specifikacijų dar nėra, bet jos būtinos. Visų pirma tai turėtų apimti elektrinės transporto priemonės ir įkrovimo prieigos ryšį, įkrovimo prieigos ir įkrovimo programinės įrangos valdymo sistemos (galinės sistemos) ryšį; ryšį, susijusį su elektrinių transporto priemonių tarptinklinio ryšio paslauga, ir ryšį su elektros tinklu. Taip pat būtina apibrėžti tinkamą valdymo sistemą ir įvairių subjektų, dalyvaujančių
  ryšio tarp
  transporto
  priemonės ir elektros tinklo
  ekosistemoje, vaidmenis
  . Be to
  ,
  reikia atsižvelgti į besiformuojančias technologines naujoves
  , pavyzdžiui,
  elektrifikuotojo kelio
  sistemas. Kalbant apie duomenų teikimą, būtina nustatyti papildomų rūšių duomenis ir technines specifikacijas, susijusias su šių duomenų pateikimo ir prieinamumo forma, dažnumu ir kokybe; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(53)

alternatyviųjų degalų infrastruktūra yra sparčiai besiplėtojanti sritis. Bendrąją alternatyviųjų degalų infrastruktūros rinką trukdo bendrų techninių specifikacijų stoka Todėl pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų nustatytos techninės specifikacijos tose srityse, kuriose bendrų techninių specifikacijų dar nėra, bet jos būtinos. Visų pirma tai turėtų apimti elektrinės transporto priemonės ir įkrovimo prieigos ryšį, įkrovimo prieigos ir įkrovimo programinės įrangos valdymo sistemos (galinės sistemos) ryšį; ryšį, susijusį su elektrinių transporto priemonių tarptinklinio ryšio paslauga, ir ryšį su elektros tinklu. Taip pat būtina apibrėžti tinkamą valdymo sistemą ir įvairių subjektų, dalyvaujančių
  ryšio tarp
  transporto
  priemonės ir elektros tinklo
  ekosistemoje, vaidmenis
  . Be to
  ,
  reikia atsižvelgti į besiformuojančias technologines naujoves
  , pavyzdžiui,
  elektrifikuotojo kelio
  sistemas. Kalbant apie duomenų teikimą, būtina nustatyti papildomų rūšių duomenis ir technines specifikacijas, susijusias su šių duomenų pateikimo ir prieinamumo forma, dažnumu ir kokybe;

| (53) | alternatyviųjų degalų infrastruktūra yra sparčiai besiplėtojanti sritis. Bendrąją alternatyviųjų degalų infrastruktūros rinką trukdo bendrų techninių specifikacijų stoka Todėl pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų nustatytos techninės specifikacijos tose srityse, kuriose bendrų techninių specifikacijų dar nėra, bet jos būtinos. Visų pirma tai turėtų apimti elektrinės transporto priemonės ir įkrovimo prieigos ryšį, įkrovimo prieigos ir įkrovimo programinės įrangos valdymo sistemos (galinės sistemos) ryšį; ryšį, susijusį su elektrinių transporto priemonių tarptinklinio ryšio paslauga, ir ryšį su elektros tinklu
  , kartu užtikrinant aukšto lygio kibernetinį saugumą ir reikiamą naudotojų duomenų apsaugą
  . Taip pat būtina
  skubiai
  apibrėžti tinkamą valdymo sistemą ir įvairių subjektų, dalyvaujančių transporto
  priemonių tarpusavio ryšio
  ekosistemoje, vaidmenis
  , kartu atsižvelgiant į naujus technologinius pokyčius
  ,
  turinčius didelį išmetamo ŠESD kiekio mažinimo potencialą
  , pavyzdžiui,
  elektrinių kelių
  sistemas
  (EDR), visų pirma indukcinius ir orinio kontaktinio tinklo šablonus, ir juos remiant
  . Kalbant apie duomenų teikimą, būtina nustatyti papildomų rūšių duomenis ir technines specifikacijas, susijusias su šių duomenų pateikimo ir prieinamumo forma, dažnumu ir kokybe;
  Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(53)

alternatyviųjų degalų infrastruktūra yra sparčiai besiplėtojanti sritis. Bendrąją alternatyviųjų degalų infrastruktūros rinką trukdo bendrų techninių specifikacijų stoka Todėl pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų nustatytos techninės specifikacijos tose srityse, kuriose bendrų techninių specifikacijų dar nėra, bet jos būtinos. Visų pirma tai turėtų apimti elektrinės transporto priemonės ir įkrovimo prieigos ryšį, įkrovimo prieigos ir įkrovimo programinės įrangos valdymo sistemos (galinės sistemos) ryšį; ryšį, susijusį su elektrinių transporto priemonių tarptinklinio ryšio paslauga, ir ryšį su elektros tinklu
  , kartu užtikrinant aukšto lygio kibernetinį saugumą ir reikiamą naudotojų duomenų apsaugą
  . Taip pat būtina
  skubiai
  apibrėžti tinkamą valdymo sistemą ir įvairių subjektų, dalyvaujančių transporto
  priemonių tarpusavio ryšio
  ekosistemoje, vaidmenis
  , kartu atsižvelgiant į naujus technologinius pokyčius
  ,
  turinčius didelį išmetamo ŠESD kiekio mažinimo potencialą
  , pavyzdžiui,
  elektrinių kelių
  sistemas
  (EDR), visų pirma indukcinius ir orinio kontaktinio tinklo šablonus, ir juos remiant
  . Kalbant apie duomenų teikimą, būtina nustatyti papildomų rūšių duomenis ir technines specifikacijas, susijusias su šių duomenų pateikimo ir prieinamumo forma, dažnumu ir kokybe;
  Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

54 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (54a) | atsižvelgiant į tai, kad taikant šį reglamentą paveiktuose sektoriuose atsiras papildomų reikalavimų laikymosi išlaidų, reikia imtis kompensuojamųjų veiksmų, kad nepadidėtų bendra reglamentavimo našta. Todėl Komisija turėtų būti įpareigota iki šio reglamento įsigaliojimo pateikti pasiūlymus, kuriais būtų kompensuojama šiuo reglamentu nustatyta reguliavimo našta, peržiūrint arba panaikinant kitų ES reglamentų nuostatas, dėl kurių atitinkamuose sektoriuose patiriamos nereikalingos reikalavimų laikymosi išlaidos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(54a)

atsižvelgiant į tai, kad taikant šį reglamentą paveiktuose sektoriuose atsiras papildomų reikalavimų laikymosi išlaidų, reikia imtis kompensuojamųjų veiksmų, kad nepadidėtų bendra reglamentavimo našta. Todėl Komisija turėtų būti įpareigota iki šio reglamento įsigaliojimo pateikti pasiūlymus, kuriais būtų kompensuojama šiuo reglamentu nustatyta reguliavimo našta, peržiūrint arba panaikinant kitų ES reglamentų nuostatas, dėl kurių atitinkamuose sektoriuose patiriamos nereikalingos reikalavimų laikymosi išlaidos;

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Šiuo reglamentu nustatomi
  privalomi
  nacionaliniai tikslai, kad Sąjungoje būtų įdiegta pakankama alternatyviųjų degalų infrastruktūra, skirta kelių transporto priemonėms, laivams ir oro uoste stovintiems orlaiviams. Juo nustatomos alternatyviųjų degalų infrastruktūros naudotojų informavimo, duomenų teikimo ir mokėjimo reikalavimų bendros techninės specifikacijos ir reikalavimai. | 1.   Šiuo reglamentu nustatomi
  minimalūs
  nacionaliniai tikslai, kad Sąjungoje būtų įdiegta pakankama alternatyviųjų degalų infrastruktūra, skirta kelių transporto priemonėms, laivams
  , traukiniams
  ir oro uoste stovintiems orlaiviams. Juo nustatomos alternatyviųjų degalų infrastruktūros naudotojų informavimo, duomenų teikimo ir mokėjimo reikalavimų bendros techninės specifikacijos ir reikalavimai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Šiuo reglamentu nustatomi
  privalomi
  nacionaliniai tikslai, kad Sąjungoje būtų įdiegta pakankama alternatyviųjų degalų infrastruktūra, skirta kelių transporto priemonėms, laivams ir oro uoste stovintiems orlaiviams. Juo nustatomos alternatyviųjų degalų infrastruktūros naudotojų informavimo, duomenų teikimo ir mokėjimo reikalavimų bendros techninės specifikacijos ir reikalavimai.

1.   Šiuo reglamentu nustatomi
  minimalūs
  nacionaliniai tikslai, kad Sąjungoje būtų įdiegta pakankama alternatyviųjų degalų infrastruktūra, skirta kelių transporto priemonėms, laivams
  , traukiniams
  ir oro uoste stovintiems orlaiviams. Juo nustatomos alternatyviųjų degalų infrastruktūros naudotojų informavimo, duomenų teikimo ir mokėjimo reikalavimų bendros techninės specifikacijos ir reikalavimai.

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 3 dalis

1 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Šiuo reglamentu nustatomas ataskaitų teikimo mechanizmas bendradarbiavimui skatinti ir užtikrinamas patikimas pažangos stebėjimas. Mechanizmą sudaro struktūrizuotas, skaidrus, kartotinis Komisijos
  ir
  valstybių narių tarpusavio procesas, kad būtų užbaigtos rengti ir vėliau įgyvendintos nacionalinės politikos sistemos ir kad Komisija imtųsi atitinkamų veiksmų. | 3.   Šiuo reglamentu nustatomas ataskaitų teikimo mechanizmas bendradarbiavimui skatinti ir užtikrinamas patikimas pažangos stebėjimas. Mechanizmą sudaro struktūrizuotas, skaidrus, kartotinis
  daugiapakopiu valdymu pagrįstas
  Komisijos, valstybių narių
  ir regionų bei vietos institucijų
  tarpusavio procesas, kad
  , atsižvelgiant į esamas vietos ir regionines alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo strategijas,
  būtų užbaigtos rengti ir vėliau įgyvendintos nacionalinės politikos sistemos ir kad Komisija imtųsi atitinkamų veiksmų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Šiuo reglamentu nustatomas ataskaitų teikimo mechanizmas bendradarbiavimui skatinti ir užtikrinamas patikimas pažangos stebėjimas. Mechanizmą sudaro struktūrizuotas, skaidrus, kartotinis Komisijos
  ir
  valstybių narių tarpusavio procesas, kad būtų užbaigtos rengti ir vėliau įgyvendintos nacionalinės politikos sistemos ir kad Komisija imtųsi atitinkamų veiksmų.

3.   Šiuo reglamentu nustatomas ataskaitų teikimo mechanizmas bendradarbiavimui skatinti ir užtikrinamas patikimas pažangos stebėjimas. Mechanizmą sudaro struktūrizuotas, skaidrus, kartotinis
  daugiapakopiu valdymu pagrįstas
  Komisijos, valstybių narių
  ir regionų bei vietos institucijų
  tarpusavio procesas, kad
  , atsižvelgiant į esamas vietos ir regionines alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo strategijas,
  būtų užbaigtos rengti ir vėliau įgyvendintos nacionalinės politikos sistemos ir kad Komisija imtųsi atitinkamų veiksmų.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 2 a punktas (naujas)

2 straipsnio 1 dalies 2 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a) | TEN-T tinklo dalis – naudojamos elektros įkrovimo stotelės ir vandenilio pildymo stotelės, kurios yra TEN-T tinkle arba ne toliau kaip 1,5  km atstumu nuo artimiausio TEN-T kelio išvažiavimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a)

2a)

TEN-T tinklo dalis – naudojamos elektros įkrovimo stotelės ir vandenilio pildymo stotelės, kurios yra TEN-T tinkle arba ne toliau kaip 1,5  km atstumu nuo artimiausio TEN-T kelio išvažiavimo;

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a papunkčio įžanginė dalis

2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a papunkčio įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | netaršioms transporto priemonėms skirti alternatyvieji degalai: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

netaršioms transporto priemonėms skirti alternatyvieji degalai:

| a) | netaršioms transporto priemonėms
  , laivams ir orlaiviams
  skirti alternatyvieji degalai: |
| --- | --- |

a)

netaršioms transporto priemonėms
  , laivams ir orlaiviams
  skirti alternatyvieji degalai:

, laivams ir orlaiviams

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 3 punkto b papunkčio 1 įtrauka

2 straipsnio 1 dalies 3 punkto b papunkčio 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | biomasės kuras ir biodegalai,
  apibrėžti
  Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio 27 ir 33 punktuose, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

biomasės kuras ir biodegalai,
  apibrėžti
  Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio 27 ir 33 punktuose,

apibrėžti

| — | biomasės kuras
  , įskaitant biodujas,
  ir biodegalai,
  kaip apibrėžta
  Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio 27
  , 28
  ir 33 punktuose, |
| --- | --- |

—

biomasės kuras
  , įskaitant biodujas,
  ir biodegalai,
  kaip apibrėžta
  Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio 27
  , 28
  ir 33 punktuose,

, įskaitant biodujas,

kaip apibrėžta

, 28

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 3 punkto c papunkčio įžanginė dalis

2 straipsnio 1 dalies 3 punkto c papunkčio įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | pereinamuoju etapu – alternatyvusis iškastinis kuras: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

pereinamuoju etapu – alternatyvusis iškastinis kuras:

| c) | ribotu
  pereinamuoju etapu – alternatyvusis iškastinis kuras: |
| --- | --- |

c)

ribotu
  pereinamuoju etapu – alternatyvusis iškastinis kuras:

ribotu

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 9 a dalis (nauja)

2 straipsnio 1 dalies 9 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a) | piliečių energetikos bendruomenė – bendruomenė, apibrėžta Direktyvos (ES) 2019/944 2 straipsnio 11 punkte; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9a)

9a)

piliečių energetikos bendruomenė – bendruomenė, apibrėžta Direktyvos (ES) 2019/944 2 straipsnio 11 punkte;

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 17 punktas

2 straipsnio 1 dalies 17 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 17) | elektrifikuotojo kelio sistema – kelyje įrengti fiziniai įrenginiai, kuriais elektra gali būti perduodama
  važiuojančiai
  elektrinei transporto priemonei; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

17)

elektrifikuotojo kelio sistema – kelyje įrengti fiziniai įrenginiai, kuriais elektra gali būti perduodama
  važiuojančiai
  elektrinei transporto priemonei;

važiuojančiai

| 17) | elektrifikuotojo kelio sistema – kelyje įrengti fiziniai įrenginiai, kuriais elektra gali būti perduodama elektrinei transporto priemonei
  ir skirta suteikti varymui arba dinaminiam įkrovimui reikalingą energiją
  ; |
| --- | --- |

17)

elektrifikuotojo kelio sistema – kelyje įrengti fiziniai įrenginiai, kuriais elektra gali būti perduodama elektrinei transporto priemonei
  ir skirta suteikti varymui arba dinaminiam įkrovimui reikalingą energiją
  ;

ir skirta suteikti varymui arba dinaminiam įkrovimui reikalingą energiją

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 17 a punktas (naujas)

2 straipsnio 1 dalies 17 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 17a) | dinaminis įkrovimas – elektrinės transporto priemonės baterijos įkrovimas transporto priemonei važiuojant; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

17a)

17a)

dinaminis įkrovimas – elektrinės transporto priemonės baterijos įkrovimas transporto priemonei važiuojant;

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 19 a punktas (naujas)

2 straipsnio 1 dalies 19 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 19a) | principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ – principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, apibrėžtas Reglamento (ES) 2018/1999 2 straipsnio 18 punkte; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

19a)

19a)

principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ – principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, apibrėžtas Reglamento (ES) 2018/1999 2 straipsnio 18 punkte;

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 19 b punktas (naujas)

2 straipsnio 1 dalies 19 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 19b) | technologinis neutralumas – technologinis neutralumas, kaip nustatyta Direktyvos (ES) 2018/1972 25 konstatuojamojoje dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

19b)

19b)

technologinis neutralumas – technologinis neutralumas, kaip nustatyta Direktyvos (ES) 2018/1972 25 konstatuojamojoje dalyje;

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 35 a punktas (naujas)

2 straipsnio 1 dalies 35 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 35a) | mokėjimo kortelė – mokėjimo paslauga, veikianti fizinės ir skaitmeninės debeto arba kredito kortelės pagrindu ir apimanti mokėjimo korteles, įdiegtas į išmaniojo telefono taikomąją programą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

35a)

35a)

mokėjimo kortelė – mokėjimo paslauga, veikianti fizinės ir skaitmeninės debeto arba kredito kortelės pagrindu ir apimanti mokėjimo korteles, įdiegtas į išmaniojo telefono taikomąją programą.

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 35 b punktas (naujas)

2 straipsnio 1 dalies 35 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 35b) | mokėjimo paslauga – mokėjimo paslauga, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2015/2366 4 straipsnio 3 punkte; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

35b)

35b)

mokėjimo paslauga – mokėjimo paslauga, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2015/2366 4 straipsnio 3 punkte;

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 37 a punktas (naujas)

2 straipsnio 1 dalies 37 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 37a) | išankstinio oro kondicionavimo sistema – oro uostuose naudojama stacionarioji arba mobilioji sistema, kurią taikant užtikrinamas kondicionuoti būtino oro tiekimas iš išorės, kad būtų galima atvėsinti, išvėdinti ar apšildyti stovinčio orlaivio salonus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

37a)

37a)

išankstinio oro kondicionavimo sistema – oro uostuose naudojama stacionarioji arba mobilioji sistema, kurią taikant užtikrinamas kondicionuoti būtino oro tiekimas iš išorės, kad būtų galima atvėsinti, išvėdinti ar apšildyti stovinčio orlaivio salonus;

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 38 punktas

2 straipsnio 1 dalies 38 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 38) | viešoji alternatyviųjų degalų infrastruktūra – alternatyviųjų degalų infrastruktūra visuomenei prieinamoje vietoje arba patalpose, neatsižvelgiant į tai, ar alternatyviųjų degalų infrastruktūra yra viešoje, ar privačioje teritorijoje, ar taikomi prieigos prie vietos arba patalpų apribojimai arba sąlygos, ir neatsižvelgiant į taikomas alternatyviųjų degalų infrastruktūros naudojimo sąlygas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

38)

viešoji alternatyviųjų degalų infrastruktūra – alternatyviųjų degalų infrastruktūra visuomenei prieinamoje vietoje arba patalpose, neatsižvelgiant į tai, ar alternatyviųjų degalų infrastruktūra yra viešoje, ar privačioje teritorijoje, ar taikomi prieigos prie vietos arba patalpų apribojimai arba sąlygos, ir neatsižvelgiant į taikomas alternatyviųjų degalų infrastruktūros naudojimo sąlygas;

| 38) | viešoji alternatyviųjų degalų infrastruktūra – alternatyviųjų degalų infrastruktūra visuomenei
  , įskaitant riboto judumo asmenis,
  prieinamoje vietoje arba patalpose, neatsižvelgiant į tai, ar alternatyviųjų degalų infrastruktūra yra viešoje, ar privačioje teritorijoje, ar taikomi prieigos prie vietos arba patalpų apribojimai arba sąlygos, ir neatsižvelgiant į taikomas alternatyviųjų degalų infrastruktūros naudojimo sąlygas; |
| --- | --- |

38)

viešoji alternatyviųjų degalų infrastruktūra – alternatyviųjų degalų infrastruktūra visuomenei
  , įskaitant riboto judumo asmenis,
  prieinamoje vietoje arba patalpose, neatsižvelgiant į tai, ar alternatyviųjų degalų infrastruktūra yra viešoje, ar privačioje teritorijoje, ar taikomi prieigos prie vietos arba patalpų apribojimai arba sąlygos, ir neatsižvelgiant į taikomas alternatyviųjų degalų infrastruktūros naudojimo sąlygas;

, įskaitant riboto judumo asmenis,

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 40 punktas

2 straipsnio 1 dalies 40 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 40) | ad hoc įkrovimas – įkrovimo paslauga, kurią įsigyti norinčiam galutiniam naudotojui nereikia užsiregistruoti, sudaryti rašytinio susitarimo arba užmegzti ilgesnių komercinių santykių su tos įkrovimo prieigos operatoriumi, neapsiribojančių vien paslaugos pirkimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

40)

ad hoc įkrovimas – įkrovimo paslauga, kurią įsigyti norinčiam galutiniam naudotojui nereikia užsiregistruoti, sudaryti rašytinio susitarimo arba užmegzti ilgesnių komercinių santykių su tos įkrovimo prieigos operatoriumi, neapsiribojančių vien paslaugos pirkimu;

ad hoc

| 40) | ad hoc įkrovimas – įkrovimo paslauga, kurią įsigyti norinčiam galutiniam naudotojui nereikia užsiregistruoti, sudaryti rašytinio susitarimo arba užmegzti ilgesnių komercinių santykių su tos įkrovimo prieigos operatoriumi,
  arba elektroniniu būdu prisijungti prie internetinių tarpininkavimo paslaugų arba prie jų,
  neapsiribojančių vien paslaugos pirkimu; |
| --- | --- |

40)

ad hoc įkrovimas – įkrovimo paslauga, kurią įsigyti norinčiam galutiniam naudotojui nereikia užsiregistruoti, sudaryti rašytinio susitarimo arba užmegzti ilgesnių komercinių santykių su tos įkrovimo prieigos operatoriumi,
  arba elektroniniu būdu prisijungti prie internetinių tarpininkavimo paslaugų arba prie jų,
  neapsiribojančių vien paslaugos pirkimu;

ad hoc

arba elektroniniu būdu prisijungti prie internetinių tarpininkavimo paslaugų arba prie jų,

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 41 punktas

2 straipsnio 1 dalies 41 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 41) | įkrovimo prieiga – stacionarioji arba mobilioji sąsaja, per kurią gali būti perduodama elektra elektrinei transporto priemonei ir, nors ji gali turėti vieną ar kelias skirtingų tipų jungtis, vienu metu galima įkrauti tik vieną elektrinę transporto priemonę ir kuri neapima įtaisų, kurių galia yra ne didesnė kaip 3,7  kW ir kurių pagrindinė paskirtis nėra elektrinių transporto priemonių įkrovimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

41)

įkrovimo prieiga – stacionarioji arba mobilioji sąsaja, per kurią gali būti perduodama elektra elektrinei transporto priemonei ir, nors ji gali turėti vieną ar kelias skirtingų tipų jungtis, vienu metu galima įkrauti tik vieną elektrinę transporto priemonę ir kuri neapima įtaisų, kurių galia yra ne didesnė kaip 3,7  kW ir kurių pagrindinė paskirtis nėra elektrinių transporto priemonių įkrovimas;

| 41) | įkrovimo prieiga –
  prie elektros tinklo prijungta arba neprijungta
  stacionarioji arba mobilioji sąsaja, per kurią gali būti perduodama elektra elektrinei transporto priemonei ir, nors ji gali turėti vieną ar kelias skirtingų tipų jungtis, vienu metu galima įkrauti tik vieną elektrinę transporto priemonę ir kuri neapima įtaisų, kurių galia yra ne didesnė kaip 3,7  kW ir kurių pagrindinė paskirtis nėra elektrinių transporto priemonių įkrovimas; |
| --- | --- |

41)

įkrovimo prieiga –
  prie elektros tinklo prijungta arba neprijungta
  stacionarioji arba mobilioji sąsaja, per kurią gali būti perduodama elektra elektrinei transporto priemonei ir, nors ji gali turėti vieną ar kelias skirtingų tipų jungtis, vienu metu galima įkrauti tik vieną elektrinę transporto priemonę ir kuri neapima įtaisų, kurių galia yra ne didesnė kaip 3,7  kW ir kurių pagrindinė paskirtis nėra elektrinių transporto priemonių įkrovimas;

prie elektros tinklo prijungta arba neprijungta

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 49 punktas

2 straipsnio 1 dalies 49 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 49) | degalų pildymo punktas – bet kokiems skystiesiems arba dujiniams alternatyviesiems degalams tiekti skirta degalų pildymo infrastruktūra, kurią sudaro stacionarusis arba mobilusis įrenginys, kuriuo vienu metu galima papildyti tik vieną transporto priemonę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

49)

degalų pildymo punktas – bet kokiems skystiesiems arba dujiniams alternatyviesiems degalams tiekti skirta degalų pildymo infrastruktūra, kurią sudaro stacionarusis arba mobilusis įrenginys, kuriuo vienu metu galima papildyti tik vieną transporto priemonę;

| 49) | degalų pildymo punktas – bet kokiems skystiesiems arba dujiniams alternatyviesiems degalams tiekti skirta degalų pildymo infrastruktūra, kurią sudaro stacionarusis arba mobilusis įrenginys, kuriuo vienu metu galima papildyti tik vieną transporto priemonę
  arba vieną laivą
  ; |
| --- | --- |

49)

degalų pildymo punktas – bet kokiems skystiesiems arba dujiniams alternatyviesiems degalams tiekti skirta degalų pildymo infrastruktūra, kurią sudaro stacionarusis arba mobilusis įrenginys, kuriuo vienu metu galima papildyti tik vieną transporto priemonę
  arba vieną laivą
  ;

arba vieną laivą

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 54 a punktas (naujas)

2 straipsnio 1 dalies 54 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 54a) | atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrija – bendrija, apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio 16 punkte; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

54a)

54a)

atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrija – bendrija, apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio 16 punkte;

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 56 punktas

2 straipsnio 1 dalies 56 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 56) | saugi stovėjimo aikštelė – 17 straipsnio 1 dalies b punkte
  nurodyta stovėjimo ir poilsio aikštelė
  , skirta sunkiosioms transporto priemonėms stovėti naktį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

56)

saugi stovėjimo aikštelė – 17 straipsnio 1 dalies b punkte
  nurodyta stovėjimo ir poilsio aikštelė
  , skirta sunkiosioms transporto priemonėms stovėti naktį;

nurodyta stovėjimo ir poilsio aikštelė

| 56) | saugi stovėjimo
  aikštelė – stovėjimo ir poilsio
  aikštelė
  , kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013
   17 straipsnio 1 dalies b punkte, skirta sunkiosioms transporto priemonėms stovėti naktį
  ir sertifikuota pagal Reglamento (EB) Nr. 561/2006 8a straipsnio nuostatas
  ; |
| --- | --- |

56)

saugi stovėjimo
  aikštelė – stovėjimo ir poilsio
  aikštelė
  , kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013
   17 straipsnio 1 dalies b punkte, skirta sunkiosioms transporto priemonėms stovėti naktį
  ir sertifikuota pagal Reglamento (EB) Nr. 561/2006 8a straipsnio nuostatas
  ;

aikštelė – stovėjimo ir poilsio

, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013

ir sertifikuota pagal Reglamento (EB) Nr. 561/2006 8a straipsnio nuostatas

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 57 punktas

2 straipsnio 1 dalies 57 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 57) | prisišvartavęs laivas – laivas, prišvartuotas,
  kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2015/757 3 straipsnio n punkte
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

57)

prisišvartavęs laivas – laivas, prišvartuotas,
  kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2015/757 3 straipsnio n punkte
  ;

kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2015/757 3 straipsnio n punkte

| 57) | prisišvartavęs laivas – laivas,
  saugiai
  prišvartuotas
  valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto krantinėje
  ,
  kol yra pakraunamas, iškraunamas, įlaipinami ar išlaipinami keleiviai arba jis yra aptarnaujamas, įskaitant laiką, kai krovos ar keleivių vežimo darbai nevyksta
  ; |
| --- | --- |

57)

prisišvartavęs laivas – laivas,
  saugiai
  prišvartuotas
  valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto krantinėje
  ,
  kol yra pakraunamas, iškraunamas, įlaipinami ar išlaipinami keleiviai arba jis yra aptarnaujamas, įskaitant laiką, kai krovos ar keleivių vežimo darbai nevyksta
  ;

saugiai

valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto krantinėje

kol yra pakraunamas, iškraunamas, įlaipinami ar išlaipinami keleiviai arba jis yra aptarnaujamas, įskaitant laiką, kai krovos ar keleivių vežimo darbai nevyksta

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 58 punktas

2 straipsnio 1 dalies 58 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 58) | elektros tiekimas nuo kranto – prisišvartavusių jūrų laivų arba vidaus vandenų laivų aprūpinimas elektros energija nuo kranto, naudojant
  standartizuotą sąsają
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

58)

elektros tiekimas nuo kranto – prisišvartavusių jūrų laivų arba vidaus vandenų laivų aprūpinimas elektros energija nuo kranto, naudojant
  standartizuotą sąsają
  ;

standartizuotą sąsają

| 58) | elektros tiekimas nuo kranto – prisišvartavusių jūrų laivų arba vidaus vandenų laivų aprūpinimas elektros energija nuo kranto naudojant
  standartizuotus stacionarius, plūduriuojančius arba mobilius įrenginius
  ; |
| --- | --- |

58)

elektros tiekimas nuo kranto – prisišvartavusių jūrų laivų arba vidaus vandenų laivų aprūpinimas elektros energija nuo kranto naudojant
  standartizuotus stacionarius, plūduriuojančius arba mobilius įrenginius
  ;

standartizuotus stacionarius, plūduriuojančius arba mobilius įrenginius

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 66 a punktas (naujas)

2 straipsnio 1 dalies 66 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 66a) | daugiarūšio transporto mazgas – judumo paslaugų infrastruktūros objektai, pvz., geležinkelių, kelių, oro, jūrų ir vidaus vandenų susisiekimo stotys ir terminalai, kuriais naudojantis galima vykdyti Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 3 straipsnio n punkte apibrėžtą daugiarūšio vežimo veiklą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

66a)

66a)

daugiarūšio transporto mazgas – judumo paslaugų infrastruktūros objektai, pvz., geležinkelių, kelių, oro, jūrų ir vidaus vandenų susisiekimo stotys ir terminalai, kuriais naudojantis galima vykdyti Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 3 straipsnio n punkte apibrėžtą daugiarūšio vežimo veiklą;

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 66 b punktas (naujas)

2 straipsnio 1 dalies 66 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 66b) | L kategorijos transporto priemonės – variklinės dviratės, triratės ir keturratės transporto priemonės, kurių kategorijos nurodytos Reglamente (ES) Nr. 168/2013 ir I priede, įskaitant motorinius dviračius, dviračius ir triračius mopedus, dviračius ir triračius motociklus, motociklus su priekabomis, lengvuosius ir sunkiuosius kelių kvadraciklus, lengvuosius ir sunkiuosius kvadramobilius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

66b)

66b)

L kategorijos transporto priemonės – variklinės dviratės, triratės ir keturratės transporto priemonės, kurių kategorijos nurodytos Reglamente (ES) Nr. 168/2013 ir I priede, įskaitant motorinius dviračius, dviračius ir triračius mopedus, dviračius ir triračius motociklus, motociklus su priekabomis, lengvuosius ir sunkiuosius kelių kvadraciklus, lengvuosius ir sunkiuosius kvadramobilius.

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos 2 įtrauka

3 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | jų teritorijoje būtų
  įrengtos
  viešosios lengvųjų transporto priemonių įkrovimo stotelės, toms transporto priemonėms užtikrinančios pakankamą atiduodamąją galią. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

jų teritorijoje būtų
  įrengtos
  viešosios lengvųjų transporto priemonių įkrovimo stotelės, toms transporto priemonėms užtikrinančios pakankamą atiduodamąją galią.

įrengtos

| — | jų teritorijoje
  teritoriniu požiūriu subalansuotu ir daugiarūšį transportą užtikrinančiu būdu
  būtų
  įrengiamos
  viešosios lengvųjų transporto priemonių įkrovimo stotelės, toms transporto priemonėms užtikrinančios pakankamą atiduodamąją galią. |
| --- | --- |

—

jų teritorijoje
  teritoriniu požiūriu subalansuotu ir daugiarūšį transportą užtikrinančiu būdu
  būtų
  įrengiamos
  viešosios lengvųjų transporto priemonių įkrovimo stotelės, toms transporto priemonėms užtikrinančios pakankamą atiduodamąją galią.

teritoriniu požiūriu subalansuotu ir daugiarūšį transportą užtikrinančiu būdu

įrengiamos

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos 2 a įtrauka (nauja)

3 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos 2 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | gyvenamųjų rajonų, kur transporto priemonės paprastai statomos ilgesniam laikui, viešuosiuose keliuose būtų įrengtas pakankamas skaičius lengvosioms transporto priemonėms skirtų viešai prieinamų įkrovimo stotelių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

gyvenamųjų rajonų, kur transporto priemonės paprastai statomos ilgesniam laikui, viešuosiuose keliuose būtų įrengtas pakankamas skaičius lengvosioms transporto priemonėms skirtų viešai prieinamų įkrovimo stotelių.

gyvenamųjų rajonų, kur transporto priemonės paprastai statomos ilgesniam laikui, viešuosiuose keliuose būtų įrengtas pakankamas skaičius lengvosioms transporto priemonėms skirtų viešai prieinamų įkrovimo stotelių.

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos 1 b įtrauka (nauja)

3 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos 1 b įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | būtų pakankamas lengvųjų transporto priemonių viešai prieinamų įkrovimo stotelių, kuriose būtų galimas išmanusis ir abikryptis įkrovimas, skaičius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

būtų pakankamas lengvųjų transporto priemonių viešai prieinamų įkrovimo stotelių, kuriose būtų galimas išmanusis ir abikryptis įkrovimas, skaičius;

būtų pakankamas lengvųjų transporto priemonių viešai prieinamų įkrovimo stotelių, kuriose būtų galimas išmanusis ir abikryptis įkrovimas, skaičius;

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos 2 c įtrauka (nauja)

3 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos 2 c įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | būtų garantuotas prisijungimas prie elektros tinklo ir elektros tinklo pajėgumas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

būtų garantuotas prisijungimas prie elektros tinklo ir elektros tinklo pajėgumas.

būtų garantuotas prisijungimas prie elektros tinklo ir elektros tinklo pajėgumas.

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a punktas

3 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | kiekvienai jų teritorijoje registruotai elektrinei lengvajai transporto priemonei su baterijomis tenkanti bendra viešųjų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent
  1
   kW
  ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

kiekvienai jų teritorijoje registruotai elektrinei lengvajai transporto priemonei su baterijomis tenkanti bendra viešųjų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent
  1
   kW
  ir

1

ir

| a) | kiekvienai jų teritorijoje registruotai elektrinei lengvajai transporto priemonei su baterijomis tenkanti bendra viešųjų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent
  3
   kW
  , jei bendro numatomo lengvųjų transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro baterinės elektrinės lengvosios transporto priemonės, toje valstybėje narėje yra mažesnė nei 1 proc.; |
| --- | --- |

a)

kiekvienai jų teritorijoje registruotai elektrinei lengvajai transporto priemonei su baterijomis tenkanti bendra viešųjų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent
  3
   kW
  , jei bendro numatomo lengvųjų transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro baterinės elektrinės lengvosios transporto priemonės, toje valstybėje narėje yra mažesnė nei 1 proc.;

3

, jei bendro numatomo lengvųjų transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro baterinės elektrinės lengvosios transporto priemonės, toje valstybėje narėje yra mažesnė nei 1 proc.;

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a a punktas (naujas)

3 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | kiekvienai jų teritorijoje registruotai elektrinei lengvajai transporto priemonei su baterijomis tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti 2,5  kW, jei elektrinių lengvųjų transporto priemonių su baterijomis dalis, palyginti su visu toje valstybėje narėje prognozuojamu lengvųjų transporto priemonių parku, yra 1 proc. arba didesnė nei 1 proc., bet mažesnė nei 2,5  proc.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

kiekvienai jų teritorijoje registruotai elektrinei lengvajai transporto priemonei su baterijomis tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti 2,5  kW, jei elektrinių lengvųjų transporto priemonių su baterijomis dalis, palyginti su visu toje valstybėje narėje prognozuojamu lengvųjų transporto priemonių parku, yra 1 proc. arba didesnė nei 1 proc., bet mažesnė nei 2,5  proc.;

kiekvienai jų teritorijoje registruotai elektrinei lengvajai transporto priemonei su baterijomis tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti 2,5  kW, jei elektrinių lengvųjų transporto priemonių su baterijomis dalis, palyginti su visu toje valstybėje narėje prognozuojamu lengvųjų transporto priemonių parku, yra 1 proc. arba didesnė nei 1 proc., bet mažesnė nei 2,5  proc.;

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a b punktas (naujas)

3 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ab) | kiekvienai jų teritorijoje registruotai elektrinei lengvajai transporto priemonei su baterijomis tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 2 kW, jei bendro numatomo lengvųjų transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro baterinės elektrinės lengvosios transporto priemonės, toje valstybėje narėje yra 2,5  proc. arba daugiau kaip 2,5  proc., bet mažiau kaip 5 proc.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ab)

ab)

kiekvienai jų teritorijoje registruotai elektrinei lengvajai transporto priemonei su baterijomis tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 2 kW, jei bendro numatomo lengvųjų transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro baterinės elektrinės lengvosios transporto priemonės, toje valstybėje narėje yra 2,5  proc. arba daugiau kaip 2,5  proc., bet mažiau kaip 5 proc.;

kiekvienai jų teritorijoje registruotai elektrinei lengvajai transporto priemonei su baterijomis tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 2 kW, jei bendro numatomo lengvųjų transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro baterinės elektrinės lengvosios transporto priemonės, toje valstybėje narėje yra 2,5  proc. arba daugiau kaip 2,5  proc., bet mažiau kaip 5 proc.;

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a c punktas (naujas)

3 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ac) | kiekvienai jų teritorijoje registruotai elektrinei lengvajai transporto priemonei su baterijomis tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 1,5  kW, jei bendro numatomo lengvųjų transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro baterinės elektrinės lengvosios transporto priemonės, toje valstybėje narėje yra 5 proc. arba daugiau kaip 5 proc., bet mažiau kaip 7,5  proc.; ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ac)

ac)

kiekvienai jų teritorijoje registruotai elektrinei lengvajai transporto priemonei su baterijomis tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 1,5  kW, jei bendro numatomo lengvųjų transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro baterinės elektrinės lengvosios transporto priemonės, toje valstybėje narėje yra 5 proc. arba daugiau kaip 5 proc., bet mažiau kaip 7,5  proc.; ir

kiekvienai jų teritorijoje registruotai elektrinei lengvajai transporto priemonei su baterijomis tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 1,5  kW, jei bendro numatomo lengvųjų transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro baterinės elektrinės lengvosios transporto priemonės, toje valstybėje narėje yra 5 proc. arba daugiau kaip 5 proc., bet mažiau kaip 7,5  proc.; ir

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a d punktas (naujas)

3 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a d punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ad) | kiekvienai jų teritorijoje registruotai elektrinei lengvajai transporto priemonei su baterijomis tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 1 kW, jei bendro numatomo lengvųjų transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro baterinės elektrinės lengvosios transporto priemonės, toje valstybėje narėje yra 7,5  proc. ar daugiau; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ad)

ad)

kiekvienai jų teritorijoje registruotai elektrinei lengvajai transporto priemonei su baterijomis tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 1 kW, jei bendro numatomo lengvųjų transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro baterinės elektrinės lengvosios transporto priemonės, toje valstybėje narėje yra 7,5  proc. ar daugiau;

kiekvienai jų teritorijoje registruotai elektrinei lengvajai transporto priemonei su baterijomis tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 1 kW, jei bendro numatomo lengvųjų transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro baterinės elektrinės lengvosios transporto priemonės, toje valstybėje narėje yra 7,5  proc. ar daugiau;

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos b punktas

3 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | kiekvienai jų teritorijoje registruotai laidu įkraunamai hibridinei lengvajai transporto priemonei tenkanti bendra viešųjų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent
  0,66  kW
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

kiekvienai jų teritorijoje registruotai laidu įkraunamai hibridinei lengvajai transporto priemonei tenkanti bendra viešųjų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent
  0,66  kW
  .

0,66  kW

| b) | kiekvienai jų teritorijoje registruotai laidu įkraunamai hibridinei lengvajai transporto priemonei tenkanti bendra viešųjų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent
  2 kW, jei bendro numatomo transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro elektrinės transporto priemonės
  ,
  toje valstybėje narėje yra mažiau kaip 1 proc
  .; |
| --- | --- |

b)

kiekvienai jų teritorijoje registruotai laidu įkraunamai hibridinei lengvajai transporto priemonei tenkanti bendra viešųjų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent
  2 kW, jei bendro numatomo transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro elektrinės transporto priemonės
  ,
  toje valstybėje narėje yra mažiau kaip 1 proc
  .;

2 kW, jei bendro numatomo transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro elektrinės transporto priemonės

toje valstybėje narėje yra mažiau kaip 1 proc

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos b a punktas (naujas)

3 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | kiekvienai jų teritorijoje registruotai laidu įkraunamai hibridinei lengvajai transporto priemonei tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 1,65  kW, jei bendro numatomo transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro elektrinės transporto priemonės, toje valstybėje narėje yra 1 proc. arba daugiau kaip 1 proc., bet mažiau kaip 2,5  proc.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

kiekvienai jų teritorijoje registruotai laidu įkraunamai hibridinei lengvajai transporto priemonei tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 1,65  kW, jei bendro numatomo transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro elektrinės transporto priemonės, toje valstybėje narėje yra 1 proc. arba daugiau kaip 1 proc., bet mažiau kaip 2,5  proc.;

kiekvienai jų teritorijoje registruotai laidu įkraunamai hibridinei lengvajai transporto priemonei tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 1,65  kW, jei bendro numatomo transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro elektrinės transporto priemonės, toje valstybėje narėje yra 1 proc. arba daugiau kaip 1 proc., bet mažiau kaip 2,5  proc.;

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos b b punktas (naujas)

3 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos b b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bb) | kiekvienai jų teritorijoje registruotai laidu įkraunamai hibridinei lengvajai transporto priemonei tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 1,33  kW, jei bendro numatomo transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro elektrinės transporto priemonės, toje valstybėje narėje yra 2,5  proc. arba daugiau kaip 2,5  proc., bet mažiau kaip 5 proc.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bb)

bb)

kiekvienai jų teritorijoje registruotai laidu įkraunamai hibridinei lengvajai transporto priemonei tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 1,33  kW, jei bendro numatomo transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro elektrinės transporto priemonės, toje valstybėje narėje yra 2,5  proc. arba daugiau kaip 2,5  proc., bet mažiau kaip 5 proc.;

kiekvienai jų teritorijoje registruotai laidu įkraunamai hibridinei lengvajai transporto priemonei tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 1,33  kW, jei bendro numatomo transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro elektrinės transporto priemonės, toje valstybėje narėje yra 2,5  proc. arba daugiau kaip 2,5  proc., bet mažiau kaip 5 proc.;

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos b c punktas (naujas)

3 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos b c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bc) | kiekvienai jų teritorijoje registruotai laidu įkraunamai hibridinei lengvajai transporto priemonei tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 1 kW, jei bendro numatomo transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro elektrinės transporto priemonės, toje valstybėje narėje yra 5 proc. arba daugiau kaip 5 proc., bet mažiau kaip 7,5  proc.; ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bc)

bc)

kiekvienai jų teritorijoje registruotai laidu įkraunamai hibridinei lengvajai transporto priemonei tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 1 kW, jei bendro numatomo transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro elektrinės transporto priemonės, toje valstybėje narėje yra 5 proc. arba daugiau kaip 5 proc., bet mažiau kaip 7,5  proc.; ir

kiekvienai jų teritorijoje registruotai laidu įkraunamai hibridinei lengvajai transporto priemonei tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 1 kW, jei bendro numatomo transporto priemonių parko dalis, kurią sudaro elektrinės transporto priemonės, toje valstybėje narėje yra 5 proc. arba daugiau kaip 5 proc., bet mažiau kaip 7,5  proc.; ir

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos b d punktas (naujas)

3 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos b d punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bd) | kiekvienai jų teritorijoje registruotai laidu įkraunamai hibridinei lengvajai transporto priemonei tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 0,66  kW, jei bendro numatomo transporto priemonių parko dalis toje valstybėje narėje, kurią sudaro elektrinės transporto priemonės, yra 7,5  proc. arba daugiau. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bd)

bd)

kiekvienai jų teritorijoje registruotai laidu įkraunamai hibridinei lengvajai transporto priemonei tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 0,66  kW, jei bendro numatomo transporto priemonių parko dalis toje valstybėje narėje, kurią sudaro elektrinės transporto priemonės, yra 7,5  proc. arba daugiau.

kiekvienai jų teritorijoje registruotai laidu įkraunamai hibridinei lengvajai transporto priemonei tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 0,66  kW, jei bendro numatomo transporto priemonių parko dalis toje valstybėje narėje, kurią sudaro elektrinės transporto priemonės, yra 7,5  proc. arba daugiau.

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 a dalis (nauja)

3 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Nedarant poveikio 1 dalies antros pastraipos a punkto nuostatoms, valstybės narės užtikrina, kad nacionaliniu lygmeniu būtų įdiegta tikslinė minimali įkrovimo infrastruktūros atiduodamoji galia, kurios pakaktų: |
| | — | 3 proc. bendro numatomo lengvųjų transporto priemonių parko, ne vėliau kaip 2027 m. gruodžio 31 d.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Nedarant poveikio 1 dalies antros pastraipos a punkto nuostatoms, valstybės narės užtikrina, kad nacionaliniu lygmeniu būtų įdiegta tikslinė minimali įkrovimo infrastruktūros atiduodamoji galia, kurios pakaktų:

—

3 proc. bendro numatomo lengvųjų transporto priemonių parko, ne vėliau kaip 2027 m. gruodžio 31 d.;

3 proc. bendro numatomo lengvųjų transporto priemonių parko, ne vėliau kaip 2027 m. gruodžio 31 d.;

| — | 5 proc. bendro numatomo lengvųjų transporto priemonių parko, ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

—

5 proc. bendro numatomo lengvųjų transporto priemonių parko, ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d.;

5 proc. bendro numatomo lengvųjų transporto priemonių parko, ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d.;

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies a punkto įžanginė dalis

3 straipsnio 2 dalies a punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | TEN-T pagrindiniame tinkle kiekviena kelio kryptimi ne rečiau kaip kas 60 km būtų įrengtas viešasis lengvųjų transporto priemonių įkrovimo parkas, atitinkantis šiuos reikalavimus: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

TEN-T pagrindiniame tinkle kiekviena kelio kryptimi ne rečiau kaip kas 60 km būtų įrengtas viešasis lengvųjų transporto priemonių įkrovimo parkas, atitinkantis šiuos reikalavimus:

| a) | TEN-T pagrindiniame tinkle
  ir visuotiniame tinkle
  kiekviena kelio kryptimi ne rečiau kaip kas 60 km būtų įrengtas viešasis lengvųjų transporto priemonių įkrovimo parkas, atitinkantis šiuos reikalavimus: |
| --- | --- |

a)

TEN-T pagrindiniame tinkle
  ir visuotiniame tinkle
  kiekviena kelio kryptimi ne rečiau kaip kas 60 km būtų įrengtas viešasis lengvųjų transporto priemonių įkrovimo parkas, atitinkantis šiuos reikalavimus:

ir visuotiniame tinkle

Pakeitimas 100

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktis

3 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | iki 2025 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  300
   kW ir jame būtų bent viena įkrovimo stotelė, kurios individuali atiduodamoji galia yra bent
  150
   kW; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

iki 2025 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  300
   kW ir jame būtų bent viena įkrovimo stotelė, kurios individuali atiduodamoji galia yra bent
  150
   kW;

300

150

| i) | iki 2025 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  600
   kW ir jame būtų bent viena įkrovimo stotelė, kurios individuali atiduodamoji galia yra bent
  300
   kW; |
| --- | --- |

i)

iki 2025 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  600
   kW ir jame būtų bent viena įkrovimo stotelė, kurios individuali atiduodamoji galia yra bent
  300
   kW;

600

300

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktis

3 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  600
   kW ir jame būtų bent dvi įkrovimo stotelės, kurių kiekvienos individuali atiduodamoji galia yra bent
  150
   kW; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  600
   kW ir jame būtų bent dvi įkrovimo stotelės, kurių kiekvienos individuali atiduodamoji galia yra bent
  150
   kW;

600

150

| ii) | iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  900
   kW ir jame būtų bent dvi įkrovimo stotelės, kurių kiekvienos individuali atiduodamoji galia yra bent
  350
   kW; |
| --- | --- |

ii)

iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  900
   kW ir jame būtų bent dvi įkrovimo stotelės, kurių kiekvienos individuali atiduodamoji galia yra bent
  350
   kW;

900

350

Pakeitimas 102

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies b punktas

3 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | TEN-T visuotiniame tinkle kiekviena kelio kryptimi ne rečiau kaip kas 60 km būtų įrengtas viešasis lengvųjų transporto priemonių įkrovimo parkas, atitinkantis šiuos reikalavimus: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

b)

TEN-T visuotiniame tinkle kiekviena kelio kryptimi ne rečiau kaip kas 60 km būtų įrengtas viešasis lengvųjų transporto priemonių įkrovimo parkas, atitinkantis šiuos reikalavimus:

TEN-T visuotiniame tinkle kiekviena kelio kryptimi ne rečiau kaip kas 60 km būtų įrengtas viešasis lengvųjų transporto priemonių įkrovimo parkas, atitinkantis šiuos reikalavimus:

Išbraukta.

Išbraukta.

| | i) | iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 300 kW ir jame būtų bent viena įkrovimo stotelė, kurios individuali atiduodamoji galia yra bent 150 kW; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 300 kW ir jame būtų bent viena įkrovimo stotelė, kurios individuali atiduodamoji galia yra bent 150 kW;

iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 300 kW ir jame būtų bent viena įkrovimo stotelė, kurios individuali atiduodamoji galia yra bent 150 kW;

| | ii) | iki 2035 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 600 kW ir jame būtų bent dvi įkrovimo stotelės, kurių kiekvienos individuali atiduodamoji galia yra bent 150 kW. |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

iki 2035 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 600 kW ir jame būtų bent dvi įkrovimo stotelės, kurių kiekvienos individuali atiduodamoji galia yra bent 150 kW.

iki 2035 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 600 kW ir jame būtų bent dvi įkrovimo stotelės, kurių kiekvienos individuali atiduodamoji galia yra bent 150 kW.

Pakeitimas 103

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 a dalis (nauja)

3 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Jei bet kuriuo susijusiu ataskaitiniu laikotarpiu elektra varomų transporto priemonių įsisavinimas rinkoje vyktų sparčiai, valstybės narės turėtų atitinkamai sutrumpinti 2 dalyje nustatytus terminus bei atitinkamai išsikelti aukštesnius tikslus, siejamus su įkrovimo parkais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Jei bet kuriuo susijusiu ataskaitiniu laikotarpiu elektra varomų transporto priemonių įsisavinimas rinkoje vyktų sparčiai, valstybės narės turėtų atitinkamai sutrumpinti 2 dalyje nustatytus terminus bei atitinkamai išsikelti aukštesnius tikslus, siejamus su įkrovimo parkais.

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 b dalis (nauja)

3 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Jei išlaidos yra neproporcingos naudai, įskaitant naudą aplinkai, valstybės narės gali nuspręsti netaikyti šio straipsnio 1 ir 2 dalių: |
| | a) | atokiausiems Sąjungos regionams, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b.
     
  Jei išlaidos yra neproporcingos naudai, įskaitant naudą aplinkai, valstybės narės gali nuspręsti netaikyti šio straipsnio 1 ir 2 dalių:

a)

a)

atokiausiems Sąjungos regionams, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje;

atokiausiems Sąjungos regionams, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje;

| b) | saloms, kurios nėra prijungtos prie žemyninės dalies energetikos tinklų ir kurioms taikoma mažų sujungtų sistemų arba atskirų sistemų apibrėžtis pagal Direktyvą (ES) 2019/944. |
| --- | --- |

b)

b)

saloms, kurios nėra prijungtos prie žemyninės dalies energetikos tinklų ir kurioms taikoma mažų sujungtų sistemų arba atskirų sistemų apibrėžtis pagal Direktyvą (ES) 2019/944.

saloms, kurios nėra prijungtos prie žemyninės dalies energetikos tinklų ir kurioms taikoma mažų sujungtų sistemų arba atskirų sistemų apibrėžtis pagal Direktyvą (ES) 2019/944.

Tokiais atvejais ta valstybė narė pagrindžia savo sprendimus Komisijai ir pateikia visą susijusią informaciją savo nacionalinėse politikos sistemose.

Tokiais atvejais ta valstybė narė pagrindžia savo sprendimus Komisijai ir pateikia visą susijusią informaciją savo nacionalinėse politikos sistemose.

Pakeitimas 105

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 c dalis (nauja)

3 straipsnio 2 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Gavusi pagrįstą valstybės narės prašymą, Komisija gali leisti netaikyti 2 dalyje nustatyto reikalavimo TEN-T keliams, kurių bendras metinis vidutinis dienos eismas yra mažesnis nei 2 000 lengvųjų transporto priemonių, jei infrastruktūros negalima pagrįsti socialiniu ir ekonominiu sąnaudų ir naudos vertinimo aspektu. Suteikus leidimą, valstybė narė tokiuose keliuose gali įrengti vieną viešai prieinamą įkrovimo parką, kuris aptarnauja abi eismo kryptis ir atitinka 2 dalyje nustatytus reikalavimus, susijusius su atstumu, bendra parko atiduodamąja galia, prieigų skaičiumi ir atskirų prieigų atiduodamąja galia, taikomais vienai eismo krypčiai, jei įkrovimo parkas yra lengvai pasiekiamas abiem eismo kryptimis. Komisija tinkamai pagrįstais atvejais suteikia tokias išimtis, įvertinusi valstybės narės pateiktą pagrįstą prašymą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2c.
     
  Gavusi pagrįstą valstybės narės prašymą, Komisija gali leisti netaikyti 2 dalyje nustatyto reikalavimo TEN-T keliams, kurių bendras metinis vidutinis dienos eismas yra mažesnis nei 2 000 lengvųjų transporto priemonių, jei infrastruktūros negalima pagrįsti socialiniu ir ekonominiu sąnaudų ir naudos vertinimo aspektu. Suteikus leidimą, valstybė narė tokiuose keliuose gali įrengti vieną viešai prieinamą įkrovimo parką, kuris aptarnauja abi eismo kryptis ir atitinka 2 dalyje nustatytus reikalavimus, susijusius su atstumu, bendra parko atiduodamąja galia, prieigų skaičiumi ir atskirų prieigų atiduodamąja galia, taikomais vienai eismo krypčiai, jei įkrovimo parkas yra lengvai pasiekiamas abiem eismo kryptimis. Komisija tinkamai pagrįstais atvejais suteikia tokias išimtis, įvertinusi valstybės narės pateiktą pagrįstą prašymą.

Pakeitimas 106

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 d dalis (nauja)

3 straipsnio 2 d dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2d.
     
  Gavusi pagrįstą valstybės narės prašymą, Komisija gali leisti netaikyti šio straipsnio 2 dalyje nustatyto maksimalaus atstumo reikalavimo TEN-T keliams, kurių bendras metinis vidutinis dienos eismas yra mažesnis nei 1 500 lengvųjų transporto priemonių, jei infrastruktūros negalima pagrįsti socialiniu ir ekonominiu sąnaudų ir naudos vertinimo aspektu. Kai tokia leidžianti nukrypti nuostata suteikiama, valstybės narės gali leisti didesnį maksimalų iki 100 km atstumą tarp įkrovimo prieigų. Komisija tinkamai pagrįstais atvejais suteikia tokias išimtis, įvertinusi valstybės narės pateiktą pagrįstą prašymą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2d.
     
  Gavusi pagrįstą valstybės narės prašymą, Komisija gali leisti netaikyti šio straipsnio 2 dalyje nustatyto maksimalaus atstumo reikalavimo TEN-T keliams, kurių bendras metinis vidutinis dienos eismas yra mažesnis nei 1 500 lengvųjų transporto priemonių, jei infrastruktūros negalima pagrįsti socialiniu ir ekonominiu sąnaudų ir naudos vertinimo aspektu. Kai tokia leidžianti nukrypti nuostata suteikiama, valstybės narės gali leisti didesnį maksimalų iki 100 km atstumą tarp įkrovimo prieigų. Komisija tinkamai pagrįstais atvejais suteikia tokias išimtis, įvertinusi valstybės narės pateiktą pagrįstą prašymą.

Pakeitimas 107

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 e dalis (nauja)

3 straipsnio 2 e dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2e.
     
  Tankiai apgyvendintose vietovėse ir regionuose, kuriuose trūksta ne gatvėse esančių parkavimo aikštelių arba kuriuose registruotų lengvųjų elektra varomų transporto priemonių skaičius yra didelis, valstybės narės užtikrina, kad būtų atitinkamai padidintas viešai prieinamų įkrovimo stotelių skaičius tam, kad būtų sukurta būtina infrastruktūra ir remiama rinkos plėtra. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2e.
     
  Tankiai apgyvendintose vietovėse ir regionuose, kuriuose trūksta ne gatvėse esančių parkavimo aikštelių arba kuriuose registruotų lengvųjų elektra varomų transporto priemonių skaičius yra didelis, valstybės narės užtikrina, kad būtų atitinkamai padidintas viešai prieinamų įkrovimo stotelių skaičius tam, kad būtų sukurta būtina infrastruktūra ir remiama rinkos plėtra.

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 3 dalis

3 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Kaimyninės valstybės narės
  užtikrina
  , kad TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo tarpvalstybinėse atkarpose nebūtų viršijami a ir b punktuose nurodyti didžiausi atstumai. | 3.   Kaimyninės valstybės narės
  imasi būtinų priemonių siekdamos užtikrinti
  , kad TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo tarpvalstybinėse atkarpose nebūtų viršijami a ir b punktuose nurodyti didžiausi atstumai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Kaimyninės valstybės narės
  užtikrina
  , kad TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo tarpvalstybinėse atkarpose nebūtų viršijami a ir b punktuose nurodyti didžiausi atstumai.

3.   Kaimyninės valstybės narės
  imasi būtinų priemonių siekdamos užtikrinti
  , kad TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo tarpvalstybinėse atkarpose nebūtų viršijami a ir b punktuose nurodyti didžiausi atstumai.

Pakeitimas 109

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija imasi būtinų priemonių, kad užtikrintų bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, ypač su šalimis kandidatėmis ir su tomis trečiosiomis šalimis, kuriose yra valstybes nares jungiantys tranzito koridoriai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Komisija imasi būtinų priemonių, kad užtikrintų bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, ypač su šalimis kandidatėmis ir su tomis trečiosiomis šalimis, kuriose yra valstybes nares jungiantys tranzito koridoriai.

Pakeitimas 110

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis

4 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | iki 2025 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  300
   kW ir jame būtų bent
  viena
  įkrovimo
  stotelė
  ,
  kurios
  individuali atiduodamoji galia yra bent
  150
   kW; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

iki 2025 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  300
   kW ir jame būtų bent
  viena
  įkrovimo
  stotelė
  ,
  kurios
  individuali atiduodamoji galia yra bent
  150
   kW;

300

viena

stotelė

kurios

150

| i) | iki 2025 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  2 000
   kW ir jame būtų bent
  dvi
  įkrovimo
  stotelės
  ,
  kurių kiekvienos
  individuali atiduodamoji galia yra bent
  800
   kW; |
| --- | --- |

i)

iki 2025 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  2 000
   kW ir jame būtų bent
  dvi
  įkrovimo
  stotelės
  ,
  kurių kiekvienos
  individuali atiduodamoji galia yra bent
  800
   kW;

2 000

dvi

stotelės

kurių kiekvienos

800

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis

4 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  600
   kW ir jame būtų bent
  dvi
  įkrovimo stotelės, kurių kiekvienos individuali atiduodamoji galia yra bent
  150
   kW; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  600
   kW ir jame būtų bent
  dvi
  įkrovimo stotelės, kurių kiekvienos individuali atiduodamoji galia yra bent
  150
   kW;

600

dvi

150

| ii) | iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  5 000
   kW ir jame būtų bent
  keturios
  įkrovimo stotelės, kurių kiekvienos individuali atiduodamoji galia yra bent
  800
   kW; |
| --- | --- |

ii)

iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  5 000
   kW ir jame būtų bent
  keturios
  įkrovimo stotelės, kurių kiekvienos individuali atiduodamoji galia yra bent
  800
   kW;

5 000

keturios

800

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktis

4 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  300
   kW ir jame būtų bent viena įkrovimo stotelė, kurios individuali atiduodamoji galia yra bent
  150
   kW; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  300
   kW ir jame būtų bent viena įkrovimo stotelė, kurios individuali atiduodamoji galia yra bent
  150
   kW;

300

150

| i) | iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  2 000
   kW ir jame būtų bent viena įkrovimo stotelė, kurios individuali atiduodamoji galia yra bent
  800
   kW; |
| --- | --- |

i)

iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  2 000
   kW ir jame būtų bent viena įkrovimo stotelė, kurios individuali atiduodamoji galia yra bent
  800
   kW;

2 000

800

Pakeitimas 113

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktis

4 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | iki 2035 m. gruodžio
  1
  d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  3 500
   kW ir jame būtų bent dvi įkrovimo stotelės, kurių kiekvienos individuali atiduodamoji galia yra bent
  350
   kW; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

iki 2035 m. gruodžio
  1
  d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  3 500
   kW ir jame būtų bent dvi įkrovimo stotelės, kurių kiekvienos individuali atiduodamoji galia yra bent
  350
   kW;

1

3 500

350

| ii) | iki 2035 m. gruodžio
  31
   d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  5 000
   kW ir jame būtų bent dvi įkrovimo stotelės, kurių kiekvienos individuali atiduodamoji galia yra bent
  800
   kW; |
| --- | --- |

ii)

iki 2035 m. gruodžio
  31
   d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent
  5 000
   kW ir jame būtų bent dvi įkrovimo stotelės, kurių kiekvienos individuali atiduodamoji galia yra bent
  800
   kW;

31

5 000

800

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

4 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | gavusi pagrįstą valstybės narės prašymą, Komisija gali leisti netaikyti 1 dalyje nustatyto reikalavimo TEN-T keliams, kurių bendras metinis vidutinis dienos eismas yra mažesnis nei 800 sunkiasvorių transporto priemonių, jei infrastruktūros negalima pagrįsti socialiniu ir ekonominiu sąnaudų ir naudos vertinimo aspektu. Suteikus leidimą, valstybė narė tokiuose keliuose gali įrengti vieną viešai prieinamą įkrovimo parką, kuris aptarnauja abi eismo kryptis ir atitinka 1 dalyje nustatytus reikalavimus, susijusius su atstumu, bendra parko atiduodamąja galia, prieigų skaičiumi ir atskirų prieigų atiduodamąja galia, taikomais vienai eismo krypčiai, jei įkrovimo parkas yra lengvai pasiekiamas abiem eismo kryptimis. Komisija tinkamai pagrįstais atvejais suteikia tokias išimtis, įvertinusi valstybės narės pateiktą pagrįstą prašymą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

gavusi pagrįstą valstybės narės prašymą, Komisija gali leisti netaikyti 1 dalyje nustatyto reikalavimo TEN-T keliams, kurių bendras metinis vidutinis dienos eismas yra mažesnis nei 800 sunkiasvorių transporto priemonių, jei infrastruktūros negalima pagrįsti socialiniu ir ekonominiu sąnaudų ir naudos vertinimo aspektu. Suteikus leidimą, valstybė narė tokiuose keliuose gali įrengti vieną viešai prieinamą įkrovimo parką, kuris aptarnauja abi eismo kryptis ir atitinka 1 dalyje nustatytus reikalavimus, susijusius su atstumu, bendra parko atiduodamąja galia, prieigų skaičiumi ir atskirų prieigų atiduodamąja galia, taikomais vienai eismo krypčiai, jei įkrovimo parkas yra lengvai pasiekiamas abiem eismo kryptimis. Komisija tinkamai pagrįstais atvejais suteikia tokias išimtis, įvertinusi valstybės narės pateiktą pagrįstą prašymą.

gavusi pagrįstą valstybės narės prašymą, Komisija gali leisti netaikyti 1 dalyje nustatyto reikalavimo TEN-T keliams, kurių bendras metinis vidutinis dienos eismas yra mažesnis nei 800 sunkiasvorių transporto priemonių, jei infrastruktūros negalima pagrįsti socialiniu ir ekonominiu sąnaudų ir naudos vertinimo aspektu. Suteikus leidimą, valstybė narė tokiuose keliuose gali įrengti vieną viešai prieinamą įkrovimo parką, kuris aptarnauja abi eismo kryptis ir atitinka 1 dalyje nustatytus reikalavimus, susijusius su atstumu, bendra parko atiduodamąja galia, prieigų skaičiumi ir atskirų prieigų atiduodamąja galia, taikomais vienai eismo krypčiai, jei įkrovimo parkas yra lengvai pasiekiamas abiem eismo kryptimis. Komisija tinkamai pagrįstais atvejais suteikia tokias išimtis, įvertinusi valstybės narės pateiktą pagrįstą prašymą.

Pakeitimas 115

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies b b punktas (naujas)

4 straipsnio 1 dalies b b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bb) | Gavusi pagrįstą valstybės narės prašymą, Komisija gali leisti netaikyti šio straipsnio 1 dalyje nustatyto maksimalaus atstumo reikalavimo TEN-T keliams, kurių bendras metinis vidutinis dienos eismas yra mažesnis nei 600 sunkiasvorių transporto priemonių, jei infrastruktūros negalima pagrįsti socialiniu ir ekonominiu sąnaudų ir naudos vertinimo aspektu. Kai tokia leidžianti nukrypti nuostata suteikiama, valstybės narės gali leisti didesnį maksimalų iki 100 km atstumą tarp įkrovimo prieigų. Komisija tinkamai pagrįstais atvejais suteikia tokias išimtis, įvertinusi valstybės narės pateiktą pagrįstą prašymą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bb)

bb)

Gavusi pagrįstą valstybės narės prašymą, Komisija gali leisti netaikyti šio straipsnio 1 dalyje nustatyto maksimalaus atstumo reikalavimo TEN-T keliams, kurių bendras metinis vidutinis dienos eismas yra mažesnis nei 600 sunkiasvorių transporto priemonių, jei infrastruktūros negalima pagrįsti socialiniu ir ekonominiu sąnaudų ir naudos vertinimo aspektu. Kai tokia leidžianti nukrypti nuostata suteikiama, valstybės narės gali leisti didesnį maksimalų iki 100 km atstumą tarp įkrovimo prieigų. Komisija tinkamai pagrįstais atvejais suteikia tokias išimtis, įvertinusi valstybės narės pateiktą pagrįstą prašymą.

Gavusi pagrįstą valstybės narės prašymą, Komisija gali leisti netaikyti šio straipsnio 1 dalyje nustatyto maksimalaus atstumo reikalavimo TEN-T keliams, kurių bendras metinis vidutinis dienos eismas yra mažesnis nei 600 sunkiasvorių transporto priemonių, jei infrastruktūros negalima pagrįsti socialiniu ir ekonominiu sąnaudų ir naudos vertinimo aspektu. Kai tokia leidžianti nukrypti nuostata suteikiama, valstybės narės gali leisti didesnį maksimalų iki 100 km atstumą tarp įkrovimo prieigų. Komisija tinkamai pagrįstais atvejais suteikia tokias išimtis, įvertinusi valstybės narės pateiktą pagrįstą prašymą.

Pakeitimas 116

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies c punktas

4 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | iki
  2030
   m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvienoje saugioje stovėjimo aikštelėje būtų
  įrengta
  bent
  viena
  sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo
  stotelė
  ,
  kurios
  atiduodamoji galia yra bent 100 kW; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

iki
  2030
   m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvienoje saugioje stovėjimo aikštelėje būtų
  įrengta
  bent
  viena
  sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo
  stotelė
  ,
  kurios
  atiduodamoji galia yra bent 100 kW;

2030

įrengta

viena

stotelė

kurios

| c) | iki
  2027
   m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvienoje saugioje stovėjimo aikštelėje būtų
  įrengtos
  bent
  dvi
  sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo
  stotelės
  ,
  kurių
  atiduodamoji galia yra bent 100 kW
  ir kuriose yra galimas išmanusis ir abikryptis įkrovimas
  ; |
| --- | --- |

c)

iki
  2027
   m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvienoje saugioje stovėjimo aikštelėje būtų
  įrengtos
  bent
  dvi
  sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo
  stotelės
  ,
  kurių
  atiduodamoji galia yra bent 100 kW
  ir kuriose yra galimas išmanusis ir abikryptis įkrovimas
  ;

2027

įrengtos

dvi

stotelės

kurių

ir kuriose yra galimas išmanusis ir abikryptis įkrovimas

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

4 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvienoje saugioje stovėjimo aikštelėje būtų įrengtos bent keturios sunkiosioms transporto priemonėms skirtos įkrovimo stotelės, kurių atiduodamoji galia yra bent 100 kW ir kuriose galimas išmanusis ir abikryptis įkrovimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvienoje saugioje stovėjimo aikštelėje būtų įrengtos bent keturios sunkiosioms transporto priemonėms skirtos įkrovimo stotelės, kurių atiduodamoji galia yra bent 100 kW ir kuriose galimas išmanusis ir abikryptis įkrovimas;

iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvienoje saugioje stovėjimo aikštelėje būtų įrengtos bent keturios sunkiosioms transporto priemonėms skirtos įkrovimo stotelės, kurių atiduodamoji galia yra bent 100 kW ir kuriose galimas išmanusis ir abikryptis įkrovimas;

Pakeitimas 118

Pakeitimas 118

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies d punktas

4 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | iki 2025 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekviename miestų transporto mazge būtų įrengtos sunkiųjų transporto priemonių viešosios įkrovimo prieigos, kurių bendra atiduodamoji galia yra bent
  600
   kW, o atskirų įkrovimo stotelių individuali atiduodamoji galia – bent
  150
   kW; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

iki 2025 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekviename miestų transporto mazge būtų įrengtos sunkiųjų transporto priemonių viešosios įkrovimo prieigos, kurių bendra atiduodamoji galia yra bent
  600
   kW, o atskirų įkrovimo stotelių individuali atiduodamoji galia – bent
  150
   kW;

600

150

| d) | iki 2025 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekviename miestų transporto mazge būtų įrengtos sunkiųjų transporto priemonių viešosios įkrovimo prieigos, kurių bendra atiduodamoji galia yra bent
  1 400
   kW, o atskirų įkrovimo stotelių individuali atiduodamoji galia – bent
  350
   kW; |
| --- | --- |

d)

iki 2025 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekviename miestų transporto mazge būtų įrengtos sunkiųjų transporto priemonių viešosios įkrovimo prieigos, kurių bendra atiduodamoji galia yra bent
  1 400
   kW, o atskirų įkrovimo stotelių individuali atiduodamoji galia – bent
  350
   kW;

1 400

350

Pakeitimas 119

Pakeitimas 119

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies e punktas

4 straipsnio 1 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekviename miestų transporto mazge būtų įrengtos sunkiųjų transporto priemonių viešosios įkrovimo prieigos, kurių bendra atiduodamoji galia yra bent
  1 200
   kW, o atskirų įkrovimo stotelių individuali atiduodamoji galia – bent
  150
   kW. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekviename miestų transporto mazge būtų įrengtos sunkiųjų transporto priemonių viešosios įkrovimo prieigos, kurių bendra atiduodamoji galia yra bent
  1 200
   kW, o atskirų įkrovimo stotelių individuali atiduodamoji galia – bent
  150
   kW.

1 200

150

| e) | iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekviename miestų transporto mazge būtų įrengtos sunkiųjų transporto priemonių viešosios įkrovimo prieigos, kurių bendra atiduodamoji galia yra bent
  3 500
   kW, o atskirų įkrovimo stotelių individuali atiduodamoji galia – bent
  350
   kW. |
| --- | --- |

e)

iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekviename miestų transporto mazge būtų įrengtos sunkiųjų transporto priemonių viešosios įkrovimo prieigos, kurių bendra atiduodamoji galia yra bent
  3 500
   kW, o atskirų įkrovimo stotelių individuali atiduodamoji galia – bent
  350
   kW.

3 500

350

Pakeitimas 120

Pakeitimas 120

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 a dalis (nauja)

4 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  1 dalies c, ca, d ir e punktuose nurodyti reikalavimai taikomi papildomai kartu su 1 dalies a ir b punktuose nustatytais reikalavimais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  1 dalies c, ca, d ir e punktuose nurodyti reikalavimai taikomi papildomai kartu su 1 dalies a ir b punktuose nustatytais reikalavimais.

Pakeitimas 121

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 b dalis (nauja)

4 straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Atlikdama šio reglamento peržiūrą pagal 22 straipsnį, Komisija apsvarsto, ar padidinti 1 dalies a, b, d ir e punktuose nurodytą individualią atiduodamąją galią, kai tik bendrosios techninės specifikacijos bus parengtos ir papildytos pagal II priedą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b.
     
  Atlikdama šio reglamento peržiūrą pagal 22 straipsnį, Komisija apsvarsto, ar padidinti 1 dalies a, b, d ir e punktuose nurodytą individualią atiduodamąją galią, kai tik bendrosios techninės specifikacijos bus parengtos ir papildytos pagal II priedą.

Pakeitimas 122

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 c pastraipa (nauja)

4 straipsnio 1 c pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad būtų garantuotas prisijungimas prie elektros tinklo ir reikiamas elektros tinklo pajėgumas. Todėl valstybės narės, koordinuodamos veiksmus su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, iki 2025 m. turėtų atlikti analizę, kad įvertintų ir suplanuotų būtiną elektros tinklų sustiprinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1c.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad būtų garantuotas prisijungimas prie elektros tinklo ir reikiamas elektros tinklo pajėgumas. Todėl valstybės narės, koordinuodamos veiksmus su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, iki 2025 m. turėtų atlikti analizę, kad įvertintų ir suplanuotų būtiną elektros tinklų sustiprinimą.

Pakeitimas 123

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Kaimyninės valstybės narės
  užtikrina
  , kad TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo tarpvalstybinėse atkarpose nebūtų viršijami a ir b punktuose nurodyti didžiausi atstumai. | 2.   Kaimyninės valstybės narės
  imasi būtinų priemonių siekdamos užtikrinti
  , kad TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo tarpvalstybinėse atkarpose nebūtų viršijami a ir b punktuose nurodyti didžiausi atstumai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Kaimyninės valstybės narės
  užtikrina
  , kad TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo tarpvalstybinėse atkarpose nebūtų viršijami a ir b punktuose nurodyti didžiausi atstumai.

2.   Kaimyninės valstybės narės
  imasi būtinų priemonių siekdamos užtikrinti
  , kad TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo tarpvalstybinėse atkarpose nebūtų viršijami a ir b punktuose nurodyti didžiausi atstumai.

Pakeitimas 124

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 a dalis (nauja)

4 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija imasi būtinų priemonių, kad užtikrintų bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, ypač su šalimis kandidatėmis ir su tomis trečiosiomis šalimis, kuriose yra valstybes nares jungiantys tranzito koridoriai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Komisija imasi būtinų priemonių, kad užtikrintų bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, ypač su šalimis kandidatėmis ir su tomis trečiosiomis šalimis, kuriose yra valstybes nares jungiantys tranzito koridoriai.

Pakeitimas 125

Pakeitimas 125

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 b dalis (nauja)

4 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  jei išlaidos yra neproporcingos naudai, įskaitant naudą aplinkai, valstybė narė gali nuspręsti netaikyti šio straipsnio 1 ir 2 dalių: |
| | a) | atokiausiems Sąjungos regionams, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje; arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b.
     
  jei išlaidos yra neproporcingos naudai, įskaitant naudą aplinkai, valstybė narė gali nuspręsti netaikyti šio straipsnio 1 ir 2 dalių:

a)

a)

atokiausiems Sąjungos regionams, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje; arba

atokiausiems Sąjungos regionams, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje; arba

| b) | saloms, kurios nėra prijungtos prie žemyninės dalies energetikos tinklų ir kurioms taikoma mažų sujungtų sistemų arba atskirų sistemų apibrėžtis pagal Direktyvą (ES) 2019/944. |
| --- | --- |

b)

b)

saloms, kurios nėra prijungtos prie žemyninės dalies energetikos tinklų ir kurioms taikoma mažų sujungtų sistemų arba atskirų sistemų apibrėžtis pagal Direktyvą (ES) 2019/944.

saloms, kurios nėra prijungtos prie žemyninės dalies energetikos tinklų ir kurioms taikoma mažų sujungtų sistemų arba atskirų sistemų apibrėžtis pagal Direktyvą (ES) 2019/944.

Tokiais atvejais valstybės narės pagrindžia savo sprendimus Komisijai ir pateikia visą susijusią informaciją savo nacionalinėse politikos sistemose.

Tokiais atvejais valstybės narės pagrindžia savo sprendimus Komisijai ir pateikia visą susijusią informaciją savo nacionalinėse politikos sistemose.

Pakeitimas 126

Pakeitimas 126

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a punkto įžanginė dalis

5 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | įkrovimo
  prieigų operatoriai viešosiose
  mažesnės kaip 50 kW galios
  įkrovimo stotelėse, įrengtose nuo
  24 straipsnyje nurodytos datos
  , priima elektroninius mokėjimus terminalais ir prietaisais, naudojamais mokėjimo paslaugoms teikti, įskaitant bent
  vieną iš šių įtaisų: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

a)

įkrovimo
  prieigų operatoriai viešosiose
  mažesnės kaip 50 kW galios
  įkrovimo stotelėse, įrengtose nuo
  24 straipsnyje nurodytos datos
  , priima elektroninius mokėjimus terminalais ir prietaisais, naudojamais mokėjimo paslaugoms teikti, įskaitant bent
  vieną iš šių įtaisų:

įkrovimo

mažesnės kaip 50 kW galios

24 straipsnyje nurodytos datos

vieną iš šių įtaisų:

Tuo tikslu įkrovimo
  prieigų operatoriai viešosiose įkrovimo stotelėse, įrengtose nuo
  [šio reglamento įsigaliojimo data]
  , priima elektroninius mokėjimus terminalais ir prietaisais, naudojamais mokėjimo paslaugoms teikti, įskaitant bent
  mokėjimo kortelių skaitytuvus arba bekontaktes funkcijas turinčius prietaisus, kurie bent jau gali nuskaityti mokėjimo korteles. Be to, jei įmanoma, galima naudoti prie interneto prijungtus prietaisus, kuriais, pavyzdžiui, gali būti sugeneruotas ir mokėjimo operacijai naudojamas konkretus greitojo atsako kodas;

Tuo tikslu įkrovimo

[šio reglamento įsigaliojimo data]

mokėjimo kortelių skaitytuvus arba bekontaktes funkcijas turinčius prietaisus, kurie bent jau gali nuskaityti mokėjimo korteles. Be to, jei įmanoma, galima naudoti prie interneto prijungtus prietaisus, kuriais, pavyzdžiui, gali būti sugeneruotas ir mokėjimo operacijai naudojamas konkretus greitojo atsako kodas;

Pakeitimas 127

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a punkto i papunktis

5 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | mokėjimo kortelių skaitytuvus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

i)

mokėjimo kortelių skaitytuvus;

mokėjimo kortelių skaitytuvus;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 128

Pakeitimas 128

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a punkto i i papunktis

5 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a punkto i i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | bekontaktę funkciją turinčius prietaisus, galinčius nuskaityti bent mokėjimo korteles; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

ii)

bekontaktę funkciją turinčius prietaisus, galinčius nuskaityti bent mokėjimo korteles;

bekontaktę funkciją turinčius prietaisus, galinčius nuskaityti bent mokėjimo korteles;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 129

Pakeitimas 129

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a punkto iii papunktis

5 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a punkto iii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | prie interneto prijungtus prietaisus, kuriais, pavyzdžiui, gali būti sugeneruotas ir mokėjimo operacijai naudojamas konkretus greitojo atsako kodas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii)

iii)

prie interneto prijungtus prietaisus, kuriais, pavyzdžiui, gali būti sugeneruotas ir mokėjimo operacijai naudojamas konkretus greitojo atsako kodas;

prie interneto prijungtus prietaisus, kuriais, pavyzdžiui, gali būti sugeneruotas ir mokėjimo operacijai naudojamas konkretus greitojo atsako kodas;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 130

Pakeitimas 130

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos b punktas

5 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | įkrovimo prieigų operatoriai viešosiose ne mažesnės kaip 50 kW galios įkrovimo stotelėse, įrengtose nuo 24 straipsnyje nurodytos datos, priima elektroninius mokėjimus terminalais ir prietaisais, naudojamais mokėjimo paslaugoms teikti, įskaitant bent vieną iš šių įtaisų: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

b)

įkrovimo prieigų operatoriai viešosiose ne mažesnės kaip 50 kW galios įkrovimo stotelėse, įrengtose nuo 24 straipsnyje nurodytos datos, priima elektroninius mokėjimus terminalais ir prietaisais, naudojamais mokėjimo paslaugoms teikti, įskaitant bent vieną iš šių įtaisų:

įkrovimo prieigų operatoriai viešosiose ne mažesnės kaip 50 kW galios įkrovimo stotelėse, įrengtose nuo 24 straipsnyje nurodytos datos, priima elektroninius mokėjimus terminalais ir prietaisais, naudojamais mokėjimo paslaugoms teikti, įskaitant bent vieną iš šių įtaisų:

Išbraukta.

Išbraukta.

| | i) | mokėjimo kortelių skaitytuvus; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

mokėjimo kortelių skaitytuvus;

mokėjimo kortelių skaitytuvus;

| | ii) | bekontaktę funkciją turinčius prietaisus, galinčius nuskaityti bent mokėjimo korteles. |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

bekontaktę funkciją turinčius prietaisus, galinčius nuskaityti bent mokėjimo korteles.

bekontaktę funkciją turinčius prietaisus, galinčius nuskaityti bent mokėjimo korteles.

Pakeitimas 131

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

5 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nuo 2027 m. sausio 1 d. įkrovimo prieigų operatoriai užtikrina, kad visos jų eksploatuojamos viešosios įkrovimo stotelės
  , kurių atiduodamoji galia yra ne mažesnė kaip 50 kW,
  atitiktų
  b punkte nustatytą reikalavimą
  . | Nuo 2027 m. sausio 1 d. įkrovimo prieigų operatoriai užtikrina, kad visos jų eksploatuojamos viešosios įkrovimo stotelės atitiktų
  šioje dalyje nustatytus reikalavimus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nuo 2027 m. sausio 1 d. įkrovimo prieigų operatoriai užtikrina, kad visos jų eksploatuojamos viešosios įkrovimo stotelės
  , kurių atiduodamoji galia yra ne mažesnė kaip 50 kW,
  atitiktų
  b punkte nustatytą reikalavimą
  .

, kurių atiduodamoji galia yra ne mažesnė kaip 50 kW,

b punkte nustatytą reikalavimą

Nuo 2027 m. sausio 1 d. įkrovimo prieigų operatoriai užtikrina, kad visos jų eksploatuojamos viešosios įkrovimo stotelės atitiktų
  šioje dalyje nustatytus reikalavimus
  .

šioje dalyje nustatytus reikalavimus

Pakeitimas 132

Pakeitimas 132

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies 3 pastraipa

5 straipsnio 2 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Reikalavimai, nustatyti
  a ir b punktuose
  , netaikomi viešosioms įkrovimo prieigoms, už kurių teikiamą įkrovimo paslaugą nereikia mokėti. | Reikalavimai, nustatyti
  šioje dalyje
  , netaikomi viešosioms įkrovimo prieigoms, už kurių teikiamą įkrovimo paslaugą nereikia mokėti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Reikalavimai, nustatyti
  a ir b punktuose
  , netaikomi viešosioms įkrovimo prieigoms, už kurių teikiamą įkrovimo paslaugą nereikia mokėti.

a ir b punktuose

Reikalavimai, nustatyti
  šioje dalyje
  , netaikomi viešosioms įkrovimo prieigoms, už kurių teikiamą įkrovimo paslaugą nereikia mokėti.

šioje dalyje

Pakeitimas 133

Pakeitimas 133

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 3 dalis

5 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Įkrovimo prieigų operatoriai, savo eksploatuojamoje viešojoje įkrovimo prieigoje siūlantys automatinį tapatumo nustatymą, užtikrina, kad galutiniai naudotojai visada turėtų teisę juo nesinaudoti ir galėtų arba ad hoc įkrauti savo transporto priemonę, kaip nustatyta 3 dalyje, arba rinktis kitą sutartimi grindžiamą įkrovimo sprendimą, galimą naudojantis ta įkrovimo prieiga. Įkrovimo prieigų operatoriai skaidriai nurodo tą galimybę ir patogiu būdu siūlo ją galutiniam naudotojui kiekvienoje savo eksploatuojamoje viešojoje įkrovimo prieigoje, kurioje naudojamas automatinis tapatumo nustatymas. | 3.   Įkrovimo prieigų operatoriai, savo eksploatuojamoje viešojoje įkrovimo prieigoje siūlantys automatinį tapatumo nustatymą, užtikrina, kad galutiniai naudotojai visada turėtų teisę juo nesinaudoti ir galėtų arba ad hoc įkrauti savo transporto priemonę, kaip nustatyta 3 dalyje, arba rinktis kitą sutartimi grindžiamą įkrovimo sprendimą, galimą naudojantis ta įkrovimo prieiga. Įkrovimo prieigų operatoriai skaidriai nurodo tą galimybę ir patogiu būdu siūlo ją galutiniam naudotojui kiekvienoje savo eksploatuojamoje viešojoje įkrovimo prieigoje, kurioje naudojamas automatinis tapatumo nustatymas
  , ir užtikrina e. tarptinklinio ryšio paslaugų teikimą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Įkrovimo prieigų operatoriai, savo eksploatuojamoje viešojoje įkrovimo prieigoje siūlantys automatinį tapatumo nustatymą, užtikrina, kad galutiniai naudotojai visada turėtų teisę juo nesinaudoti ir galėtų arba ad hoc įkrauti savo transporto priemonę, kaip nustatyta 3 dalyje, arba rinktis kitą sutartimi grindžiamą įkrovimo sprendimą, galimą naudojantis ta įkrovimo prieiga. Įkrovimo prieigų operatoriai skaidriai nurodo tą galimybę ir patogiu būdu siūlo ją galutiniam naudotojui kiekvienoje savo eksploatuojamoje viešojoje įkrovimo prieigoje, kurioje naudojamas automatinis tapatumo nustatymas.

3.   Įkrovimo prieigų operatoriai, savo eksploatuojamoje viešojoje įkrovimo prieigoje siūlantys automatinį tapatumo nustatymą, užtikrina, kad galutiniai naudotojai visada turėtų teisę juo nesinaudoti ir galėtų arba ad hoc įkrauti savo transporto priemonę, kaip nustatyta 3 dalyje, arba rinktis kitą sutartimi grindžiamą įkrovimo sprendimą, galimą naudojantis ta įkrovimo prieiga. Įkrovimo prieigų operatoriai skaidriai nurodo tą galimybę ir patogiu būdu siūlo ją galutiniam naudotojui kiekvienoje savo eksploatuojamoje viešojoje įkrovimo prieigoje, kurioje naudojamas automatinis tapatumo nustatymas
  , ir užtikrina e. tarptinklinio ryšio paslaugų teikimą
  .

Pakeitimas 134

Pakeitimas 134

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 4 dalis

5 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   
  Viešųjų
  įkrovimo prieigų operatorių nustatomos kainos turi būti pagrįstos, lengvai ir aiškiai palyginamos, skaidrios ir nediskriminacinės. Viešųjų įkrovimo prieigų operatorių nustatomos kainos galutiniams naudotojams ir kainos judumo paslaugų teikėjams negali skirtis, taip pat negali skirtis skirtingiems judumo paslaugų teikėjams nustatomos kainos. Tam tikrais atvejais kainų lygis gali būti diferencijuojamas tik proporcingai, remiantis objektyviu pagrindimu. | 4.   
  Viešai prieinamų įkrovimo prieigų operatoriai užtikrina, kad bet kuris judumo paslaugų teikėjas galėtų nediskriminuojamai naudotis jų eksploatuojamomis įkrovimo stotelėmis. Viešųjų
  įkrovimo prieigų operatorių nustatomos kainos turi būti pagrįstos
  ir prieinamos
  , lengvai ir aiškiai palyginamos, skaidrios ir nediskriminacinės. Viešųjų įkrovimo prieigų operatorių nustatomos kainos galutiniams naudotojams ir kainos judumo paslaugų teikėjams negali skirtis, taip pat negali skirtis skirtingiems judumo paslaugų teikėjams nustatomos kainos. Tam tikrais atvejais kainų lygis gali būti diferencijuojamas tik proporcingai, remiantis objektyviu pagrindimu
  arba sutarties sąlygomis
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   
  Viešųjų
  įkrovimo prieigų operatorių nustatomos kainos turi būti pagrįstos, lengvai ir aiškiai palyginamos, skaidrios ir nediskriminacinės. Viešųjų įkrovimo prieigų operatorių nustatomos kainos galutiniams naudotojams ir kainos judumo paslaugų teikėjams negali skirtis, taip pat negali skirtis skirtingiems judumo paslaugų teikėjams nustatomos kainos. Tam tikrais atvejais kainų lygis gali būti diferencijuojamas tik proporcingai, remiantis objektyviu pagrindimu.

4.   
  Viešai prieinamų įkrovimo prieigų operatoriai užtikrina, kad bet kuris judumo paslaugų teikėjas galėtų nediskriminuojamai naudotis jų eksploatuojamomis įkrovimo stotelėmis. Viešųjų
  įkrovimo prieigų operatorių nustatomos kainos turi būti pagrįstos
  ir prieinamos
  , lengvai ir aiškiai palyginamos, skaidrios ir nediskriminacinės. Viešųjų įkrovimo prieigų operatorių nustatomos kainos galutiniams naudotojams ir kainos judumo paslaugų teikėjams negali skirtis, taip pat negali skirtis skirtingiems judumo paslaugų teikėjams nustatomos kainos. Tam tikrais atvejais kainų lygis gali būti diferencijuojamas tik proporcingai, remiantis objektyviu pagrindimu
  arba sutarties sąlygomis
  .

Pakeitimas 135

Pakeitimas 135

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 4 a dalis (nauja)

5 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Valstybės narės imasi tinkamų priemonių, kad užkirstų kelią į vartotojus nukreiptai nesąžiningai praktikai, be kita ko, susijusiai su viešai prieinamų įkrovimo prieigų naudojimo kainomis, pavyzdžiui, dirbtinio kainų išpūtimo, siekdamos bendro tikslo – apsaugoti konkurenciją rinkoje ir vartotojų teises. Tokių priemonių priėmimas grindžiamas nuolatine transporto priemonių gamintojų ir įkrovimo prieigų operatorių kainodaros bei praktikos stebėsena. Valstybės narės informuoja Komisiją apie tai, kad atitinkama reguliavimo institucija priėmė tokias priemones. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Valstybės narės imasi tinkamų priemonių, kad užkirstų kelią į vartotojus nukreiptai nesąžiningai praktikai, be kita ko, susijusiai su viešai prieinamų įkrovimo prieigų naudojimo kainomis, pavyzdžiui, dirbtinio kainų išpūtimo, siekdamos bendro tikslo – apsaugoti konkurenciją rinkoje ir vartotojų teises. Tokių priemonių priėmimas grindžiamas nuolatine transporto priemonių gamintojų ir įkrovimo prieigų operatorių kainodaros bei praktikos stebėsena. Valstybės narės informuoja Komisiją apie tai, kad atitinkama reguliavimo institucija priėmė tokias priemones.

Pakeitimas 136

Pakeitimas 136

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 5 dalies įžanginė dalis

5 straipsnio 5 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Įkrovimo prieigų operatoriai visose savo eksploatuojamose viešosiose įkrovimo stotelėse aiškiai nurodo ad hoc kainą ir visas jos dedamąsias, kad galutiniams naudotojams
  tai
  būtų žinoma prieš pradedant įkrovimo seansą.
  Turi būti aiškiai parodytos bent šios kainos dedamosios, jeigu jos taikomos konkrečioje įkrovimo stotelėje: | 5.   Įkrovimo prieigų operatoriai visose savo eksploatuojamose viešosiose įkrovimo stotelėse aiškiai nurodo ad hoc kainą
  už kWh
  ir visas jos dedamąsias, kad galutiniams naudotojams
  ši informacija
  būtų žinoma prieš pradedant įkrovimo seansą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Įkrovimo prieigų operatoriai visose savo eksploatuojamose viešosiose įkrovimo stotelėse aiškiai nurodo ad hoc kainą ir visas jos dedamąsias, kad galutiniams naudotojams
  tai
  būtų žinoma prieš pradedant įkrovimo seansą.
  Turi būti aiškiai parodytos bent šios kainos dedamosios, jeigu jos taikomos konkrečioje įkrovimo stotelėje:

5.   Įkrovimo prieigų operatoriai visose savo eksploatuojamose viešosiose įkrovimo stotelėse aiškiai nurodo ad hoc kainą
  už kWh
  ir visas jos dedamąsias, kad galutiniams naudotojams
  ši informacija
  būtų žinoma prieš pradedant įkrovimo seansą.

Pakeitimas 137

Pakeitimas 137

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 5 dalies 1 įtrauka

5 straipsnio 5 dalies 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | seanso kaina, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

seanso kaina,

seanso kaina,

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 138

Pakeitimas 138

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 5 dalies 2 įtrauka

5 straipsnio 5 dalies 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | minutės kaina, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

minutės kaina,

minutės kaina,

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 139

Pakeitimas 139

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 5 dalies 3 įtrauka

5 straipsnio 5 dalies 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | kaina už kWh. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

kaina už kWh.

kaina už kWh.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 140

Pakeitimas 140

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 6 dalis

5 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Judumo paslaugų teikėjų nustatomos kainos galutiniams naudotojams turi būti pagrįstos, skaidrios ir nediskriminacinės. Judumo paslaugų teikėjai visą informaciją apie taikomas kainas galutiniams naudotojams pateikia prieš šiems pradedant įkrovimo seansą ir konkrečiai apie jų pageidaujamą įkrovimo seansą, tam naudodami laisvai prieinamas, plačiai naudojamas elektronines priemones, aiškiai
  atskirdami
  įkrovimo prieigos operatoriaus
  nustatytos kainos dedamąsias
  , taikytiną e. tarptinklinio ryšio kainą ir kitus judumo paslaugų teikėjo taikomus mokesčius ar rinkliavas. Mokesčiai turi būti pagrįsti, skaidrūs ir nediskriminaciniai. Už tarpvalstybinį e. tarptinklinio ryšio paslaugų teikimą netaikomi jokie papildomi mokesčiai. | 6.   Judumo paslaugų teikėjų nustatomos kainos galutiniams naudotojams turi būti pagrįstos
  ir prieinamos
  , skaidrios ir nediskriminacinės. Judumo paslaugų teikėjai visą informaciją apie taikomas kainas galutiniams naudotojams pateikia prieš šiems pradedant įkrovimo seansą ir konkrečiai apie jų pageidaujamą įkrovimo seansą, tam naudodami laisvai prieinamas, plačiai naudojamas elektronines priemones, aiškiai
  pateikdami
  įkrovimo prieigos operatoriaus
  nustatytą kainą už kWh
  , taikytiną e. tarptinklinio ryšio kainą ir kitus judumo paslaugų teikėjo taikomus mokesčius ar rinkliavas. Mokesčiai turi būti pagrįsti
  ir pakeliami
  , skaidrūs ir nediskriminaciniai. Už tarpvalstybinį e. tarptinklinio ryšio paslaugų teikimą netaikomi jokie papildomi mokesčiai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Judumo paslaugų teikėjų nustatomos kainos galutiniams naudotojams turi būti pagrįstos, skaidrios ir nediskriminacinės. Judumo paslaugų teikėjai visą informaciją apie taikomas kainas galutiniams naudotojams pateikia prieš šiems pradedant įkrovimo seansą ir konkrečiai apie jų pageidaujamą įkrovimo seansą, tam naudodami laisvai prieinamas, plačiai naudojamas elektronines priemones, aiškiai
  atskirdami
  įkrovimo prieigos operatoriaus
  nustatytos kainos dedamąsias
  , taikytiną e. tarptinklinio ryšio kainą ir kitus judumo paslaugų teikėjo taikomus mokesčius ar rinkliavas. Mokesčiai turi būti pagrįsti, skaidrūs ir nediskriminaciniai. Už tarpvalstybinį e. tarptinklinio ryšio paslaugų teikimą netaikomi jokie papildomi mokesčiai.

6.   Judumo paslaugų teikėjų nustatomos kainos galutiniams naudotojams turi būti pagrįstos
  ir prieinamos
  , skaidrios ir nediskriminacinės. Judumo paslaugų teikėjai visą informaciją apie taikomas kainas galutiniams naudotojams pateikia prieš šiems pradedant įkrovimo seansą ir konkrečiai apie jų pageidaujamą įkrovimo seansą, tam naudodami laisvai prieinamas, plačiai naudojamas elektronines priemones, aiškiai
  pateikdami
  įkrovimo prieigos operatoriaus
  nustatytą kainą už kWh
  , taikytiną e. tarptinklinio ryšio kainą ir kitus judumo paslaugų teikėjo taikomus mokesčius ar rinkliavas. Mokesčiai turi būti pagrįsti
  ir pakeliami
  , skaidrūs ir nediskriminaciniai. Už tarpvalstybinį e. tarptinklinio ryšio paslaugų teikimą netaikomi jokie papildomi mokesčiai.

Pakeitimas 141

Pakeitimas 141

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 6 a dalis (nauja)

5 straipsnio 6 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Išmaniųjų ir abikrypčių įkrovimo prieigų operatoriai pateikia iš perdavimo sistemos operatorių, elektros tiekėjų ar savo elektros gamybos veiklos gautą informaciją apie elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių dalį perdavimo sistemoje ir susijusį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Ta informacija teikiama reguliariais realiojo laiko intervalais kartu su prognozėmis, jei tokios yra, ir, kai taikytina, taikomos sutarties su elektros energijos tiekėju sąlygos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a.
     
  Išmaniųjų ir abikrypčių įkrovimo prieigų operatoriai pateikia iš perdavimo sistemos operatorių, elektros tiekėjų ar savo elektros gamybos veiklos gautą informaciją apie elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių dalį perdavimo sistemoje ir susijusį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Ta informacija teikiama reguliariais realiojo laiko intervalais kartu su prognozėmis, jei tokios yra, ir, kai taikytina, taikomos sutarties su elektros energijos tiekėju sąlygos.

Pakeitimas 142

Pakeitimas 142

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 7 dalis

5 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Nuo
  24 straipsnyje nurodytos datos
  įkrovimo prieigų operatoriai užtikrina, kad visos jų eksploatuojamos viešosios įkrovimo prieigos būtų skaitmeniniais ryšiais
  susietos įkrovimo prieigos
  . | 7.   Nuo
  [šio reglamento įsigaliojimo diena]
  įkrovimo prieigų operatoriai užtikrina, kad visos
  naujai įrengtos ar atnaujintos
  jų eksploatuojamos viešosios įkrovimo prieigos būtų
  susietos
  skaitmeniniais ryšiais
  , jose būtų e. tarptinklinio ryšio funkcija, o jų vieta ir būklė būtų lengvai matoma internete
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Nuo
  24 straipsnyje nurodytos datos
  įkrovimo prieigų operatoriai užtikrina, kad visos jų eksploatuojamos viešosios įkrovimo prieigos būtų skaitmeniniais ryšiais
  susietos įkrovimo prieigos
  .

7.   Nuo
  [šio reglamento įsigaliojimo diena]
  įkrovimo prieigų operatoriai užtikrina, kad visos
  naujai įrengtos ar atnaujintos
  jų eksploatuojamos viešosios įkrovimo prieigos būtų
  susietos
  skaitmeniniais ryšiais
  , jose būtų e. tarptinklinio ryšio funkcija, o jų vieta ir būklė būtų lengvai matoma internete
  .

Pakeitimas 143

Pakeitimas 143

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 8 dalis

5 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Nuo
  24 straipsnyje nurodytos datos
  įkrovimo prieigų operatoriai užtikrina, kad visose jų eksploatuojamose viešosiose
  įprastos galios
  įkrovimo prieigose būtų galimas išmanusis įkrovimas. | 8.   Nuo
  [šio reglamento įsigaliojimo diena]
  įkrovimo prieigų operatoriai užtikrina, kad visose
  naujai įrengtose arba atnaujintose
  jų eksploatuojamose viešosiose įkrovimo prieigose būtų galimas išmanusis įkrovimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8.   Nuo
  24 straipsnyje nurodytos datos
  įkrovimo prieigų operatoriai užtikrina, kad visose jų eksploatuojamose viešosiose
  įprastos galios
  įkrovimo prieigose būtų galimas išmanusis įkrovimas.

8.   Nuo
  [šio reglamento įsigaliojimo diena]
  įkrovimo prieigų operatoriai užtikrina, kad visose
  naujai įrengtose arba atnaujintose
  jų eksploatuojamose viešosiose įkrovimo prieigose būtų galimas išmanusis įkrovimas.

Pakeitimas 144

Pakeitimas 144

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 8 a dalis (nauja)

5 straipsnio 8 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Viešai prieinamų įkrovimo prieigų operatoriai užtikrina, kad: |
| | a) | įkrovimo stotelės yra tinkamos būklės per visą jų komercinio naudojimo laikotarpį, o 2–5 dalyse nustatytos funkcijos visada prieinamos galutiniams naudotojams, reguliariai atliekant techninės priežiūros ir remonto darbus, kai tik nustatomas bet koks gedimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8a.
     
  Viešai prieinamų įkrovimo prieigų operatoriai užtikrina, kad:

a)

a)

įkrovimo stotelės yra tinkamos būklės per visą jų komercinio naudojimo laikotarpį, o 2–5 dalyse nustatytos funkcijos visada prieinamos galutiniams naudotojams, reguliariai atliekant techninės priežiūros ir remonto darbus, kai tik nustatomas bet koks gedimas;

įkrovimo stotelės yra tinkamos būklės per visą jų komercinio naudojimo laikotarpį, o 2–5 dalyse nustatytos funkcijos visada prieinamos galutiniams naudotojams, reguliariai atliekant techninės priežiūros ir remonto darbus, kai tik nustatomas bet koks gedimas;

| b) | visos jų eksploatuojamos viešai prieinamos įkrovimo prieigos atitinka 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti nuostatas. |
| --- | --- |

b)

b)

visos jų eksploatuojamos viešai prieinamos įkrovimo prieigos atitinka 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti nuostatas.

visos jų eksploatuojamos viešai prieinamos įkrovimo prieigos atitinka 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti nuostatas.

Pakeitimas 145

Pakeitimas 145

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 9 dalis

5 straipsnio 9 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9.   
  Valstybės
  narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad TEN-T kelių tinklo stovėjimo ir poilsio aikštelėse, kuriose įrengta alternatyviųjų degalų infrastruktūra, būtų įrengti tinkami ženklai, kad būtų galima lengvai rasti tikslią alternatyviųjų degalų infrastruktūros vietą. | 9.   
  Nuo [šio reglamento įsigaliojimo diena] valstybės
  narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad TEN-T kelių tinklo stovėjimo ir poilsio aikštelėse, kuriose įrengta alternatyviųjų degalų infrastruktūra, būtų įrengti tinkami ženklai, kad būtų galima lengvai rasti tikslią alternatyviųjų degalų infrastruktūros vietą.
  Nurodomieji ženklai taip pat turi būti įrengti TEN-T kelių tinkle tinkamu atstumu iki stovėjimo ir poilsio aikštelių, kuriose įrengta tokia alternatyviųjų degalų infrastruktūra. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9.   
  Valstybės
  narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad TEN-T kelių tinklo stovėjimo ir poilsio aikštelėse, kuriose įrengta alternatyviųjų degalų infrastruktūra, būtų įrengti tinkami ženklai, kad būtų galima lengvai rasti tikslią alternatyviųjų degalų infrastruktūros vietą.

9.   
  Nuo [šio reglamento įsigaliojimo diena] valstybės
  narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad TEN-T kelių tinklo stovėjimo ir poilsio aikštelėse, kuriose įrengta alternatyviųjų degalų infrastruktūra, būtų įrengti tinkami ženklai, kad būtų galima lengvai rasti tikslią alternatyviųjų degalų infrastruktūros vietą.
  Nurodomieji ženklai taip pat turi būti įrengti TEN-T kelių tinkle tinkamu atstumu iki stovėjimo ir poilsio aikštelių, kuriose įrengta tokia alternatyviųjų degalų infrastruktūra.

Pakeitimas 146

Pakeitimas 146

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 9 a dalis (nauja)

5 straipsnio 9 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Valstybės narės skatina operatorius imtis būtinų priemonių ir siūlyti standartizuotas ir visiškai sąveikias informacines sistemas, kuriomis būtų teikiama informacija apie įrengtas įkrovimo prieigas. Tokios sistemos turi būti tikslios, patogios naudoti ir veiktų valstybės narės oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) ir anglų kalba. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9a.
     
  Valstybės narės skatina operatorius imtis būtinų priemonių ir siūlyti standartizuotas ir visiškai sąveikias informacines sistemas, kuriomis būtų teikiama informacija apie įrengtas įkrovimo prieigas. Tokios sistemos turi būti tikslios, patogios naudoti ir veiktų valstybės narės oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) ir anglų kalba.

Pakeitimas 147

Pakeitimas 147

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 11 a dalis (nauja)

5 straipsnio 11 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 11a.
     
  Viešai prieinamų įkrovimo prieigų operatoriai užtikrina, kad įkrovimo stotelėse būtų aiškiai rodoma būtina vietos skubios pagalbos tarnybų kontaktinė informacija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11a.
     
  Viešai prieinamų įkrovimo prieigų operatoriai užtikrina, kad įkrovimo stotelėse būtų aiškiai rodoma būtina vietos skubios pagalbos tarnybų kontaktinė informacija.

Pakeitimas 148

Pakeitimas 148

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 11 b dalis (nauja)

5 straipsnio 11 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 11b.
     
  Be priežiūros esančiose įkrovimo stotelėse valstybės narės sudaro palankesnes sąlygas įrengti stebėjimo kamerų sistemas ir skubios pagalbos iškvietimo mygtuką, kad būtų galima nedelsiant susisiekti su vietos skubios pagalbos tarnybomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11b.
     
  Be priežiūros esančiose įkrovimo stotelėse valstybės narės sudaro palankesnes sąlygas įrengti stebėjimo kamerų sistemas ir skubios pagalbos iškvietimo mygtuką, kad būtų galima nedelsiant susisiekti su vietos skubios pagalbos tarnybomis.

Pakeitimas 149

Pakeitimas 149

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

6 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad jų teritorijoje iki
  2030
   m. gruodžio 31 d. būtų įrengtas būtinasis viešųjų vandenilio degalų pildymo stotelių skaičius. | Valstybės narės užtikrina, kad jų teritorijoje iki
  2027
   m. gruodžio 31 d. būtų įrengtas būtinasis viešųjų vandenilio degalų pildymo stotelių skaičius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad jų teritorijoje iki
  2030
   m. gruodžio 31 d. būtų įrengtas būtinasis viešųjų vandenilio degalų pildymo stotelių skaičius.

2030

Valstybės narės užtikrina, kad jų teritorijoje iki
  2027
   m. gruodžio 31 d. būtų įrengtas būtinasis viešųjų vandenilio degalų pildymo stotelių skaičius.

2027

Pakeitimas 150

Pakeitimas 150

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

6 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tuo tikslu valstybės narės užtikrina, kad iki
  2030
   m. gruodžio 31 d. TEN-T pagrindiniame ir TEN-T visuotiniame tinkle ne rečiau kaip kas
  150
   km būtų įrengta viešoji vandenilio degalų pildymo stotelė, kurios pajėgumas yra bent 2 t per parą ir kurioje įrengtas bent 700 barų dozatorius. Skystasis vandenilis turi būti tiekiamas viešosiose degalų pildymo stotelėse, kurias vieną nuo kitos skiria ne daugiau kaip
  450
   km. | Tuo tikslu valstybės narės užtikrina, kad iki
  2027
   m. gruodžio 31 d. TEN-T pagrindiniame ir TEN-T visuotiniame tinkle ne rečiau kaip kas
  100
   km būtų įrengta viešoji vandenilio degalų pildymo stotelė, kurios pajėgumas yra bent 2 t per parą ir kurioje įrengtas bent 700 barų dozatorius. Skystasis vandenilis turi būti tiekiamas viešosiose degalų pildymo stotelėse, kurias vieną nuo kitos skiria ne daugiau kaip
  400
   km. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tuo tikslu valstybės narės užtikrina, kad iki
  2030
   m. gruodžio 31 d. TEN-T pagrindiniame ir TEN-T visuotiniame tinkle ne rečiau kaip kas
  150
   km būtų įrengta viešoji vandenilio degalų pildymo stotelė, kurios pajėgumas yra bent 2 t per parą ir kurioje įrengtas bent 700 barų dozatorius. Skystasis vandenilis turi būti tiekiamas viešosiose degalų pildymo stotelėse, kurias vieną nuo kitos skiria ne daugiau kaip
  450
   km.

2030

150

450

Tuo tikslu valstybės narės užtikrina, kad iki
  2027
   m. gruodžio 31 d. TEN-T pagrindiniame ir TEN-T visuotiniame tinkle ne rečiau kaip kas
  100
   km būtų įrengta viešoji vandenilio degalų pildymo stotelė, kurios pajėgumas yra bent 2 t per parą ir kurioje įrengtas bent 700 barų dozatorius. Skystasis vandenilis turi būti tiekiamas viešosiose degalų pildymo stotelėse, kurias vieną nuo kitos skiria ne daugiau kaip
  400
   km.

2027

100

400

Pakeitimas 151

Pakeitimas 151

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 3 pastraipa

6 straipsnio 1 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad iki
  2030
   m. gruodžio 31 d. kiekviename miestų transporto mazge būtų įrengta bent viena viešoji vandenilio degalų pildymo stotelė. Turi būti išanalizuota, kurioje vietoje geriausia įrengti tokias degalų pildymo stoteles, visų pirma apsvarstant galimybę jas įrengti daugiarūšio transporto mazguose, kur paslaugos galėtų būti teikiamos ir kitų rūšių transportui. | Valstybės narės užtikrina, kad iki
  2027
   m. gruodžio 31 d. kiekviename miestų transporto mazge būtų įrengta bent viena viešoji vandenilio degalų pildymo stotelė. Turi būti išanalizuota, kurioje vietoje geriausia įrengti tokias degalų pildymo stoteles, visų pirma apsvarstant galimybę jas įrengti daugiarūšio transporto mazguose, kur paslaugos galėtų būti teikiamos ir kitų rūšių transportui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad iki
  2030
   m. gruodžio 31 d. kiekviename miestų transporto mazge būtų įrengta bent viena viešoji vandenilio degalų pildymo stotelė. Turi būti išanalizuota, kurioje vietoje geriausia įrengti tokias degalų pildymo stoteles, visų pirma apsvarstant galimybę jas įrengti daugiarūšio transporto mazguose, kur paslaugos galėtų būti teikiamos ir kitų rūšių transportui.

2030

Valstybės narės užtikrina, kad iki
  2027
   m. gruodžio 31 d. kiekviename miestų transporto mazge būtų įrengta bent viena viešoji vandenilio degalų pildymo stotelė. Turi būti išanalizuota, kurioje vietoje geriausia įrengti tokias degalų pildymo stoteles, visų pirma apsvarstant galimybę jas įrengti daugiarūšio transporto mazguose, kur paslaugos galėtų būti teikiamos ir kitų rūšių transportui.

2027

Pakeitimas 152

Pakeitimas 152

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 a dalis (nauja)

6 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Valstybės narės ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. paskelbia detalų daugiarūšio transporto mazgų, pramonės klasterių ir uostų, tinkamų vandenilio pildymo punktų diegimui, sąrašą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Valstybės narės ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. paskelbia detalų daugiarūšio transporto mazgų, pramonės klasterių ir uostų, tinkamų vandenilio pildymo punktų diegimui, sąrašą.

Pakeitimas 153

Pakeitimas 153

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Kaimyninės valstybės narės
  užtikrina
  , kad TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo tarpvalstybinėse atkarpose nebūtų viršijami 1 dalies antroje pastraipoje nurodyti didžiausi atstumai. | 2.   Kaimyninės valstybės narės
  turi imtis būtinų priemonių siekdamos užtikrinti
  , kad TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo tarpvalstybinėse atkarpose nebūtų viršijami 1 dalies antroje pastraipoje nurodyti didžiausi atstumai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Kaimyninės valstybės narės
  užtikrina
  , kad TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo tarpvalstybinėse atkarpose nebūtų viršijami 1 dalies antroje pastraipoje nurodyti didžiausi atstumai.

2.   Kaimyninės valstybės narės
  turi imtis būtinų priemonių siekdamos užtikrinti
  , kad TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo tarpvalstybinėse atkarpose nebūtų viršijami 1 dalies antroje pastraipoje nurodyti didžiausi atstumai.

Pakeitimas 154

Pakeitimas 154

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 a dalis (nauja)

6 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Jei išlaidos yra neproporcingos naudai, įskaitant naudą aplinkai, valstybės narės gali nuspręsti netaikyti šio straipsnio 1 dalies: a) atokiausiems Sąjungos regionams, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje; b) saloms, kurios nėra prijungtos prie žemyninės dalies energetikos tinklų ir kurioms taikoma mažų sujungtų sistemų arba atskirų sistemų apibrėžtis pagal Direktyvą 2019/944. Tokiais atvejais valstybės narės pagrindžia savo sprendimus Komisijai ir pateikia visą susijusią informaciją nacionalinėse politikos sistemose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Jei išlaidos yra neproporcingos naudai, įskaitant naudą aplinkai, valstybės narės gali nuspręsti netaikyti šio straipsnio 1 dalies: a) atokiausiems Sąjungos regionams, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje; b) saloms, kurios nėra prijungtos prie žemyninės dalies energetikos tinklų ir kurioms taikoma mažų sujungtų sistemų arba atskirų sistemų apibrėžtis pagal Direktyvą 2019/944. Tokiais atvejais valstybės narės pagrindžia savo sprendimus Komisijai ir pateikia visą susijusią informaciją nacionalinėse politikos sistemose.

Pakeitimas 155

Pakeitimas 155

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 b dalis (nauja)

6 straipsnio 3 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Komisija imasi būtinų priemonių, kad užtikrintų bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, ypač su šalimis kandidatėmis ir su tomis trečiosiomis šalimis, kuriose yra valstybes nares jungiantys tranzito koridoriai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b.
     
  Komisija imasi būtinų priemonių, kad užtikrintų bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, ypač su šalimis kandidatėmis ir su tomis trečiosiomis šalimis, kuriose yra valstybes nares jungiantys tranzito koridoriai.

Pakeitimas 156

Pakeitimas 156

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

7 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nuo
  24 straipsnyje nurodytos datos
  visi viešųjų vandenilio degalų pildymo stotelių operatoriai savo eksploatuojamose stotelėse galutiniams naudotojams suteikia galimybę ad hoc pasipildyti degalų naudojantis Sąjungoje plačiai taikoma mokėjimo priemone. Tuo tikslu vandenilio degalų pildymo stotelių operatoriai užtikrina, kad visose jų eksploatuojamose vandenilio degalų pildymo stotelėse būtų priimami elektroniniai mokėjimai terminalais ir prietaisais, naudojamais mokėjimo paslaugoms teikti, įskaitant bent
  vieną iš šių įtaisų: | Nuo
  [šio reglamento įsigaliojimo data]
  visi viešųjų vandenilio degalų pildymo stotelių operatoriai savo eksploatuojamose stotelėse galutiniams naudotojams suteikia galimybę ad hoc pasipildyti degalų naudojantis Sąjungoje plačiai taikoma mokėjimo priemone. Tuo tikslu vandenilio degalų pildymo stotelių operatoriai užtikrina, kad visose jų eksploatuojamose vandenilio degalų pildymo stotelėse būtų priimami elektroniniai mokėjimai terminalais ir prietaisais, naudojamais mokėjimo paslaugoms teikti, įskaitant bent
  mokėjimo kortelių skaitytuvus ar bekontakčio mokėjimo įtaisus, kurie gali nuskaityti mokėjimo korteles. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nuo
  24 straipsnyje nurodytos datos
  visi viešųjų vandenilio degalų pildymo stotelių operatoriai savo eksploatuojamose stotelėse galutiniams naudotojams suteikia galimybę ad hoc pasipildyti degalų naudojantis Sąjungoje plačiai taikoma mokėjimo priemone. Tuo tikslu vandenilio degalų pildymo stotelių operatoriai užtikrina, kad visose jų eksploatuojamose vandenilio degalų pildymo stotelėse būtų priimami elektroniniai mokėjimai terminalais ir prietaisais, naudojamais mokėjimo paslaugoms teikti, įskaitant bent
  vieną iš šių įtaisų:

24 straipsnyje nurodytos datos

vieną iš šių įtaisų:

Nuo
  [šio reglamento įsigaliojimo data]
  visi viešųjų vandenilio degalų pildymo stotelių operatoriai savo eksploatuojamose stotelėse galutiniams naudotojams suteikia galimybę ad hoc pasipildyti degalų naudojantis Sąjungoje plačiai taikoma mokėjimo priemone. Tuo tikslu vandenilio degalų pildymo stotelių operatoriai užtikrina, kad visose jų eksploatuojamose vandenilio degalų pildymo stotelėse būtų priimami elektroniniai mokėjimai terminalais ir prietaisais, naudojamais mokėjimo paslaugoms teikti, įskaitant bent
  mokėjimo kortelių skaitytuvus ar bekontakčio mokėjimo įtaisus, kurie gali nuskaityti mokėjimo korteles.

[šio reglamento įsigaliojimo data]

mokėjimo kortelių skaitytuvus ar bekontakčio mokėjimo įtaisus, kurie gali nuskaityti mokėjimo korteles.

Pakeitimas 157

Pakeitimas 157

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos a punktas

7 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | mokėjimo kortelių skaitytuvus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

a)

mokėjimo kortelių skaitytuvus;

mokėjimo kortelių skaitytuvus;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 158

Pakeitimas 158

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punktas

7 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | bekontaktę funkciją turinčius prietaisus, galinčius nuskaityti bent mokėjimo korteles. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

b)

bekontaktę funkciją turinčius prietaisus, galinčius nuskaityti bent mokėjimo korteles.

bekontaktę funkciją turinčius prietaisus, galinčius nuskaityti bent mokėjimo korteles.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 159

Pakeitimas 159

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 a dalis (nauja)

7 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Valstybės narės skatina operatorius siūlyti standartizuotas ir visiškai sąveikias informacines sistemas, kuriomis būtų teikiama informacija apie įrengtus degalų pildymo punktus. Tokios sistemos turi būti tikslios, patogios naudoti ir veiktų valstybės narės oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) ir anglų kalba. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Valstybės narės skatina operatorius siūlyti standartizuotas ir visiškai sąveikias informacines sistemas, kuriomis būtų teikiama informacija apie įrengtus degalų pildymo punktus. Tokios sistemos turi būti tikslios, patogios naudoti ir veiktų valstybės narės oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) ir anglų kalba.

Pakeitimas 160

Pakeitimas 160

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 dalis

7 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Vandenilio degalų pildymo punktų operatoriai informaciją apie kainas savo eksploatuojamose degalų pildymo stotelėse pateikia prieš prasidedant degalų pildymo seansui. | 3.   Vandenilio degalų pildymo punktų operatoriai informaciją apie kainas savo eksploatuojamose degalų pildymo stotelėse pateikia prieš prasidedant degalų pildymo seansui.
  Jie visose savo eksploatuojamose viešai prieinamose pildymo stotelėse aiškiai nurodo ad hoc kainą ir visas jos dedamąsias, kad galutiniams naudotojams tai būtų žinoma prieš pradedant degalų pildymo seansą. Turi būti aiškiai parodyta kaina už kg. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Vandenilio degalų pildymo punktų operatoriai informaciją apie kainas savo eksploatuojamose degalų pildymo stotelėse pateikia prieš prasidedant degalų pildymo seansui.

3.   Vandenilio degalų pildymo punktų operatoriai informaciją apie kainas savo eksploatuojamose degalų pildymo stotelėse pateikia prieš prasidedant degalų pildymo seansui.
  Jie visose savo eksploatuojamose viešai prieinamose pildymo stotelėse aiškiai nurodo ad hoc kainą ir visas jos dedamąsias, kad galutiniams naudotojams tai būtų žinoma prieš pradedant degalų pildymo seansą. Turi būti aiškiai parodyta kaina už kg.

Pakeitimas 161

Pakeitimas 161

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 4 dalis

7 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Viešųjų degalų pildymo stotelių operatoriai gali klientams teikti vandenilio degalų pildymo paslaugas pagal sutartį, taip pat ir kitų judumo paslaugų teikėjų vardu bei jų pavedimu. Judumo paslaugų teikėjai galutiniams naudotojams nustato pagrįstas, skaidrias ir nediskriminacines kainas. Judumo paslaugų teikėjai visą informaciją apie taikomas kainas galutiniams naudotojams pateikia prieš šiems pradedant pildymo seansą ir konkrečiai apie jų pageidaujamą pildymo seansą, tam naudodami laisvai prieinamas, plačiai naudojamas elektronines priemones, aiškiai atskirdami vandenilio degalų pildymo punkto operatoriaus nustatytos kainos dedamąsias, taikytiną e. tarptinklinio ryšio kainą ir kitus judumo paslaugų teikėjo taikomus mokesčius ar rinkliavas. | 4.   Viešųjų degalų pildymo stotelių operatoriai gali klientams teikti vandenilio degalų pildymo paslaugas pagal sutartį, taip pat ir kitų judumo paslaugų teikėjų vardu bei jų pavedimu. Judumo paslaugų teikėjai galutiniams naudotojams nustato pagrįstas, skaidrias ir nediskriminacines kainas. Judumo paslaugų teikėjai visą informaciją apie taikomas kainas galutiniams naudotojams pateikia prieš šiems pradedant
  degalų
  pildymo seansą ir konkrečiai apie jų pageidaujamą
  degalų
  pildymo seansą, tam naudodami laisvai prieinamas, plačiai naudojamas elektronines priemones, aiškiai atskirdami vandenilio degalų pildymo punkto operatoriaus nustatytos kainos dedamąsias, taikytiną e. tarptinklinio ryšio kainą ir kitus judumo paslaugų teikėjo taikomus mokesčius ar rinkliavas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Viešųjų degalų pildymo stotelių operatoriai gali klientams teikti vandenilio degalų pildymo paslaugas pagal sutartį, taip pat ir kitų judumo paslaugų teikėjų vardu bei jų pavedimu. Judumo paslaugų teikėjai galutiniams naudotojams nustato pagrįstas, skaidrias ir nediskriminacines kainas. Judumo paslaugų teikėjai visą informaciją apie taikomas kainas galutiniams naudotojams pateikia prieš šiems pradedant pildymo seansą ir konkrečiai apie jų pageidaujamą pildymo seansą, tam naudodami laisvai prieinamas, plačiai naudojamas elektronines priemones, aiškiai atskirdami vandenilio degalų pildymo punkto operatoriaus nustatytos kainos dedamąsias, taikytiną e. tarptinklinio ryšio kainą ir kitus judumo paslaugų teikėjo taikomus mokesčius ar rinkliavas.

4.   Viešųjų degalų pildymo stotelių operatoriai gali klientams teikti vandenilio degalų pildymo paslaugas pagal sutartį, taip pat ir kitų judumo paslaugų teikėjų vardu bei jų pavedimu. Judumo paslaugų teikėjai galutiniams naudotojams nustato pagrįstas, skaidrias ir nediskriminacines kainas. Judumo paslaugų teikėjai visą informaciją apie taikomas kainas galutiniams naudotojams pateikia prieš šiems pradedant
  degalų
  pildymo seansą ir konkrečiai apie jų pageidaujamą
  degalų
  pildymo seansą, tam naudodami laisvai prieinamas, plačiai naudojamas elektronines priemones, aiškiai atskirdami vandenilio degalų pildymo punkto operatoriaus nustatytos kainos dedamąsias, taikytiną e. tarptinklinio ryšio kainą ir kitus judumo paslaugų teikėjo taikomus mokesčius ar rinkliavas.

Pakeitimas 162

Pakeitimas 162

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

9 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės užtikrina, kad jūrų uostuose jūrų konteinervežiams ir keleiviniams laivams būtų užtikrintas būtinasis elektros tiekimas nuo kranto. Tuo tikslu valstybės narės imasi būtinų priemonių iki 2030 m. sausio 1 d. užtikrinti, kad: | 1.   Valstybės narės užtikrina, kad
  TEN-T pagrindinio tinklo ir visuotinio tinklo
  jūrų uostuose jūrų konteinervežiams ir keleiviniams laivams būtų užtikrintas būtinasis elektros tiekimas nuo kranto. Tuo tikslu
  ir visapusiškai laikydamosi Reglamento XXXX-XXX [„FuelEU Maritime“] 5 straipsnio 1 ir 2 dalių,
  valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su valdymo įstaiga arba kompetentinga institucija,
  imasi būtinų priemonių iki 2030 m. sausio 1 d. užtikrinti, kad: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad jūrų uostuose jūrų konteinervežiams ir keleiviniams laivams būtų užtikrintas būtinasis elektros tiekimas nuo kranto. Tuo tikslu valstybės narės imasi būtinų priemonių iki 2030 m. sausio 1 d. užtikrinti, kad:

1.   Valstybės narės užtikrina, kad
  TEN-T pagrindinio tinklo ir visuotinio tinklo
  jūrų uostuose jūrų konteinervežiams ir keleiviniams laivams būtų užtikrintas būtinasis elektros tiekimas nuo kranto. Tuo tikslu
  ir visapusiškai laikydamosi Reglamento XXXX-XXX [„FuelEU Maritime“] 5 straipsnio 1 ir 2 dalių,
  valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su valdymo įstaiga arba kompetentinga institucija,
  imasi būtinų priemonių iki 2030 m. sausio 1 d. užtikrinti, kad:

Pakeitimas 163

Pakeitimas 163

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 a dalis (nauja)

9 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad 1 dalies a, b ir c punktuose nustatytiems reikalavimams patenkinti būtų užtikrinta pakankama tinklo infrastruktūra ir pajėgumai, galios rezervas ir dažnio keitimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad 1 dalies a, b ir c punktuose nustatytiems reikalavimams patenkinti būtų užtikrinta pakankama tinklo infrastruktūra ir pajėgumai, galios rezervas ir dažnio keitimas.

Pakeitimas 164

Pakeitimas 164

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

9 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Nustatant į uostą
  atplaukiančių
  laivų skaičių neįtraukiami šie įplaukimo į uostą atvejai: | 2.   Nustatant į uostą
  įplaukiančių
   laivų skaičių
  ir visiškai laikantis Reglamento XXXX-XXX [„FuelEU Maritime“] 5 straipsnio 3 dalies
  neįtraukiami šie įplaukimo į uostą atvejai: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Nustatant į uostą
  atplaukiančių
  laivų skaičių neįtraukiami šie įplaukimo į uostą atvejai:

2.   Nustatant į uostą
  įplaukiančių
   laivų skaičių
  ir visiškai laikantis Reglamento XXXX-XXX [„FuelEU Maritime“] 5 straipsnio 3 dalies
  neįtraukiami šie įplaukimo į uostą atvejai:

Pakeitimas 165

Pakeitimas 165

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalies a a punktas (naujas)

9 straipsnio 2 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | į uostą įplaukiantys laivai, kurie planavo prisišvartuoti mažiau nei dviem valandoms ir negalėjo išplaukti per tą laiką dėl įvykių, kurių nebuvo galima numatyti įplaukiant į uostą ir kurie akivaizdžiai nepriklausė nuo veiklos vykdytojo valios ar atsakomybės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

į uostą įplaukiantys laivai, kurie planavo prisišvartuoti mažiau nei dviem valandoms ir negalėjo išplaukti per tą laiką dėl įvykių, kurių nebuvo galima numatyti įplaukiant į uostą ir kurie akivaizdžiai nepriklausė nuo veiklos vykdytojo valios ar atsakomybės;

į uostą įplaukiantys laivai, kurie planavo prisišvartuoti mažiau nei dviem valandoms ir negalėjo išplaukti per tą laiką dėl įvykių, kurių nebuvo galima numatyti įplaukiant į uostą ir kurie akivaizdžiai nepriklausė nuo veiklos vykdytojo valios ar atsakomybės;

Pakeitimas 166

Pakeitimas 166

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

9 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | keli neilgos trukmės įplaukimo į uostą atvejai kroviniams to paties uosto skirtingose prieplaukose pakrauti ir iškrauti, neviršijant a punkte nurodyto termino; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

keli neilgos trukmės įplaukimo į uostą atvejai kroviniams to paties uosto skirtingose prieplaukose pakrauti ir iškrauti, neviršijant a punkte nurodyto termino;

keli neilgos trukmės įplaukimo į uostą atvejai kroviniams to paties uosto skirtingose prieplaukose pakrauti ir iškrauti, neviršijant a punkte nurodyto termino;

Pakeitimas 167

Pakeitimas 167

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 dalis

9 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Jeigu TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostas yra saloje,
  kuri
  nėra tiesiogiai
  prijungta
  prie elektros energijos tinklo, 1 dalis netaikoma tol, kol nebus baigta tiesti tokia jungiamoji linija arba kol nebus pakankamai pajėgumų vietoje gaminti elektros energiją iš švarios energijos šaltinių. | 3.   Jeigu TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostas yra saloje
  arba SESV 349 straipsnyje nurodytame atokiausiame regione
  ,
  kurie
  nėra tiesiogiai
  prijungti
  prie elektros energijos tinklo, 1 dalis netaikoma tol, kol nebus baigta tiesti tokia jungiamoji linija arba kol nebus pakankamai pajėgumų vietoje gaminti elektros energiją iš švarios energijos šaltinių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Jeigu TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostas yra saloje,
  kuri
  nėra tiesiogiai
  prijungta
  prie elektros energijos tinklo, 1 dalis netaikoma tol, kol nebus baigta tiesti tokia jungiamoji linija arba kol nebus pakankamai pajėgumų vietoje gaminti elektros energiją iš švarios energijos šaltinių.

3.   Jeigu TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostas yra saloje
  arba SESV 349 straipsnyje nurodytame atokiausiame regione
  ,
  kurie
  nėra tiesiogiai
  prijungti
  prie elektros energijos tinklo, 1 dalis netaikoma tol, kol nebus baigta tiesti tokia jungiamoji linija arba kol nebus pakankamai pajėgumų vietoje gaminti elektros energiją iš švarios energijos šaltinių.

Pakeitimas 168

Pakeitimas 168

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 a dalis (nauja)

9 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Nedarant poveikio 3 daliai, 1 dalis netaikoma Seutos ir Meliljos teritorijoms tol, kol nebus baigta tiesioginė jungtis su žemyninės dalies arba su kaimyninės šalies elektros energijos tinklu arba kol nebus pakankamai pajėgumų vietoje gaminti elektros energiją iš švarios energijos šaltinių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Nedarant poveikio 3 daliai, 1 dalis netaikoma Seutos ir Meliljos teritorijoms tol, kol nebus baigta tiesioginė jungtis su žemyninės dalies arba su kaimyninės šalies elektros energijos tinklu arba kol nebus pakankamai pajėgumų vietoje gaminti elektros energiją iš švarios energijos šaltinių.

Pakeitimas 169

Pakeitimas 169

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

10 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | uostuose būtų pakankama tinklo galia ir jungtis, galios rezervas ir dažnio keitimo galimybė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

uostuose būtų pakankama tinklo galia ir jungtis, galios rezervas ir dažnio keitimo galimybė.

uostuose būtų pakankama tinklo galia ir jungtis, galios rezervas ir dažnio keitimo galimybė.

Pakeitimas 170

Pakeitimas 170

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio pavadinimas

11 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Su suskystintų gamtinių dujų tiekimu jūrų uostuose susiję tikslai | Su suskystintų gamtinių dujų
  , amoniako ir vandenilio
  tiekimu jūrų uostuose susiję tikslai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Su suskystintų gamtinių dujų tiekimu jūrų uostuose susiję tikslai

Su suskystintų gamtinių dujų
  , amoniako ir vandenilio
  tiekimu jūrų uostuose susiję tikslai

, amoniako ir vandenilio

Pakeitimas 171

Pakeitimas 171

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 dalis

11 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės užtikrina, kad iki 2025 m. sausio 1 d. TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostuose, nurodytuose 2 dalyje, būtų įrengtas tinkamas suskystintų gamtinių dujų pildymo punktų skaičius, kad jūrų laivai galėtų judėti TEN-T pagrindiniame tinkle. Kai tai būtina siekiant užtikrinti pakankamą TEN-T pagrindinio tinklo aprėptį, valstybės narės bendradarbiauja su kaimyninėmis valstybėmis narėmis. | 1.   Valstybės narės užtikrina, kad iki 2025 m. sausio 1 d. TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostuose, nurodytuose 2 dalyje, būtų įrengtas tinkamas suskystintų gamtinių dujų
  , amoniako ir vandenilio
  pildymo punktų skaičius,
  kad trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu būtų patenkinta tokių degalų rinkos paklausa ir
  kad jūrų laivai galėtų judėti TEN-T pagrindiniame tinkle. Kai tai būtina siekiant užtikrinti pakankamą TEN-T pagrindinio tinklo aprėptį, valstybės narės bendradarbiauja su kaimyninėmis valstybėmis narėmis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad iki 2025 m. sausio 1 d. TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostuose, nurodytuose 2 dalyje, būtų įrengtas tinkamas suskystintų gamtinių dujų pildymo punktų skaičius, kad jūrų laivai galėtų judėti TEN-T pagrindiniame tinkle. Kai tai būtina siekiant užtikrinti pakankamą TEN-T pagrindinio tinklo aprėptį, valstybės narės bendradarbiauja su kaimyninėmis valstybėmis narėmis.

1.   Valstybės narės užtikrina, kad iki 2025 m. sausio 1 d. TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostuose, nurodytuose 2 dalyje, būtų įrengtas tinkamas suskystintų gamtinių dujų
  , amoniako ir vandenilio
  pildymo punktų skaičius,
  kad trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu būtų patenkinta tokių degalų rinkos paklausa ir
  kad jūrų laivai galėtų judėti TEN-T pagrindiniame tinkle. Kai tai būtina siekiant užtikrinti pakankamą TEN-T pagrindinio tinklo aprėptį, valstybės narės bendradarbiauja su kaimyninėmis valstybėmis narėmis.

Pakeitimas 172

Pakeitimas 172

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės savo nacionalinėse politikos sistemose nustato, kuriuose TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostuose turi būti užtikrinta galimybė naudotis suskystintų gamtinių dujų pildymo punktais, kaip nurodyta 1 dalyje, taip pat atsižvelgdamos į realius rinkos poreikius ir raidą. | 2.   Valstybės narės savo nacionalinėse politikos sistemose nustato, kuriuose TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostuose turi būti užtikrinta galimybė naudotis suskystintų gamtinių dujų pildymo punktais, kaip nurodyta 1 dalyje, taip pat atsižvelgdamos į 
  uostų plėtrą, esamus suskystintų gamtinių dujų pildymo punktus,
  realius rinkos poreikius ir raidą
  bei savo įsipareigojimus įgyvendinant Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valstybės narės savo nacionalinėse politikos sistemose nustato, kuriuose TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostuose turi būti užtikrinta galimybė naudotis suskystintų gamtinių dujų pildymo punktais, kaip nurodyta 1 dalyje, taip pat atsižvelgdamos į realius rinkos poreikius ir raidą.

2.   Valstybės narės savo nacionalinėse politikos sistemose nustato, kuriuose TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostuose turi būti užtikrinta galimybė naudotis suskystintų gamtinių dujų pildymo punktais, kaip nurodyta 1 dalyje, taip pat atsižvelgdamos į 
  uostų plėtrą, esamus suskystintų gamtinių dujų pildymo punktus,
  realius rinkos poreikius ir raidą
  bei savo įsipareigojimus įgyvendinant Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslą
  .

Pakeitimas 173

Pakeitimas 173

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

12 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės užtikrina, kad visų TEN-T pagrindinio ir visuotinio tinklų oro uostų valdymo organai elektros tiekimą oro uoste stovintiems orlaiviams užtikrintų iki: | 1.   Valstybės narės užtikrina, kad visų TEN-T pagrindinio ir visuotinio tinklų oro uostų valdymo organai
  ir antžeminių paslaugų teikėjai
  elektros tiekimą oro uoste stovintiems orlaiviams užtikrintų iki: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad visų TEN-T pagrindinio ir visuotinio tinklų oro uostų valdymo organai elektros tiekimą oro uoste stovintiems orlaiviams užtikrintų iki:

1.   Valstybės narės užtikrina, kad visų TEN-T pagrindinio ir visuotinio tinklų oro uostų valdymo organai
  ir antžeminių paslaugų teikėjai
  elektros tiekimą oro uoste stovintiems orlaiviams užtikrintų iki:

Pakeitimas 174

Pakeitimas 174

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

12 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Tačiau 1 dalies a ir b punktai netaikomi trumpalaikio stovėjimo vietoms, ledo šalinimo nuo orlaivių vietoms, stovėjimo karinėse teritorijose vietoms ir bendrosios aviacijos (lengvesnių negu 5,7 tonų MTOW) orlaivių stovėjimo vietoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tačiau 1 dalies a ir b punktai netaikomi trumpalaikio stovėjimo vietoms, ledo šalinimo nuo orlaivių vietoms, stovėjimo karinėse teritorijose vietoms ir bendrosios aviacijos (lengvesnių negu 5,7 tonų MTOW) orlaivių stovėjimo vietoms.

Tačiau 1 dalies a ir b punktai netaikomi trumpalaikio stovėjimo vietoms, ledo šalinimo nuo orlaivių vietoms, stovėjimo karinėse teritorijose vietoms ir bendrosios aviacijos (lengvesnių negu 5,7 tonų MTOW) orlaivių stovėjimo vietoms.

Pakeitimas 175

Pakeitimas 175

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 a dalis (nauja)

12 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Nukrypstant nuo 1 dalies a ir b punktų, jeigu TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo oro uostas yra saloje, kuri nėra tiesiogiai prijungta prie elektros energijos tinklo, arba yra atokiausiame regione, ta dalis netaikoma tol, kol nebus baigta tiesti tokia jungiamoji linija arba kol nebus pakankamai pajėgumų vietoje gaminti elektros energiją iš švarios energijos šaltinių, arba jei išlaidos bus neproporcingos naudai, įskaitant naudą aplinkai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Nukrypstant nuo 1 dalies a ir b punktų, jeigu TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo oro uostas yra saloje, kuri nėra tiesiogiai prijungta prie elektros energijos tinklo, arba yra atokiausiame regione, ta dalis netaikoma tol, kol nebus baigta tiesti tokia jungiamoji linija arba kol nebus pakankamai pajėgumų vietoje gaminti elektros energiją iš švarios energijos šaltinių, arba jei išlaidos bus neproporcingos naudai, įskaitant naudą aplinkai.

Pakeitimas 176

Pakeitimas 176

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 b dalis (nauja)

12 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad TEN-T pagrindinio tinklo oro uostų valdymo organai arba antžeminių paslaugų teikėjai sudarytų sąlygas naudoti išankstinio oro kondicionavimo sistemas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad TEN-T pagrindinio tinklo oro uostų valdymo organai arba antžeminių paslaugų teikėjai sudarytų sąlygas naudoti išankstinio oro kondicionavimo sistemas.

Pakeitimas 177

Pakeitimas 177

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a straipsnis (naujas)

12 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12a straipsnis |
| | Geležinkelio linijoms taikomi infrastruktūros tikslai |
| | 1.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad būtų sukurta pakankama infrastruktūra, kurios reikia, kad visoje Sąjungoje būtų pasiekti Reglamente (ES) Nr. 1315/2013 [TEN T reglamentas] nustatyti elektrifikavimo tikslai. |
| | 2.
     
  Jei tiesioginis geležinkelio linijų elektrifikavimas neįmanomas, be kita ko, dėl paslaugos išlaidų efektyvumo priežasčių, valstybės narės užtikrina, kad būtų įrengtas tinkamas skaičius baterijomis varomų traukinių įkrovimo stotelių ir traukinių vandenilio degalinių. Tuo tikslu valstybės narės užtikrina, kad TEN-T pagrindiniame tinkle ir visuotiniame tinkle baterijomis varomų traukinių įkrovimo stotelės ir vandenilinių traukinių pildymo stotelės būtų įrengtos abiejų eismo krypčių atkarpose, kuriose elektrifikavimas nenumatytas Reglamente (ES) Nr. 1315 2013 [TEN T reglamentas]. |
| | 3.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad, priimant sprendimus dėl būtinos infrastruktūros diegimo siekiant laikytis 2 dalies, būtų visapusiškai atsižvelgiama į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. |
| | 4.
     
  Prieš diegiant valstybės narės atlieka tokių degalinių geriausios vietos analizę. Tai darydamos valstybės narės visų pirma atsižvelgia į degalinių diegimą miestų transporto mazguose ir daugiarūšio transporto mazguose, kuriuose būtų galima integruoti ir kitas transporto rūšis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12a straipsnis

12a straipsnis

Geležinkelio linijoms taikomi infrastruktūros tikslai

Geležinkelio linijoms taikomi infrastruktūros tikslai

1.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad būtų sukurta pakankama infrastruktūra, kurios reikia, kad visoje Sąjungoje būtų pasiekti Reglamente (ES) Nr. 1315/2013 [TEN T reglamentas] nustatyti elektrifikavimo tikslai.

2.
     
  Jei tiesioginis geležinkelio linijų elektrifikavimas neįmanomas, be kita ko, dėl paslaugos išlaidų efektyvumo priežasčių, valstybės narės užtikrina, kad būtų įrengtas tinkamas skaičius baterijomis varomų traukinių įkrovimo stotelių ir traukinių vandenilio degalinių. Tuo tikslu valstybės narės užtikrina, kad TEN-T pagrindiniame tinkle ir visuotiniame tinkle baterijomis varomų traukinių įkrovimo stotelės ir vandenilinių traukinių pildymo stotelės būtų įrengtos abiejų eismo krypčių atkarpose, kuriose elektrifikavimas nenumatytas Reglamente (ES) Nr. 1315 2013 [TEN T reglamentas].

3.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad, priimant sprendimus dėl būtinos infrastruktūros diegimo siekiant laikytis 2 dalies, būtų visapusiškai atsižvelgiama į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“.

4.
     
  Prieš diegiant valstybės narės atlieka tokių degalinių geriausios vietos analizę. Tai darydamos valstybės narės visų pirma atsižvelgia į degalinių diegimą miestų transporto mazguose ir daugiarūšio transporto mazguose, kuriuose būtų galima integruoti ir kitas transporto rūšis.

Pakeitimas 178

Pakeitimas 178

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

13 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Iki 2024 m. sausio 1 d. kiekviena valstybė narė parengia ir Komisijai atsiunčia nacionalinės transporto sektoriuje naudojamų alternatyviųjų degalų rinkos plėtojimo ir atitinkamos infrastruktūros diegimo politikos sistemos projektą. | Iki 2024 m. sausio 1 d. kiekviena valstybė narė
  , koordinuodama veiksmus su nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis,
  parengia ir Komisijai atsiunčia nacionalinės transporto sektoriuje naudojamų alternatyviųjų degalų rinkos plėtojimo ir atitinkamos infrastruktūros diegimo politikos sistemos projektą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Iki 2024 m. sausio 1 d. kiekviena valstybė narė parengia ir Komisijai atsiunčia nacionalinės transporto sektoriuje naudojamų alternatyviųjų degalų rinkos plėtojimo ir atitinkamos infrastruktūros diegimo politikos sistemos projektą.

Iki 2024 m. sausio 1 d. kiekviena valstybė narė
  , koordinuodama veiksmus su nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis,
  parengia ir Komisijai atsiunčia nacionalinės transporto sektoriuje naudojamų alternatyviųjų degalų rinkos plėtojimo ir atitinkamos infrastruktūros diegimo politikos sistemos projektą.

, koordinuodama veiksmus su nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis,

Pakeitimas 179

Pakeitimas 179

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a punktas

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | transporto sektoriuje naudojamų alternatyviųjų degalų, rinkos dabartinės padėties ir būsimos raidos vertinimas, taip pat alternatyviųjų degalų infrastruktūros plėtros vertinimas atsižvelgiant į galimybę naudotis alternatyviųjų degalų infrastruktūra vykdant įvairiarūšį vežimą ir, kai aktualu, į tarpvalstybinį tęstinumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

transporto sektoriuje naudojamų alternatyviųjų degalų, rinkos dabartinės padėties ir būsimos raidos vertinimas, taip pat alternatyviųjų degalų infrastruktūros plėtros vertinimas atsižvelgiant į galimybę naudotis alternatyviųjų degalų infrastruktūra vykdant įvairiarūšį vežimą ir, kai aktualu, į tarpvalstybinį tęstinumą;

| a) | transporto sektoriuje naudojamų alternatyviųjų degalų, rinkos dabartinės padėties ir būsimos raidos vertinimas, taip pat alternatyviųjų degalų infrastruktūros plėtros vertinimas atsižvelgiant į galimybę naudotis alternatyviųjų degalų infrastruktūra vykdant įvairiarūšį vežimą ir, kai aktualu, į tarpvalstybinį tęstinumą
  ir judumą bei susisiekimo galimybes tarp salų ir atokiausių regionų, taip pat tarp jų ir žemyninės dalies
  ; |
| --- | --- |

a)

transporto sektoriuje naudojamų alternatyviųjų degalų, rinkos dabartinės padėties ir būsimos raidos vertinimas, taip pat alternatyviųjų degalų infrastruktūros plėtros vertinimas atsižvelgiant į galimybę naudotis alternatyviųjų degalų infrastruktūra vykdant įvairiarūšį vežimą ir, kai aktualu, į tarpvalstybinį tęstinumą
  ir judumą bei susisiekimo galimybes tarp salų ir atokiausių regionų, taip pat tarp jų ir žemyninės dalies
  ;

ir judumą bei susisiekimo galimybes tarp salų ir atokiausių regionų, taip pat tarp jų ir žemyninės dalies

Pakeitimas 180

Pakeitimas 180

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a a punktas (naujas)

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | vertinimas, kaip priemonės įgyvendinamos visapusiškai laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Valstybės narės pateikia ataskaitą, kaip principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ buvo taikomas priimant planavimo ir investavimo sprendimus, susijusius su įkrovimo ir alternatyviųjų degalų pildymo infrastruktūros diegimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

vertinimas, kaip priemonės įgyvendinamos visapusiškai laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Valstybės narės pateikia ataskaitą, kaip principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ buvo taikomas priimant planavimo ir investavimo sprendimus, susijusius su įkrovimo ir alternatyviųjų degalų pildymo infrastruktūros diegimu;

vertinimas, kaip priemonės įgyvendinamos visapusiškai laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Valstybės narės pateikia ataskaitą, kaip principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ buvo taikomas priimant planavimo ir investavimo sprendimus, susijusius su įkrovimo ir alternatyviųjų degalų pildymo infrastruktūros diegimu;

Pakeitimas 181

Pakeitimas 181

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a b punktas (naujas)

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ab) | dabartinės būklės ir būsimos tinklo jungčių ir pajėgumų plėtros įvertinimas, įskaitant visas būtinas tobulinimo bei atsparumo didinimo priemones ir reikalingą finansavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ab)

ab)

dabartinės būklės ir būsimos tinklo jungčių ir pajėgumų plėtros įvertinimas, įskaitant visas būtinas tobulinimo bei atsparumo didinimo priemones ir reikalingą finansavimą;

dabartinės būklės ir būsimos tinklo jungčių ir pajėgumų plėtros įvertinimas, įskaitant visas būtinas tobulinimo bei atsparumo didinimo priemones ir reikalingą finansavimą;

Pakeitimas 182

Pakeitimas 182

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a c punktas (naujas)

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ac) | elektros energijos kiekio ir jos šaltinių, kuriais gali naudotis transporto sektorius, pokyčių perspektyvų įvertinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ac)

ac)

elektros energijos kiekio ir jos šaltinių, kuriais gali naudotis transporto sektorius, pokyčių perspektyvų įvertinimas;

elektros energijos kiekio ir jos šaltinių, kuriais gali naudotis transporto sektorius, pokyčių perspektyvų įvertinimas;

Pakeitimas 183

Pakeitimas 183

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos b punktas

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | nacionaliniai tikslai ir uždaviniai pagal 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11 ir 12 straipsnius, kuriems šiame reglamente nustatyti privalomi nacionaliniai planiniai rodikliai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

nacionaliniai tikslai ir uždaviniai pagal 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11 ir 12 straipsnius, kuriems šiame reglamente nustatyti privalomi nacionaliniai planiniai rodikliai;

| b) | nacionaliniai tikslai ir uždaviniai pagal 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11
  , 12
  ir 12
  a
  straipsnius, kuriems šiame reglamente nustatyti privalomi nacionaliniai planiniai rodikliai; |
| --- | --- |

b)

nacionaliniai tikslai ir uždaviniai pagal 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11
  , 12
  ir 12
  a
  straipsnius, kuriems šiame reglamente nustatyti privalomi nacionaliniai planiniai rodikliai;

, 12

a

Pakeitimas 184

Pakeitimas 184

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos c punktas

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | su šios dalies l, m, n, o ir
  p
  punktais susiję alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo nacionaliniai tikslai ir uždaviniai, kuriems šiame reglamente nenustatyta privalomų planinių rodiklių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

su šios dalies l, m, n, o ir
  p
  punktais susiję alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo nacionaliniai tikslai ir uždaviniai, kuriems šiame reglamente nenustatyta privalomų planinių rodiklių;

p

| c) | su šios dalies l, 
  la
   m, n, o
  , p, pa
  ir
  pb
  punktais susiję alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo nacionaliniai tikslai ir uždaviniai, kuriems šiame reglamente nenustatyta privalomų planinių rodiklių; |
| --- | --- |

c)

su šios dalies l, 
  la
   m, n, o
  , p, pa
  ir
  pb
  punktais susiję alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo nacionaliniai tikslai ir uždaviniai, kuriems šiame reglamente nenustatyta privalomų planinių rodiklių;

la

, p, pa

pb

Pakeitimas 185

Pakeitimas 185

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos e punktas

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | priemonės, kuriomis skatinama alternatyviųjų degalų infrastruktūrą diegti priklausomuose transporto priemonių parkuose, visų pirma įkrovimo ir vandenilio degalų pildymo stoteles, skirtus viešojo transporto paslaugoms, ir įkrovimo stoteles, skirtas dalijimosi automobiliu paslaugoms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

priemonės, kuriomis skatinama alternatyviųjų degalų infrastruktūrą diegti priklausomuose transporto priemonių parkuose, visų pirma įkrovimo ir vandenilio degalų pildymo stoteles, skirtus viešojo transporto paslaugoms, ir įkrovimo stoteles, skirtas dalijimosi automobiliu paslaugoms;

| e) | priemonės, kuriomis skatinama alternatyviųjų degalų infrastruktūrą diegti priklausomuose transporto priemonių parkuose, visų pirma įkrovimo ir vandenilio degalų pildymo stoteles, skirtus viešojo transporto paslaugoms, ir įkrovimo stoteles, skirtas dalijimosi automobiliu paslaugoms
  ir taksi
  ; |
| --- | --- |

e)

priemonės, kuriomis skatinama alternatyviųjų degalų infrastruktūrą diegti priklausomuose transporto priemonių parkuose, visų pirma įkrovimo ir vandenilio degalų pildymo stoteles, skirtus viešojo transporto paslaugoms, ir įkrovimo stoteles, skirtas dalijimosi automobiliu paslaugoms
  ir taksi
  ;

ir taksi

Pakeitimas 186

Pakeitimas 186

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos g a punktas (naujas)

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos g a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ga) | nacionaliniai tikslai ir priemonės, kuriomis kelių tinkluose skatinama alternatyviųjų degalų infrastruktūra, kuri nėra įtraukta į TEN-T pagrindinį tinklą ir visuotinį tinklą, visų pirma kiek tai susiję su viešai prieinamomis įkrovimo prieigomis. Visų pirma, valstybės narės užtikrina, kad aukšto ir vidutinio lygio kelių tinkluose tiek lengvosioms, tiek sunkiosioms transporto priemonėms būtų užtikrinta tinkama įkrovimo infrastruktūros aprėptis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ga)

ga)

nacionaliniai tikslai ir priemonės, kuriomis kelių tinkluose skatinama alternatyviųjų degalų infrastruktūra, kuri nėra įtraukta į TEN-T pagrindinį tinklą ir visuotinį tinklą, visų pirma kiek tai susiję su viešai prieinamomis įkrovimo prieigomis. Visų pirma, valstybės narės užtikrina, kad aukšto ir vidutinio lygio kelių tinkluose tiek lengvosioms, tiek sunkiosioms transporto priemonėms būtų užtikrinta tinkama įkrovimo infrastruktūros aprėptis;

nacionaliniai tikslai ir priemonės, kuriomis kelių tinkluose skatinama alternatyviųjų degalų infrastruktūra, kuri nėra įtraukta į TEN-T pagrindinį tinklą ir visuotinį tinklą, visų pirma kiek tai susiję su viešai prieinamomis įkrovimo prieigomis. Visų pirma, valstybės narės užtikrina, kad aukšto ir vidutinio lygio kelių tinkluose tiek lengvosioms, tiek sunkiosioms transporto priemonėms būtų užtikrinta tinkama įkrovimo infrastruktūros aprėptis;

Pakeitimas 187

Pakeitimas 187

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos h punktas

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos h punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| h) | priemonės, kuriomis skatinama užtikrinti pakankamą viešųjų didelės galios įkrovimo prieigų
  skaičių
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

h)

priemonės, kuriomis skatinama užtikrinti pakankamą viešųjų didelės galios įkrovimo prieigų
  skaičių
  ;

skaičių

| h) | priemonės, kuriomis skatinama užtikrinti pakankamą
  skaičių
  viešųjų didelės galios įkrovimo prieigų
  , kurių atiduodamoji galia būtų pakankama, kad vartotojams būtų patogiau ir būtų užtikrintas sklandus elektrinių transporto priemonių judėjimas valstybės teritorijoje ir, kai taikytina, tarpvalstybiniu mastu
  ; |
| --- | --- |

h)

priemonės, kuriomis skatinama užtikrinti pakankamą
  skaičių
  viešųjų didelės galios įkrovimo prieigų
  , kurių atiduodamoji galia būtų pakankama, kad vartotojams būtų patogiau ir būtų užtikrintas sklandus elektrinių transporto priemonių judėjimas valstybės teritorijoje ir, kai taikytina, tarpvalstybiniu mastu
  ;

skaičių

, kurių atiduodamoji galia būtų pakankama, kad vartotojams būtų patogiau ir būtų užtikrintas sklandus elektrinių transporto priemonių judėjimas valstybės teritorijoje ir, kai taikytina, tarpvalstybiniu mastu

Pakeitimas 188

Pakeitimas 188

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos i a punktas (naujas)

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos i a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ia) | priemonės, kuriomis užtikrinamas įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros prieinamumas visose teritorijose, ypatingą dėmesį skiriant kaimo vietovėms, kad būtų užtikrintas jų prieinamumas ir teritorinė sanglauda; valstybės narės turėtų apsvarstyti ir įgyvendinti šioms teritorijoms skirtą tikslinę politiką ir priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ia)

ia)

priemonės, kuriomis užtikrinamas įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros prieinamumas visose teritorijose, ypatingą dėmesį skiriant kaimo vietovėms, kad būtų užtikrintas jų prieinamumas ir teritorinė sanglauda; valstybės narės turėtų apsvarstyti ir įgyvendinti šioms teritorijoms skirtą tikslinę politiką ir priemones;

priemonės, kuriomis užtikrinamas įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros prieinamumas visose teritorijose, ypatingą dėmesį skiriant kaimo vietovėms, kad būtų užtikrintas jų prieinamumas ir teritorinė sanglauda; valstybės narės turėtų apsvarstyti ir įgyvendinti šioms teritorijoms skirtą tikslinę politiką ir priemones;

Pakeitimas 189

Pakeitimas 189

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos j punktas

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos j punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| j) | priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad viešosios įkrovimo prieigos ir degalų pildymo punktai būtų prieinami vyresnio amžiaus asmenims, riboto judumo asmenims ir neįgaliesiems, ir kurios turi derėti su Direktyvos 2019/882 I ir III prieduose nustatytais prieinamumo reikalavimais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

j)

priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad viešosios įkrovimo prieigos ir degalų pildymo punktai būtų prieinami vyresnio amžiaus asmenims, riboto judumo asmenims ir neįgaliesiems, ir kurios turi derėti su Direktyvos 2019/882 I ir III prieduose nustatytais prieinamumo reikalavimais;

| j) | priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad
  visos
  viešosios įkrovimo prieigos ir degalų pildymo punktai būtų prieinami vyresnio amžiaus asmenims, riboto judumo asmenims ir neįgaliesiems, ir kurios turi derėti su Direktyvos 2019/882 I ir III prieduose nustatytais prieinamumo reikalavimais; |
| --- | --- |

j)

priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad
  visos
  viešosios įkrovimo prieigos ir degalų pildymo punktai būtų prieinami vyresnio amžiaus asmenims, riboto judumo asmenims ir neįgaliesiems, ir kurios turi derėti su Direktyvos 2019/882 I ir III prieduose nustatytais prieinamumo reikalavimais;

visos

Pakeitimas 190

Pakeitimas 190

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos j a punktas (naujas)

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos j a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ja) | priemonės, skirtos konkretiems atokiausių regionų poreikiams tenkinti, jei taikoma; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ja)

ja)

priemonės, skirtos konkretiems atokiausių regionų poreikiams tenkinti, jei taikoma;

priemonės, skirtos konkretiems atokiausių regionų poreikiams tenkinti, jei taikoma;

Pakeitimas 191

Pakeitimas 191

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos k punktas

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos k punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| k) | priemonės, kuriomis šalinamos galimos kliūtys, susijusios su alternatyviųjų degalų infrastruktūros planavimu, leidimų išdavimu ir viešaisiais pirkimais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

k)

priemonės, kuriomis šalinamos galimos kliūtys, susijusios su alternatyviųjų degalų infrastruktūros planavimu, leidimų išdavimu ir viešaisiais pirkimais;

| k) | priemonės, kuriomis šalinamos galimos kliūtys, susijusios su alternatyviųjų degalų infrastruktūros planavimu, leidimų išdavimu ir viešaisiais pirkimais
  , ir ribojamas laikotarpis nuo pradinės paraiškos iki realaus įdiegimo, kad jis truktų ne ilgiau kaip 6 mėnesius, deramai laikantis konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais ir poveikio aplinkai vertinimo procedūrų; leidimo išdavimo procedūra turi būti visiškai skaitmenizuota
  ; |
| --- | --- |

k)

priemonės, kuriomis šalinamos galimos kliūtys, susijusios su alternatyviųjų degalų infrastruktūros planavimu, leidimų išdavimu ir viešaisiais pirkimais
  , ir ribojamas laikotarpis nuo pradinės paraiškos iki realaus įdiegimo, kad jis truktų ne ilgiau kaip 6 mėnesius, deramai laikantis konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais ir poveikio aplinkai vertinimo procedūrų; leidimo išdavimo procedūra turi būti visiškai skaitmenizuota
  ;

, ir ribojamas laikotarpis nuo pradinės paraiškos iki realaus įdiegimo, kad jis truktų ne ilgiau kaip 6 mėnesius, deramai laikantis konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais ir poveikio aplinkai vertinimo procedūrų; leidimo išdavimo procedūra turi būti visiškai skaitmenizuota

Pakeitimas 192

Pakeitimas 192

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos k a punktas (naujas)

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos k a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ka) | priemonės, kuriomis užtikrinama, kad viešosios alternatyviųjų degalų infrastruktūros tankis nacionaliniu mastu būtų nustatomas atsižvelgiant į gyventojų tankį ir alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių registracijų skaičių NUTS 3 lygio vietos teritorijoje pagal naujausią NUTS klasifikatorių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ka)

ka)

priemonės, kuriomis užtikrinama, kad viešosios alternatyviųjų degalų infrastruktūros tankis nacionaliniu mastu būtų nustatomas atsižvelgiant į gyventojų tankį ir alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių registracijų skaičių NUTS 3 lygio vietos teritorijoje pagal naujausią NUTS klasifikatorių;

priemonės, kuriomis užtikrinama, kad viešosios alternatyviųjų degalų infrastruktūros tankis nacionaliniu mastu būtų nustatomas atsižvelgiant į gyventojų tankį ir alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių registracijų skaičių NUTS 3 lygio vietos teritorijoje pagal naujausią NUTS klasifikatorių;

Pakeitimas 193

Pakeitimas 193

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos k b punktas (naujas)

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos k b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | kb) | priemonės, kuriomis siekiama skatinti naudoti dviračius su elektros pavara, taip pat L kategorijos transporto priemones, tokias kaip elektriniai dviračiai ir elektriniai motoroleriai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

kb)

kb)

priemonės, kuriomis siekiama skatinti naudoti dviračius su elektros pavara, taip pat L kategorijos transporto priemones, tokias kaip elektriniai dviračiai ir elektriniai motoroleriai;

priemonės, kuriomis siekiama skatinti naudoti dviračius su elektros pavara, taip pat L kategorijos transporto priemones, tokias kaip elektriniai dviračiai ir elektriniai motoroleriai;

Pakeitimas 194

Pakeitimas 194

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos k c punktas (naujas)

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos k c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | kc) | priemonės, kuriomis siekiama remti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas, piliečių energetikos bendrijas ir nekomercinės veiklos vykdytojus, kad jie galėtų įrengti įkrovimo prieigas, ypač retai gyvenamose teritorijose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

kc)

kc)

priemonės, kuriomis siekiama remti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas, piliečių energetikos bendrijas ir nekomercinės veiklos vykdytojus, kad jie galėtų įrengti įkrovimo prieigas, ypač retai gyvenamose teritorijose;

priemonės, kuriomis siekiama remti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas, piliečių energetikos bendrijas ir nekomercinės veiklos vykdytojus, kad jie galėtų įrengti įkrovimo prieigas, ypač retai gyvenamose teritorijose;

Pakeitimas 195

Pakeitimas 195

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos l punktas

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos l punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| l) | alternatyviųjų degalų infrastruktūros
  ,
  išskyrus elektros tiekimą oro uoste stovintiems orlaiviams
  , diegimo oro uostuose
  planas
  , visų pirma
  apimantis
  orlaiviams skirtus vandenilio degalų pildymo ir įkrovimo sprendimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

l)

alternatyviųjų degalų infrastruktūros
  ,
  išskyrus elektros tiekimą oro uoste stovintiems orlaiviams
  , diegimo oro uostuose
  planas
  , visų pirma
  apimantis
  orlaiviams skirtus vandenilio degalų pildymo ir įkrovimo sprendimus;

alternatyviųjų degalų infrastruktūros

išskyrus elektros tiekimą oro uoste stovintiems orlaiviams

planas

apimantis

| l) | dabartinės vandenilio ir elektra varomų orlaivių rinkos padėties ir būsimų tendencijų įvertinimas
  ,
  taip pat atitinkamos infrastruktūros įrengimo galimybių studija
  ,
  įskaitant, kai tikslinga, alternatyviųjų degalų infrastruktūros
  diegimo oro uostuose
  planą
  , visų pirma
  apimantį
  orlaiviams skirtus vandenilio degalų pildymo ir įkrovimo sprendimus; |
| --- | --- |

l)

dabartinės vandenilio ir elektra varomų orlaivių rinkos padėties ir būsimų tendencijų įvertinimas
  ,
  taip pat atitinkamos infrastruktūros įrengimo galimybių studija
  ,
  įskaitant, kai tikslinga, alternatyviųjų degalų infrastruktūros
  diegimo oro uostuose
  planą
  , visų pirma
  apimantį
  orlaiviams skirtus vandenilio degalų pildymo ir įkrovimo sprendimus;

dabartinės vandenilio ir elektra varomų orlaivių rinkos padėties ir būsimų tendencijų įvertinimas

taip pat atitinkamos infrastruktūros įrengimo galimybių studija

įskaitant, kai tikslinga, alternatyviųjų degalų infrastruktūros

planą

apimantį

Pakeitimas 196

Pakeitimas 196

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos l a punktas (naujas)

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos l a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | la) | diegimo planas, įskaitant tikslus ir finansavimą, kurio reikia išankstinio oro kondicionavimo sistemoms TEN-T pagrindinio tinklo oro uostuose įrengti, taip pat atitinkamos stacionariosios arba mobiliosios infrastruktūros diegimo galimybių studija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

la)

la)

diegimo planas, įskaitant tikslus ir finansavimą, kurio reikia išankstinio oro kondicionavimo sistemoms TEN-T pagrindinio tinklo oro uostuose įrengti, taip pat atitinkamos stacionariosios arba mobiliosios infrastruktūros diegimo galimybių studija;

diegimo planas, įskaitant tikslus ir finansavimą, kurio reikia išankstinio oro kondicionavimo sistemoms TEN-T pagrindinio tinklo oro uostuose įrengti, taip pat atitinkamos stacionariosios arba mobiliosios infrastruktūros diegimo galimybių studija;

Pakeitimas 197

Pakeitimas 197

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos p punktas

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos p punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| p) | diegimo planas, skirtas vandeniliu varomiems traukiniams arba elektriniams traukiniams su baterijomis tinklo segmentuose, kurie
  nebus
  elektrifikuoti, apimantis tikslus, pagrindinius etapus ir reikiamą finansavimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

p)

diegimo planas, skirtas vandeniliu varomiems traukiniams arba elektriniams traukiniams su baterijomis tinklo segmentuose, kurie
  nebus
  elektrifikuoti, apimantis tikslus, pagrindinius etapus ir reikiamą finansavimą.

nebus

| p) | kai tinkama,
  diegimo planas, skirtas vandeniliu varomiems traukiniams arba elektriniams traukiniams su baterijomis tinklo segmentuose, kurie
  negali būti
  elektrifikuoti, apimantis tikslus, pagrindinius etapus ir reikiamą finansavimą. |
| --- | --- |

p)

kai tinkama,
  diegimo planas, skirtas vandeniliu varomiems traukiniams arba elektriniams traukiniams su baterijomis tinklo segmentuose, kurie
  negali būti
  elektrifikuoti, apimantis tikslus, pagrindinius etapus ir reikiamą finansavimą.

kai tinkama,

negali būti

Pakeitimas 198

Pakeitimas 198

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos p a punktas (naujas)

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos p a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | pa) | išsamus investicijų planas, pagrįstas socialine ir ekonomine, aplinkosaugine, sąnaudų ir naudos analize, kuriame nustatomos investicijos, būtinos nacionalinėje politikos sistemoje nustatytiems tikslams pasiekti ir kuris taip pat apima infrastruktūrą už TEN-T tinklo ribų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

pa)

pa)

išsamus investicijų planas, pagrįstas socialine ir ekonomine, aplinkosaugine, sąnaudų ir naudos analize, kuriame nustatomos investicijos, būtinos nacionalinėje politikos sistemoje nustatytiems tikslams pasiekti ir kuris taip pat apima infrastruktūrą už TEN-T tinklo ribų;

išsamus investicijų planas, pagrįstas socialine ir ekonomine, aplinkosaugine, sąnaudų ir naudos analize, kuriame nustatomos investicijos, būtinos nacionalinėje politikos sistemoje nustatytiems tikslams pasiekti ir kuris taip pat apima infrastruktūrą už TEN-T tinklo ribų;

Pakeitimas 199

Pakeitimas 199

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos p b punktas (naujas)

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos p b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | pb) | viešai skelbiamas visų būsimų alternatyviųjų degalų infrastruktūros plėtrai tinkamų vietų žemėlapis, įskaitant informaciją apie pakankamą tinklo pajėgumą, pagrįstą paklausa; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

pb)

pb)

viešai skelbiamas visų būsimų alternatyviųjų degalų infrastruktūros plėtrai tinkamų vietų žemėlapis, įskaitant informaciją apie pakankamą tinklo pajėgumą, pagrįstą paklausa;

viešai skelbiamas visų būsimų alternatyviųjų degalų infrastruktūros plėtrai tinkamų vietų žemėlapis, įskaitant informaciją apie pakankamą tinklo pajėgumą, pagrįstą paklausa;

Pakeitimas 200

Pakeitimas 200

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 a dalis (nauja)

13 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Nedarant poveikio 1 dalies nuostatų taikymui, kol nesuėjo 1 dalyje nustatytas terminas, valstybės narės raginamos pateikti preliminarias nacionalines politikos sistemas, kad būtų užtikrintas sklandus ir greitas infrastruktūros kūrimas ir diegimas. Kai valstybė narė nusprendžia pateikti preliminarią nacionalinę politikos sistemą, Komisija įvertina preliminarią nacionalinę politikos sistemą ir ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo preliminarios nacionalinės politikos sistemos pateikimo paskelbia rekomendacijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Nedarant poveikio 1 dalies nuostatų taikymui, kol nesuėjo 1 dalyje nustatytas terminas, valstybės narės raginamos pateikti preliminarias nacionalines politikos sistemas, kad būtų užtikrintas sklandus ir greitas infrastruktūros kūrimas ir diegimas. Kai valstybė narė nusprendžia pateikti preliminarią nacionalinę politikos sistemą, Komisija įvertina preliminarią nacionalinę politikos sistemą ir ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo preliminarios nacionalinės politikos sistemos pateikimo paskelbia rekomendacijas.

Pakeitimas 201

Pakeitimas 201

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 dalis

13 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėse politikos sistemose būtų atsižvelgta į jų
  teritorijoje
  naudojamo įvairių rūšių transporto poreikius, įskaitant tų rūšių transportą, kuriam yra nedaug iškastinio kuro alternatyvų. | 2.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėse politikos sistemose būtų atsižvelgta į jų
  teritorijos įvairių regionų ir
  naudojamo įvairių rūšių transporto poreikius, įskaitant tų rūšių transportą, kuriam yra nedaug iškastinio kuro alternatyvų
  , ir kad įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūra skatintų perėjimą prie kitų transporto rūšių ir palengvintų daugiarūšį vežimą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėse politikos sistemose būtų atsižvelgta į jų
  teritorijoje
  naudojamo įvairių rūšių transporto poreikius, įskaitant tų rūšių transportą, kuriam yra nedaug iškastinio kuro alternatyvų.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėse politikos sistemose būtų atsižvelgta į jų
  teritorijos įvairių regionų ir
  naudojamo įvairių rūšių transporto poreikius, įskaitant tų rūšių transportą, kuriam yra nedaug iškastinio kuro alternatyvų
  , ir kad įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūra skatintų perėjimą prie kitų transporto rūšių ir palengvintų daugiarūšį vežimą
  .

Pakeitimas 202

Pakeitimas 202

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 a dalis (nauja)

13 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Valstybės narės įvertina bendrą 1 dalyje išdėstytų nuostatų indėlį siekiant Sąjungos 2030 m. klimato srities tikslo ir tikslo ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2021/1119. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Valstybės narės įvertina bendrą 1 dalyje išdėstytų nuostatų indėlį siekiant Sąjungos 2030 m. klimato srities tikslo ir tikslo ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2021/1119.

Pakeitimas 203

Pakeitimas 203

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 b dalis (nauja)

13 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Valstybės narės užtikrina darbuotojų, prižiūrinčių pagal šį reglamentą įdiegtus alternatyviuosius degalus, kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą ir tinkamas investicijas į darbuotojų sveikatą ir saugą, kad būtų užtikrinta socialiniu požiūriu teisinga pertvarka. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b.
     
  Valstybės narės užtikrina darbuotojų, prižiūrinčių pagal šį reglamentą įdiegtus alternatyviuosius degalus, kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą ir tinkamas investicijas į darbuotojų sveikatą ir saugą, kad būtų užtikrinta socialiniu požiūriu teisinga pertvarka.

Pakeitimas 204

Pakeitimas 204

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 3 dalis

13 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėse politikos sistemose
  prireikus
  būtų tinkamai atsižvelgiama į regioninių ir vietos valdžios institucijų interesus, visų pirma, kai tai susiję su viešojo transporto įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūra, taip pat į atitinkamų suinteresuotųjų subjektų interesus. | 3.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėse politikos sistemose būtų tinkamai atsižvelgiama į regioninių ir vietos valdžios institucijų interesus, visų pirma, kai tai susiję su viešojo transporto įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūra, taip pat į 
  visų
  atitinkamų suinteresuotųjų subjektų interesus.
  Valstybės narės, siekdamos sudaryti palankesnes sąlygas alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimui, reguliariai konsultuojasi su regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis ir skatina jas parengti tinkamas politikos sistemas, į kurias gali būti įtrauktas veiksmų planas, kuriame būtų nurodytos infrastruktūros diegimo vietos, greito įkrovimo galimybės, atitinkamos finansinės programos ir konkretūs įvairių susijusių subjektų veiksmai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėse politikos sistemose
  prireikus
  būtų tinkamai atsižvelgiama į regioninių ir vietos valdžios institucijų interesus, visų pirma, kai tai susiję su viešojo transporto įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūra, taip pat į atitinkamų suinteresuotųjų subjektų interesus.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėse politikos sistemose būtų tinkamai atsižvelgiama į regioninių ir vietos valdžios institucijų interesus, visų pirma, kai tai susiję su viešojo transporto įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūra, taip pat į 
  visų
  atitinkamų suinteresuotųjų subjektų interesus.
  Valstybės narės, siekdamos sudaryti palankesnes sąlygas alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimui, reguliariai konsultuojasi su regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis ir skatina jas parengti tinkamas politikos sistemas, į kurias gali būti įtrauktas veiksmų planas, kuriame būtų nurodytos infrastruktūros diegimo vietos, greito įkrovimo galimybės, atitinkamos finansinės programos ir konkretūs įvairių susijusių subjektų veiksmai.

Pakeitimas 205

Pakeitimas 205

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 3 a dalis (nauja)

13 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Valstybės narės savo nacionalinėje politikos sistemoje įvertina ir praneša, kaip įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų operatoriai įgyvendino 5 ir 7 straipsnių nuostatas. Remdamosi šio vertinimo rezultatais, valstybės narės imasi tinkamų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų operatoriai laikytųsi 5 ir 7 straipsnių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Valstybės narės savo nacionalinėje politikos sistemoje įvertina ir praneša, kaip įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų operatoriai įgyvendino 5 ir 7 straipsnių nuostatas. Remdamosi šio vertinimo rezultatais, valstybės narės imasi tinkamų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų operatoriai laikytųsi 5 ir 7 straipsnių.

Pakeitimas 206

Pakeitimas 206

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 3 b dalis (nauja)

13 straipsnio 3 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Kiekviena valstybė narė, pageidautina, nesukurdama papildomų pareigų, paskiria nacionalinį alternatyviųjų degalų infrastruktūros koordinatorių, kuris prižiūri nacionalinį koordinavimą (tarpžinybiškumą) ir nacionalinės politikos sistemos įgyvendinimą. Nacionalinis koordinatorius bendradarbiauja su Komisija, atsakingu TEN-T koordinatoriumi ir prireikus kitais nacionaliniais koordinatoriais, padeda regioninės ir vietos valdžios institucijoms, pvz., teikdamas ekspertines žinias, priemones ir ES standartais pagrįstas gaires, taip pat pataria dėl regioninio atitinkamų vietos judumo planų koordinavimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b.
     
  Kiekviena valstybė narė, pageidautina, nesukurdama papildomų pareigų, paskiria nacionalinį alternatyviųjų degalų infrastruktūros koordinatorių, kuris prižiūri nacionalinį koordinavimą (tarpžinybiškumą) ir nacionalinės politikos sistemos įgyvendinimą. Nacionalinis koordinatorius bendradarbiauja su Komisija, atsakingu TEN-T koordinatoriumi ir prireikus kitais nacionaliniais koordinatoriais, padeda regioninės ir vietos valdžios institucijoms, pvz., teikdamas ekspertines žinias, priemones ir ES standartais pagrįstas gaires, taip pat pataria dėl regioninio atitinkamų vietos judumo planų koordinavimo.

Pakeitimas 207

Pakeitimas 207

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 4 dalis

13 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Valstybės narės prireikus bendradarbiauja konsultuodamosi arba rengdamos bendras politikos sistemas, siekdamos užtikrinti, kad šio reglamento tikslams pasiekti būtinos priemonės būtų nuoseklios ir suderintos. Visų pirma valstybės narės bendradarbiauja alternatyviųjų degalų naudojimo ir atitinkamos infrastruktūros diegimo vandens transporto sektoriuje strategijų klausimais. Valstybėms narėms bendradarbiauti padeda Komisija. | 4.   Valstybės narės prireikus bendradarbiauja konsultuodamosi arba rengdamos bendras politikos sistemas, siekdamos užtikrinti, kad šio reglamento tikslams pasiekti būtinos priemonės būtų nuoseklios ir suderintos. Visų pirma valstybės narės bendradarbiauja alternatyviųjų degalų naudojimo ir atitinkamos infrastruktūros diegimo vandens transporto sektoriuje strategijų klausimais. Valstybėms narėms bendradarbiauti padeda Komisija.
  Pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 45 straipsnį konsultuojamasi su transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) pagrindinio tinklo koridorių Europos koordinatoriais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Valstybės narės prireikus bendradarbiauja konsultuodamosi arba rengdamos bendras politikos sistemas, siekdamos užtikrinti, kad šio reglamento tikslams pasiekti būtinos priemonės būtų nuoseklios ir suderintos. Visų pirma valstybės narės bendradarbiauja alternatyviųjų degalų naudojimo ir atitinkamos infrastruktūros diegimo vandens transporto sektoriuje strategijų klausimais. Valstybėms narėms bendradarbiauti padeda Komisija.

4.   Valstybės narės prireikus bendradarbiauja konsultuodamosi arba rengdamos bendras politikos sistemas, siekdamos užtikrinti, kad šio reglamento tikslams pasiekti būtinos priemonės būtų nuoseklios ir suderintos. Visų pirma valstybės narės bendradarbiauja alternatyviųjų degalų naudojimo ir atitinkamos infrastruktūros diegimo vandens transporto sektoriuje strategijų klausimais. Valstybėms narėms bendradarbiauti padeda Komisija.
  Pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 45 straipsnį konsultuojamasi su transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) pagrindinio tinklo koridorių Europos koordinatoriais.

Pakeitimas 208

Pakeitimas 208

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 4 a dalis (nauja)

13 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Valstybės narės prireikus bendradarbiauja su trečiosiomis šalimis, ypač su šalimis kandidatėmis ir su tomis trečiosiomis šalimis, kuriose yra valstybes nares jungiantys tranzito koridoriai. Valstybėms narėms bendradarbiauti padeda Komisija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Valstybės narės prireikus bendradarbiauja su trečiosiomis šalimis, ypač su šalimis kandidatėmis ir su tomis trečiosiomis šalimis, kuriose yra valstybes nares jungiantys tranzito koridoriai. Valstybėms narėms bendradarbiauti padeda Komisija.

Pakeitimas 209

Pakeitimas 209

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 5 dalis

13 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Alternatyviųjų degalų infrastruktūrai skirtos paramos priemonės įgyvendinamos laikantis SESV nustatytų atitinkamų valstybės pagalbos taisyklių. | 5.   Alternatyviųjų degalų infrastruktūrai skirtos paramos priemonės
  suderinamos su klimato srities tikslais, kad būtų išvengta neišnaudojamo turto, ir
  įgyvendinamos laikantis SESV nustatytų atitinkamų valstybės pagalbos taisyklių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Alternatyviųjų degalų infrastruktūrai skirtos paramos priemonės įgyvendinamos laikantis SESV nustatytų atitinkamų valstybės pagalbos taisyklių.

5.   Alternatyviųjų degalų infrastruktūrai skirtos paramos priemonės
  suderinamos su klimato srities tikslais, kad būtų išvengta neišnaudojamo turto, ir
  įgyvendinamos laikantis SESV nustatytų atitinkamų valstybės pagalbos taisyklių.

Pakeitimas 210

Pakeitimas 210

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 6 dalis

13 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Kiekviena valstybė narė viešai skelbia savo nacionalinės politikos sistemos projektą ir visuomenei iš anksto užtikrina veiksmingas galimybes dalyvauti rengiant nacionalinės politikos sistemos projektą. | 6.   Kiekviena valstybė narė viešai skelbia savo nacionalinės politikos sistemos projektą
  , įskaitant išsamų investicijų planą,
  ir visuomenei iš anksto užtikrina veiksmingas galimybes dalyvauti rengiant nacionalinės politikos sistemos projektą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Kiekviena valstybė narė viešai skelbia savo nacionalinės politikos sistemos projektą ir visuomenei iš anksto užtikrina veiksmingas galimybes dalyvauti rengiant nacionalinės politikos sistemos projektą.

6.   Kiekviena valstybė narė viešai skelbia savo nacionalinės politikos sistemos projektą
  , įskaitant išsamų investicijų planą,
  ir visuomenei iš anksto užtikrina veiksmingas galimybes dalyvauti rengiant nacionalinės politikos sistemos projektą.

Pakeitimas 211

Pakeitimas 211

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 7 dalies įžanginė dalis

13 straipsnio 7 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Komisija įvertina nacionalinių politikos sistemų projektus ir ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo nacionalinių politikos sistemų projektų pateikimo, kaip nurodyta 1 dalyje, gali pateikti rekomendacijas valstybei narei.
  Tose rekomendacijose gali būti
  visų pirma
  aptariama
  : | 7.   Komisija įvertina nacionalinių politikos sistemų projektus
  . Komisija, nagrinėdama politikos sistemą, gali paprašyti atsakingo Europos TEN-T koordinatoriaus nuomonės, kad būtų užtikrintas kiekvieno koridoriaus nuoseklumas ir pažanga,
  ir ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo nacionalinių politikos sistemų projektų pateikimo, kaip nurodyta 1 dalyje, gali pateikti rekomendacijas valstybei narei.
  Tos rekomendacijos viešai skelbiamos lengvai įskaitoma ir suprantama forma ir jose
  visų pirma
  gali būti nurodyta
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Komisija įvertina nacionalinių politikos sistemų projektus ir ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo nacionalinių politikos sistemų projektų pateikimo, kaip nurodyta 1 dalyje, gali pateikti rekomendacijas valstybei narei.
  Tose rekomendacijose gali būti
  visų pirma
  aptariama
  :

7.   Komisija įvertina nacionalinių politikos sistemų projektus
  . Komisija, nagrinėdama politikos sistemą, gali paprašyti atsakingo Europos TEN-T koordinatoriaus nuomonės, kad būtų užtikrintas kiekvieno koridoriaus nuoseklumas ir pažanga,
  ir ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo nacionalinių politikos sistemų projektų pateikimo, kaip nurodyta 1 dalyje, gali pateikti rekomendacijas valstybei narei.
  Tos rekomendacijos viešai skelbiamos lengvai įskaitoma ir suprantama forma ir jose
  visų pirma
  gali būti nurodyta
  :

Pakeitimas 212

Pakeitimas 212

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 7 dalies a punktas

13 straipsnio 7 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | tikslų ir uždavinių užmojo mastas siekiant įvykdyti 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11 ir 12 straipsniuose nustatytus įpareigojimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

tikslų ir uždavinių užmojo mastas siekiant įvykdyti 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11 ir 12 straipsniuose nustatytus įpareigojimus;

| a) | tikslų ir uždavinių užmojo mastas siekiant įvykdyti 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11
  , 12
  ir 12
  a
  straipsniuose nustatytus įpareigojimus; |
| --- | --- |

a)

tikslų ir uždavinių užmojo mastas siekiant įvykdyti 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11
  , 12
  ir 12
  a
  straipsniuose nustatytus įpareigojimus;

, 12

a

Pakeitimas 213

Pakeitimas 213

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 7 dalies b a punktas (naujas)

13 straipsnio 7 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | ar politikos kryptys ir priemonės yra geografiškai paskirstytos po visus valstybės narės regionus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

ar politikos kryptys ir priemonės yra geografiškai paskirstytos po visus valstybės narės regionus.

ar politikos kryptys ir priemonės yra geografiškai paskirstytos po visus valstybės narės regionus.

Pakeitimas 214

Pakeitimas 214

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 9 dalis

13 straipsnio 9 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9.   Iki 2025 m. sausio 1 d. kiekviena valstybė narė praneša Komisijai apie savo galutinę nacionalinę politikos sistemą. | 9.   Iki 2025 m. sausio 1 d. kiekviena valstybė narė praneša Komisijai apie savo galutinę nacionalinę politikos sistemą.
  Ta sistema viešai skelbiama lengvai įskaitoma ir suprantama forma. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9.   Iki 2025 m. sausio 1 d. kiekviena valstybė narė praneša Komisijai apie savo galutinę nacionalinę politikos sistemą.

9.   Iki 2025 m. sausio 1 d. kiekviena valstybė narė praneša Komisijai apie savo galutinę nacionalinę politikos sistemą.
  Ta sistema viešai skelbiama lengvai įskaitoma ir suprantama forma.

Pakeitimas 215

Pakeitimas 215

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalis

14 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kiekviena valstybė narė pirmą kartą iki
  2027
   m. sausio 1 d., o po to
  kas dvejus metus
  Komisijai pateikia atskirąją nacionalinės politikos sistemos įgyvendinimo pažangos ataskaitą. | 1.   Kiekviena valstybė narė pirmą kartą iki
  2026
   m. sausio 1 d., o po to
  kasmet
  Komisijai pateikia atskirąją nacionalinės politikos sistemos įgyvendinimo pažangos ataskaitą.
  Ataskaita viešai skelbiama lengvai įskaitoma ir suprantama forma ir pateikiama Europos alternatyviųjų degalų stebėjimo centrui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Kiekviena valstybė narė pirmą kartą iki
  2027
   m. sausio 1 d., o po to
  kas dvejus metus
  Komisijai pateikia atskirąją nacionalinės politikos sistemos įgyvendinimo pažangos ataskaitą.

1.   Kiekviena valstybė narė pirmą kartą iki
  2026
   m. sausio 1 d., o po to
  kasmet
  Komisijai pateikia atskirąją nacionalinės politikos sistemos įgyvendinimo pažangos ataskaitą.
  Ataskaita viešai skelbiama lengvai įskaitoma ir suprantama forma ir pateikiama Europos alternatyviųjų degalų stebėjimo centrui.

Pakeitimas 216

Pakeitimas 216

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 3 dalis

14 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valstybių narių reguliavimo institucijos ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d., o po to periodiškai
  kas trejus metus
  įvertina, kaip, įrengus įkrovimo prieigas ir jas eksploatuojant jas, galėjo didėti elektrinių transporto priemonių indėlis į energetikos sistemos lankstumą, įskaitant jų dalyvavimą balansavimo rinkoje, ir į elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojimo masto didinimą. Atliekant tą vertinimą atsižvelgiama į visų rūšių įkrovimo prieigas – tiek viešąsias, tiek privačiąsias – ir pateikiamos rekomendacijos dėl rūšies, pagalbinių technologijų ir geografinio paskirstymo, kad naudotojams būtų lengviau savo elektrines transporto priemones integruoti į sistemą. Vertinimas skelbiamas viešai. Remdamosi vertinimo rezultatais, valstybės narės prireikus imasi tinkamų priemonių, kad būtų diegiamos papildomos įkrovimo prieigos, ir įtraukia jas į 1 dalyje nurodytą pažangos ataskaitą. Į vertinimą ir priemones atsižvelgia sistemos operatoriai, rengdami Direktyvos (ES) 2019/944 32 straipsnio 3 dalyje ir 51 straipsnyje nurodytus tinklo plėtros planus. | 3.   Valstybių narių reguliavimo institucijos ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d., o po to periodiškai
  kasmet
  įvertina, kaip, įrengus įkrovimo prieigas ir jas eksploatuojant jas, galėjo didėti elektrinių transporto priemonių indėlis į energetikos sistemos lankstumą, įskaitant jų dalyvavimą balansavimo rinkoje, ir į elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojimo masto didinimą. Atliekant tą vertinimą atsižvelgiama į visų rūšių
  pažangiąsias, abikryptes ir visų atiduodamosios galios lygių
  įkrovimo prieigas – tiek viešąsias, tiek privačiąsias – ir pateikiamos rekomendacijos dėl rūšies, pagalbinių technologijų ir geografinio paskirstymo, kad naudotojams būtų lengviau savo elektrines transporto priemones integruoti į sistemą.
  Vertinant atsižvelgiama į visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų indėlį, įskaitant įkrovimo prieigų operatorius, perdavimo ir skirstymo sistemų operatorius, vartotojų organizacijas ir sprendimų teikėjus, ir
  vertinimas skelbiamas viešai. Remdamosi vertinimo rezultatais, valstybės narės prireikus imasi tinkamų priemonių, kad būtų diegiamos papildomos įkrovimo prieigos, ir įtraukia jas į 1 dalyje nurodytą pažangos ataskaitą
  . Valstybės narės taip pat imasi tinkamų priemonių, kad užtikrintų įkrovimo infrastruktūros ir atitinkamo tinklo planavimo nuoseklumą
  . Į vertinimą ir priemones atsižvelgia sistemos operatoriai, rengdami Direktyvos (ES) 2019/944 32 straipsnio 3 dalyje ir 51 straipsnyje nurodytus tinklo plėtros planus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Valstybių narių reguliavimo institucijos ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d., o po to periodiškai
  kas trejus metus
  įvertina, kaip, įrengus įkrovimo prieigas ir jas eksploatuojant jas, galėjo didėti elektrinių transporto priemonių indėlis į energetikos sistemos lankstumą, įskaitant jų dalyvavimą balansavimo rinkoje, ir į elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojimo masto didinimą. Atliekant tą vertinimą atsižvelgiama į visų rūšių įkrovimo prieigas – tiek viešąsias, tiek privačiąsias – ir pateikiamos rekomendacijos dėl rūšies, pagalbinių technologijų ir geografinio paskirstymo, kad naudotojams būtų lengviau savo elektrines transporto priemones integruoti į sistemą. Vertinimas skelbiamas viešai. Remdamosi vertinimo rezultatais, valstybės narės prireikus imasi tinkamų priemonių, kad būtų diegiamos papildomos įkrovimo prieigos, ir įtraukia jas į 1 dalyje nurodytą pažangos ataskaitą. Į vertinimą ir priemones atsižvelgia sistemos operatoriai, rengdami Direktyvos (ES) 2019/944 32 straipsnio 3 dalyje ir 51 straipsnyje nurodytus tinklo plėtros planus.

3.   Valstybių narių reguliavimo institucijos ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d., o po to periodiškai
  kasmet
  įvertina, kaip, įrengus įkrovimo prieigas ir jas eksploatuojant jas, galėjo didėti elektrinių transporto priemonių indėlis į energetikos sistemos lankstumą, įskaitant jų dalyvavimą balansavimo rinkoje, ir į elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojimo masto didinimą. Atliekant tą vertinimą atsižvelgiama į visų rūšių
  pažangiąsias, abikryptes ir visų atiduodamosios galios lygių
  įkrovimo prieigas – tiek viešąsias, tiek privačiąsias – ir pateikiamos rekomendacijos dėl rūšies, pagalbinių technologijų ir geografinio paskirstymo, kad naudotojams būtų lengviau savo elektrines transporto priemones integruoti į sistemą.
  Vertinant atsižvelgiama į visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų indėlį, įskaitant įkrovimo prieigų operatorius, perdavimo ir skirstymo sistemų operatorius, vartotojų organizacijas ir sprendimų teikėjus, ir
  vertinimas skelbiamas viešai. Remdamosi vertinimo rezultatais, valstybės narės prireikus imasi tinkamų priemonių, kad būtų diegiamos papildomos įkrovimo prieigos, ir įtraukia jas į 1 dalyje nurodytą pažangos ataskaitą
  . Valstybės narės taip pat imasi tinkamų priemonių, kad užtikrintų įkrovimo infrastruktūros ir atitinkamo tinklo planavimo nuoseklumą
  . Į vertinimą ir priemones atsižvelgia sistemos operatoriai, rengdami Direktyvos (ES) 2019/944 32 straipsnio 3 dalyje ir 51 straipsnyje nurodytus tinklo plėtros planus.

Pakeitimas 217

Pakeitimas 217

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 4 dalis

14 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Remdamosi perdavimo sistemos operatorių ir skirstymo sistemos operatorių indėliu, valstybių narių reguliavimo institucijos ne vėliau kaip iki 2024 m. birželio 30 d., o vėliau periodiškai
  kas trejus metus
  įvertina potencialų abikrypčio įkrovimo indėlį į elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojimo elektros energijos sistemoje masto didėjimą. Tas vertinimas skelbiamas viešai. Remdamosi vertinimo rezultatais valstybės narės
  prireikus
  imasi tinkamų priemonių, kuriomis pakoreguoja abikrypčio įkrovimo prieigų prieinamumą ir geografinį pasiskirstymą tiek viešosiose, tiek privačiosiose erdvėse, ir įtraukia jas į 1 dalyje nurodytą pažangos ataskaitą. | 4.   Remdamosi perdavimo sistemos operatorių ir skirstymo sistemos operatorių indėliu, valstybių narių reguliavimo institucijos ne vėliau kaip iki 2024 m. birželio 30 d., o vėliau periodiškai
  kasmet
  įvertina potencialų abikrypčio įkrovimo indėlį į 
  piko mažinimą ir
  elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojimo elektros energijos sistemoje masto didėjimą. Tas vertinimas skelbiamas viešai. Remdamosi vertinimo rezultatais valstybės narės imasi tinkamų priemonių, kuriomis pakoreguoja abikrypčio įkrovimo prieigų prieinamumą ir geografinį pasiskirstymą tiek viešosiose, tiek privačiosiose erdvėse, ir įtraukia jas į 1 dalyje nurodytą pažangos ataskaitą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Remdamosi perdavimo sistemos operatorių ir skirstymo sistemos operatorių indėliu, valstybių narių reguliavimo institucijos ne vėliau kaip iki 2024 m. birželio 30 d., o vėliau periodiškai
  kas trejus metus
  įvertina potencialų abikrypčio įkrovimo indėlį į elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojimo elektros energijos sistemoje masto didėjimą. Tas vertinimas skelbiamas viešai. Remdamosi vertinimo rezultatais valstybės narės
  prireikus
  imasi tinkamų priemonių, kuriomis pakoreguoja abikrypčio įkrovimo prieigų prieinamumą ir geografinį pasiskirstymą tiek viešosiose, tiek privačiosiose erdvėse, ir įtraukia jas į 1 dalyje nurodytą pažangos ataskaitą.

4.   Remdamosi perdavimo sistemos operatorių ir skirstymo sistemos operatorių indėliu, valstybių narių reguliavimo institucijos ne vėliau kaip iki 2024 m. birželio 30 d., o vėliau periodiškai
  kasmet
  įvertina potencialų abikrypčio įkrovimo indėlį į 
  piko mažinimą ir
  elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojimo elektros energijos sistemoje masto didėjimą. Tas vertinimas skelbiamas viešai. Remdamosi vertinimo rezultatais valstybės narės imasi tinkamų priemonių, kuriomis pakoreguoja abikrypčio įkrovimo prieigų prieinamumą ir geografinį pasiskirstymą tiek viešosiose, tiek privačiosiose erdvėse, ir įtraukia jas į 1 dalyje nurodytą pažangos ataskaitą.

Pakeitimas 218

Pakeitimas 218

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 5 dalis

14 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Per šešis mėnesius nuo 24 straipsnyje nurodytos datos Komisija patvirtina gaires ir šablonus, susijusius su nacionalinių politikos sistemų, kurias valstybės narės turi pateikti pagal 13 straipsnio 1 dalį, turiniu, struktūra bei forma ir nacionalinių pažangos ataskaitų turiniu. Komisija gali patvirtinti gaires ir šablonus, siekdama palengvinti veiksmingą kitų šio reglamento nuostatų taikymą visoje Sąjungoje. | 5.   Per šešis mėnesius nuo 24 straipsnyje nurodytos datos Komisija
  pasirūpina, kad atitinkamoms nacionalinės valdžios institucijoms būtų teikiama techninė ir konsultacinė pagalba, ir
  patvirtina gaires ir šablonus, susijusius su nacionalinių politikos sistemų, kurias valstybės narės turi pateikti pagal 13 straipsnio 1 dalį, turiniu, struktūra bei forma ir nacionalinių pažangos ataskaitų turiniu. Komisija gali patvirtinti gaires ir šablonus, siekdama palengvinti veiksmingą kitų šio reglamento nuostatų taikymą visoje Sąjungoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Per šešis mėnesius nuo 24 straipsnyje nurodytos datos Komisija patvirtina gaires ir šablonus, susijusius su nacionalinių politikos sistemų, kurias valstybės narės turi pateikti pagal 13 straipsnio 1 dalį, turiniu, struktūra bei forma ir nacionalinių pažangos ataskaitų turiniu. Komisija gali patvirtinti gaires ir šablonus, siekdama palengvinti veiksmingą kitų šio reglamento nuostatų taikymą visoje Sąjungoje.

5.   Per šešis mėnesius nuo 24 straipsnyje nurodytos datos Komisija
  pasirūpina, kad atitinkamoms nacionalinės valdžios institucijoms būtų teikiama techninė ir konsultacinė pagalba, ir
  patvirtina gaires ir šablonus, susijusius su nacionalinių politikos sistemų, kurias valstybės narės turi pateikti pagal 13 straipsnio 1 dalį, turiniu, struktūra bei forma ir nacionalinių pažangos ataskaitų turiniu. Komisija gali patvirtinti gaires ir šablonus, siekdama palengvinti veiksmingą kitų šio reglamento nuostatų taikymą visoje Sąjungoje.

Pakeitimas 219

Pakeitimas 219

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 2 dalis

15 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija įvertina valstybių narių pagal 14 straipsnio 1 dalį pateiktas pažangos ataskaitas ir prireikus teikia rekomendacijas valstybėms narėms, kad būtų pasiekti šiame reglamente nustatyti uždaviniai ir įvykdyti
  įpareigojimas
  . Atsižvelgdamos į šias rekomendacijas valstybės narės per šešis mėnesius nuo Komisijos rekomendacijų pateikimo paskelbia atnaujintą savo pažangos ataskaitą. | 2.   Komisija įvertina valstybių narių pagal 14 straipsnio 1 dalį pateiktas pažangos ataskaitas
  . Komisija užtikrina, kad tos pažangos ataskaitos būtų viešai skelbiamos lengvai įskaitoma
  ir
  suprantama forma ir pateikiamos Europos alternatyviųjų degalų stebėjimo centrui. Komisija
  prireikus teikia rekomendacijas valstybėms narėms, kad būtų pasiekti šiame reglamente nustatyti uždaviniai ir įvykdyti
  įpareigojimai
  . Atsižvelgdamos į šias rekomendacijas valstybės narės per šešis mėnesius nuo Komisijos rekomendacijų pateikimo paskelbia atnaujintą savo pažangos ataskaitą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisija įvertina valstybių narių pagal 14 straipsnio 1 dalį pateiktas pažangos ataskaitas ir prireikus teikia rekomendacijas valstybėms narėms, kad būtų pasiekti šiame reglamente nustatyti uždaviniai ir įvykdyti
  įpareigojimas
  . Atsižvelgdamos į šias rekomendacijas valstybės narės per šešis mėnesius nuo Komisijos rekomendacijų pateikimo paskelbia atnaujintą savo pažangos ataskaitą.

2.   Komisija įvertina valstybių narių pagal 14 straipsnio 1 dalį pateiktas pažangos ataskaitas
  . Komisija užtikrina, kad tos pažangos ataskaitos būtų viešai skelbiamos lengvai įskaitoma
  ir
  suprantama forma ir pateikiamos Europos alternatyviųjų degalų stebėjimo centrui. Komisija
  prireikus teikia rekomendacijas valstybėms narėms, kad būtų pasiekti šiame reglamente nustatyti uždaviniai ir įvykdyti
  įpareigojimai
  . Atsižvelgdamos į šias rekomendacijas valstybės narės per šešis mėnesius nuo Komisijos rekomendacijų pateikimo paskelbia atnaujintą savo pažangos ataskaitą.

Pakeitimas 220

Pakeitimas 220

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 2 a dalis (nauja)

15 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Atitinkama valstybė narė per šešis mėnesius nuo rekomendacijų gavimo praneša Komisijai, kaip ji ketina įgyvendinti rekomendacijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Atitinkama valstybė narė per šešis mėnesius nuo rekomendacijų gavimo praneša Komisijai, kaip ji ketina įgyvendinti rekomendacijas.

Pakeitimas 221

Pakeitimas 221

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 2 b dalis (nauja)

15 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Pateikusi 2a dalyje nurodytą pranešimą, atitinkama valstybė narė tolesnių veiksmų pažangos ataskaitoje, pateikiamoje metais, einančiais po metų, kuriais buvo pateiktos rekomendacijos, nurodo, kaip ji įgyvendino rekomendacijas. Jeigu atitinkama valstybė narė nusprendžia neįgyvendinti rekomendacijų ar esminės jų dalies, ji pateikia Komisijai tokio sprendimo argumentus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b.
     
  Pateikusi 2a dalyje nurodytą pranešimą, atitinkama valstybė narė tolesnių veiksmų pažangos ataskaitoje, pateikiamoje metais, einančiais po metų, kuriais buvo pateiktos rekomendacijos, nurodo, kaip ji įgyvendino rekomendacijas. Jeigu atitinkama valstybė narė nusprendžia neįgyvendinti rekomendacijų ar esminės jų dalies, ji pateikia Komisijai tokio sprendimo argumentus.

Pakeitimas 222

Pakeitimas 222

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 3 dalies įžanginė dalis

15 straipsnio 3 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Praėjus
  vieniems metams
  nuo valstybių narių nacionalinių pažangos ataskaitų pateikimo, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pagal 14 straipsnio 1 dalį pateiktų pažangos ataskaitų vertinimo ataskaitą. Joje įvertinama: | 3.   Praėjus
  šešiems mėnesiams
  nuo valstybių narių nacionalinių pažangos ataskaitų pateikimo, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pagal 14 straipsnio 1 dalį pateiktų pažangos ataskaitų vertinimo ataskaitą. Joje įvertinama: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Praėjus
  vieniems metams
  nuo valstybių narių nacionalinių pažangos ataskaitų pateikimo, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pagal 14 straipsnio 1 dalį pateiktų pažangos ataskaitų vertinimo ataskaitą. Joje įvertinama:

3.   Praėjus
  šešiems mėnesiams
  nuo valstybių narių nacionalinių pažangos ataskaitų pateikimo, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pagal 14 straipsnio 1 dalį pateiktų pažangos ataskaitų vertinimo ataskaitą. Joje įvertinama:

Pakeitimas 223

Pakeitimas 223

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 4 dalies d punktas

15 straipsnio 4 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | elektros tiekimo oro uoste stovintiems orlaiviams infrastruktūra TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo oro uostuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

elektros tiekimo oro uoste stovintiems orlaiviams infrastruktūra TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo oro uostuose;

| d) | elektros tiekimo oro uoste stovintiems orlaiviams infrastruktūra TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo oro uostuose
  , taip pat, kai taikytina, įkrovimo prieigomis elektra ir vandeniliu varomiems orlaiviams
  ; |
| --- | --- |

d)

elektros tiekimo oro uoste stovintiems orlaiviams infrastruktūra TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo oro uostuose
  , taip pat, kai taikytina, įkrovimo prieigomis elektra ir vandeniliu varomiems orlaiviams
  ;

, taip pat, kai taikytina, įkrovimo prieigomis elektra ir vandeniliu varomiems orlaiviams

Pakeitimas 224

Pakeitimas 224

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 4 dalies e punktas

15 straipsnio 4 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | suskystintų gamtinių dujų pildymo punktų skaičiumi TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų ir vidaus vandenų uostuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

suskystintų gamtinių dujų pildymo punktų skaičiumi TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų ir vidaus vandenų uostuose;

| e) | suskystintų gamtinių dujų
  , vandenilio ir amoniako
  pildymo punktų skaičiumi TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų ir vidaus vandenų uostuose; |
| --- | --- |

e)

suskystintų gamtinių dujų
  , vandenilio ir amoniako
  pildymo punktų skaičiumi TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų ir vidaus vandenų uostuose;

, vandenilio ir amoniako

Pakeitimas 225

Pakeitimas 225

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 4 dalies j a punktas (naujas)

15 straipsnio 4 dalies j a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ja) | viešųjų įkrovimo prieigų, iš dalies skirtų priklausomiems transporto priemonių parkams, įskaitant viešąjį transportą ir dalijimąsi automobiliais, skaičiumi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ja)

ja)

viešųjų įkrovimo prieigų, iš dalies skirtų priklausomiems transporto priemonių parkams, įskaitant viešąjį transportą ir dalijimąsi automobiliais, skaičiumi;

viešųjų įkrovimo prieigų, iš dalies skirtų priklausomiems transporto priemonių parkams, įskaitant viešąjį transportą ir dalijimąsi automobiliais, skaičiumi;

Pakeitimas 226

Pakeitimas 226

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 4 dalies j b punktas (naujas)

15 straipsnio 4 dalies j b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | jb) | alternatyviųjų degalų infrastruktūra atokiausiuose regionuose ir salose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

jb)

jb)

alternatyviųjų degalų infrastruktūra atokiausiuose regionuose ir salose.

alternatyviųjų degalų infrastruktūra atokiausiuose regionuose ir salose.

Pakeitimas 227

Pakeitimas 227

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 4 a dalis (nauja)

15 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija ne vėliau kaip 2030 m. sausio 1 d. ir kas trejus metus iki 2050 m. teikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento veiksmingumo vertinimo rezultatus, pabrėždama šio reglamento poveikį bendrosios rinkos veikimui, atitinkamų sektorių konkurencingumui ir anglies dioksido nutekėjimo mastui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Komisija ne vėliau kaip 2030 m. sausio 1 d. ir kas trejus metus iki 2050 m. teikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento veiksmingumo vertinimo rezultatus, pabrėždama šio reglamento poveikį bendrosios rinkos veikimui, atitinkamų sektorių konkurencingumui ir anglies dioksido nutekėjimo mastui.

Pakeitimas 228

Pakeitimas 228

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 4 b dalis (nauja)

15 straipsnio 4 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Komisija ne vėliau kaip 2030 m. sausio 1 d. ir kas penkerius metus iki 2050 m. teikia Europos Parlamentui ir Tarybai išsamaus reglamentų, sudarančių Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį

   (1a)

  , bendro makroekonominio poveikio vertinimo rezultatus, pabrėždama poveikį Sąjungos konkurencingumui, darbo vietų kūrimui, krovinių vežimo tarifams, namų ūkių perkamajai galiai ir anglies dioksido nutekėjimo mastui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4b.
     
  Komisija ne vėliau kaip 2030 m. sausio 1 d. ir kas penkerius metus iki 2050 m. teikia Europos Parlamentui ir Tarybai išsamaus reglamentų, sudarančių Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį

   (1a)

  , bendro makroekonominio poveikio vertinimo rezultatus, pabrėždama poveikį Sąjungos konkurencingumui, darbo vietų kūrimui, krovinių vežimo tarifams, namų ūkių perkamajai galiai ir anglies dioksido nutekėjimo mastui.

Pakeitimas 229

Pakeitimas 229

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 4 c pastraipa (nauja)

15 straipsnio 4 c pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Siekdama reguliavimo supaprastinimo Komisija apsvarsto galimus šio reglamento dalinius pakeitimus. Komisija ir valstybių narių kompetentingos institucijos nuolat prisitaiko prie geriausios praktikos administracinių procedūrų ir imasi visų priemonių, kad supaprastintų šio reglamento vykdymo užtikrinimą ir išlaikytų kuo mažesnę administracinę naštą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4c.
     
  Siekdama reguliavimo supaprastinimo Komisija apsvarsto galimus šio reglamento dalinius pakeitimus. Komisija ir valstybių narių kompetentingos institucijos nuolat prisitaiko prie geriausios praktikos administracinių procedūrų ir imasi visų priemonių, kad supaprastintų šio reglamento vykdymo užtikrinimą ir išlaikytų kuo mažesnę administracinę naštą.

Pakeitimas 230

Pakeitimas 230

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalis

16 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jeigu iš šio straipsnio 1 dalyje nurodytų teiktinų duomenų arba iš bet kurios Komisijos turimos informacijos matyti, kad kyla pavojus, jog valstybė narė nepasieks savo nacionalinių tinklų, nurodytų 3 straipsnio 1 dalyje, Komisija gali pateikti atitinkamą išvadą ir pareikalauti, kad ta valstybė narė imtųsi taisomųjų priemonių nacionaliniams tikslams pasiekti. Per tris mėnesius nuo Komisijos išvados gavimo atitinkama valstybė narė Komisijai praneša apie taisomąsias priemones, kurias ji planuoja įgyvendinti, kad pasiektų 3 straipsnio 1 dalyje nustatytus tikslus. Taisomosios priemonės apima papildomus veiksmus, kurių valstybė narė turi imtis, kad būtų pasiekti 3 straipsnio 1 dalyje nustatyti tikslai, ir aiškų veiksmų tvarkaraštį, pagal kurį būtų galima įvertinti metinę pažangą, padarytą siekiant tų tikslų. Komisijai nustačius, kad taisomosios priemonės yra patenkinamos, atitinkama valstybė narė atnaujina savo naujausią pažangos ataskaitą, kaip nurodyta 14 straipsnyje, įtraukdama į ją šias taisomąsias priemones, ir pateikia ją Komisijai. | 2.   Jeigu iš šio straipsnio 1 dalyje nurodytų teiktinų duomenų arba iš bet kurios Komisijos turimos informacijos matyti, kad kyla pavojus, jog valstybė narė nepasieks savo nacionalinių tikslų, nurodytų 3 straipsnio 1 dalyje, Komisija pateikia atitinkamą išvadą ir pareikalauja, kad ta valstybė narė imtųsi taisomųjų priemonių nacionaliniams tikslams pasiekti. Per tris mėnesius nuo Komisijos išvados gavimo atitinkama valstybė narė Komisijai praneša apie taisomąsias priemones, kurias ji planuoja įgyvendinti, kad pasiektų 3 straipsnio 1 dalyje nustatytus tikslus. Taisomosios priemonės apima papildomus veiksmus, kurių valstybė narė turi imtis, kad būtų pasiekti 3 straipsnio 1 dalyje nustatyti tikslai, ir aiškų veiksmų tvarkaraštį, pagal kurį būtų galima įvertinti metinę pažangą, padarytą siekiant tų tikslų. Komisijai nustačius, kad taisomosios priemonės yra patenkinamos, atitinkama valstybė narė atnaujina savo naujausią pažangos ataskaitą, kaip nurodyta 14 straipsnyje, įtraukdama į ją šias taisomąsias priemones, ir pateikia ją Komisijai.
  Jei Komisija nustato, kad taisomosios priemonės yra nepatenkinamos, ji apsvarsto galimybę imtis būtinų priemonių tos valstybės narės atžvilgiu. Šios priemonės turi būti proporcingos, tinkamos ir atitikti Sutartis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jeigu iš šio straipsnio 1 dalyje nurodytų teiktinų duomenų arba iš bet kurios Komisijos turimos informacijos matyti, kad kyla pavojus, jog valstybė narė nepasieks savo nacionalinių tinklų, nurodytų 3 straipsnio 1 dalyje, Komisija gali pateikti atitinkamą išvadą ir pareikalauti, kad ta valstybė narė imtųsi taisomųjų priemonių nacionaliniams tikslams pasiekti. Per tris mėnesius nuo Komisijos išvados gavimo atitinkama valstybė narė Komisijai praneša apie taisomąsias priemones, kurias ji planuoja įgyvendinti, kad pasiektų 3 straipsnio 1 dalyje nustatytus tikslus. Taisomosios priemonės apima papildomus veiksmus, kurių valstybė narė turi imtis, kad būtų pasiekti 3 straipsnio 1 dalyje nustatyti tikslai, ir aiškų veiksmų tvarkaraštį, pagal kurį būtų galima įvertinti metinę pažangą, padarytą siekiant tų tikslų. Komisijai nustačius, kad taisomosios priemonės yra patenkinamos, atitinkama valstybė narė atnaujina savo naujausią pažangos ataskaitą, kaip nurodyta 14 straipsnyje, įtraukdama į ją šias taisomąsias priemones, ir pateikia ją Komisijai.

2.   Jeigu iš šio straipsnio 1 dalyje nurodytų teiktinų duomenų arba iš bet kurios Komisijos turimos informacijos matyti, kad kyla pavojus, jog valstybė narė nepasieks savo nacionalinių tikslų, nurodytų 3 straipsnio 1 dalyje, Komisija pateikia atitinkamą išvadą ir pareikalauja, kad ta valstybė narė imtųsi taisomųjų priemonių nacionaliniams tikslams pasiekti. Per tris mėnesius nuo Komisijos išvados gavimo atitinkama valstybė narė Komisijai praneša apie taisomąsias priemones, kurias ji planuoja įgyvendinti, kad pasiektų 3 straipsnio 1 dalyje nustatytus tikslus. Taisomosios priemonės apima papildomus veiksmus, kurių valstybė narė turi imtis, kad būtų pasiekti 3 straipsnio 1 dalyje nustatyti tikslai, ir aiškų veiksmų tvarkaraštį, pagal kurį būtų galima įvertinti metinę pažangą, padarytą siekiant tų tikslų. Komisijai nustačius, kad taisomosios priemonės yra patenkinamos, atitinkama valstybė narė atnaujina savo naujausią pažangos ataskaitą, kaip nurodyta 14 straipsnyje, įtraukdama į ją šias taisomąsias priemones, ir pateikia ją Komisijai.
  Jei Komisija nustato, kad taisomosios priemonės yra nepatenkinamos, ji apsvarsto galimybę imtis būtinų priemonių tos valstybės narės atžvilgiu. Šios priemonės turi būti proporcingos, tinkamos ir atitikti Sutartis.

Pakeitimas 231

Pakeitimas 231

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 a dalis (nauja)

16 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija tinkamai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie visas priemones, kurių imtasi pagal 2 dalį, ir viešai paskelbia šiuos sprendimus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Komisija tinkamai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie visas priemones, kurių imtasi pagal 2 dalį, ir viešai paskelbia šiuos sprendimus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001.

Pakeitimas 232

Pakeitimas 232

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 1 dalis

17 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Turi būti teikiama aktuali, nuosekli ir aiški informacija apie motorines transporto priemones, kurias galima nuolat pasipildyti konkrečių rinkai tiekiamų degalų arba įkrauti įkrovimo prieigose.
  Ta
  informacija
  turi būti
  pateikta motorinių transporto priemonių naudotojo vadovuose, degalų pildymo punktuose ir įkrovimo prieigose, ant motorinių transporto priemonių ir motorinių transporto priemonių prekybos vietose jų teritorijoje. Šis reikalavimas taikomas visoms motorinėms transporto priemonėms, pateikiamoms rinkai
  po 2016 m. lapkričio 18 d.
  , ir tų motorinių transporto priemonių naudotojo vadovams. | 1.   Turi būti teikiama aktuali, nuosekli ir aiški informacija apie motorines transporto priemones, kurias galima nuolat pasipildyti konkrečių rinkai tiekiamų degalų arba įkrauti įkrovimo prieigose.
  Tuo tikslu valstybės narės užtikrina, kad visa
  informacija
  apie variklines transporto priemones, susijusi su šiame reglamente ir kituose taikytinuose Sąjungos teisės aktuose numatytais degalais ar e. įkrovimu, būtų
  pateikta motorinių transporto priemonių naudotojo vadovuose, degalų pildymo punktuose ir įkrovimo prieigose, ant motorinių transporto priemonių ir motorinių transporto priemonių prekybos vietose jų teritorijoje. Šis reikalavimas taikomas visoms motorinėms transporto priemonėms, pateikiamoms rinkai, ir tų motorinių transporto priemonių naudotojo vadovams. |
| | Šiuo tikslu Komisija ne vėliau kaip po metų nuo šio reglamento 24 straipsnyje nurodytos datos atitinkamai peržiūri Direktyvą 1999/94/EB. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Turi būti teikiama aktuali, nuosekli ir aiški informacija apie motorines transporto priemones, kurias galima nuolat pasipildyti konkrečių rinkai tiekiamų degalų arba įkrauti įkrovimo prieigose.
  Ta
  informacija
  turi būti
  pateikta motorinių transporto priemonių naudotojo vadovuose, degalų pildymo punktuose ir įkrovimo prieigose, ant motorinių transporto priemonių ir motorinių transporto priemonių prekybos vietose jų teritorijoje. Šis reikalavimas taikomas visoms motorinėms transporto priemonėms, pateikiamoms rinkai
  po 2016 m. lapkričio 18 d.
  , ir tų motorinių transporto priemonių naudotojo vadovams.

1.   Turi būti teikiama aktuali, nuosekli ir aiški informacija apie motorines transporto priemones, kurias galima nuolat pasipildyti konkrečių rinkai tiekiamų degalų arba įkrauti įkrovimo prieigose.
  Tuo tikslu valstybės narės užtikrina, kad visa
  informacija
  apie variklines transporto priemones, susijusi su šiame reglamente ir kituose taikytinuose Sąjungos teisės aktuose numatytais degalais ar e. įkrovimu, būtų
  pateikta motorinių transporto priemonių naudotojo vadovuose, degalų pildymo punktuose ir įkrovimo prieigose, ant motorinių transporto priemonių ir motorinių transporto priemonių prekybos vietose jų teritorijoje. Šis reikalavimas taikomas visoms motorinėms transporto priemonėms, pateikiamoms rinkai, ir tų motorinių transporto priemonių naudotojo vadovams.

Šiuo tikslu Komisija ne vėliau kaip po metų nuo šio reglamento 24 straipsnyje nurodytos datos atitinkamai peržiūri Direktyvą 1999/94/EB.

Šiuo tikslu Komisija ne vėliau kaip po metų nuo šio reglamento 24 straipsnyje nurodytos datos atitinkamai peržiūri Direktyvą 1999/94/EB.

Pakeitimas 233

Pakeitimas 233

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

17 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 dalyje nurodytas transporto priemonių ir infrastruktūros suderinamumo identifikavimas, taip pat degalų ir transporto priemonių suderinamumo identifikavimas turi atitikti II priedo 9.1 ir 9.2 punktuose nurodytas technines specifikacijas. Tais atvejais, kai tokiuose standartuose pateikiama nuoroda į grafinę išraišką, įskaitant spalvų kodavimo schemą, ta grafinė išraiška
  turi būti
  paprasta bei lengvai suprantama ir pateikiama aiškiai matoma forma: | 2.   1 dalyje nurodytas transporto priemonių ir infrastruktūros suderinamumo identifikavimas, taip pat degalų ir transporto priemonių suderinamumo identifikavimas turi atitikti II priedo 9.1 ir 9.2 punktuose nurodytas technines specifikacijas.
  Valstybės narės užtikrina, kad
  tais atvejais, kai tokiuose standartuose pateikiama nuoroda į grafinę išraišką, įskaitant spalvų kodavimo schemą, ta grafinė išraiška
  būtų
  paprasta bei lengvai suprantama ir pateikiama aiškiai matoma forma: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   1 dalyje nurodytas transporto priemonių ir infrastruktūros suderinamumo identifikavimas, taip pat degalų ir transporto priemonių suderinamumo identifikavimas turi atitikti II priedo 9.1 ir 9.2 punktuose nurodytas technines specifikacijas. Tais atvejais, kai tokiuose standartuose pateikiama nuoroda į grafinę išraišką, įskaitant spalvų kodavimo schemą, ta grafinė išraiška
  turi būti
  paprasta bei lengvai suprantama ir pateikiama aiškiai matoma forma:

2.   1 dalyje nurodytas transporto priemonių ir infrastruktūros suderinamumo identifikavimas, taip pat degalų ir transporto priemonių suderinamumo identifikavimas turi atitikti II priedo 9.1 ir 9.2 punktuose nurodytas technines specifikacijas.
  Valstybės narės užtikrina, kad
  tais atvejais, kai tokiuose standartuose pateikiama nuoroda į grafinę išraišką, įskaitant spalvų kodavimo schemą, ta grafinė išraiška
  būtų
  paprasta bei lengvai suprantama ir pateikiama aiškiai matoma forma:

Pakeitimas 234

Pakeitimas 234

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 2 dalies a punktas

17 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | ant atitinkamų siurblių ir jų antgalių visuose degalų pildymo punktuose nuo tos dienos, kurią degalai pateikiami rinkai;
  arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

ant atitinkamų siurblių ir jų antgalių visuose degalų pildymo punktuose nuo tos dienos, kurią degalai pateikiami rinkai;
  arba

arba

| a) | ant atitinkamų siurblių ir jų antgalių visuose degalų pildymo punktuose nuo tos dienos, kurią degalai pateikiami rinkai;
  ir |
| --- | --- |

a)

ant atitinkamų siurblių ir jų antgalių visuose degalų pildymo punktuose nuo tos dienos, kurią degalai pateikiami rinkai;
  ir

ir

Pakeitimas 235

Pakeitimas 235

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 2 dalies b punktas

17 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | ant motorinių transporto priemonių, kurioms rekomenduojami ir kurioms tinkami tie degalai, visų degalų bakų dangtelių arba šalia jų ir motorinių transporto priemonių naudotojo vadovuose, kai tokios motorinės transporto priemonės pateikiamos rinkai
  po 2016 m. lapkričio 18 d
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

ant motorinių transporto priemonių, kurioms rekomenduojami ir kurioms tinkami tie degalai, visų degalų bakų dangtelių arba šalia jų ir motorinių transporto priemonių naudotojo vadovuose, kai tokios motorinės transporto priemonės pateikiamos rinkai
  po 2016 m. lapkričio 18 d
  .

po 2016 m. lapkričio 18 d

| b) | ant motorinių transporto priemonių, kurioms rekomenduojami ir kurioms tinkami tie degalai, visų degalų bakų dangtelių arba šalia jų ir motorinių transporto priemonių naudotojo vadovuose, kai tokios motorinės transporto priemonės pateikiamos rinkai. |
| --- | --- |

b)

ant motorinių transporto priemonių, kurioms rekomenduojami ir kurioms tinkami tie degalai, visų degalų bakų dangtelių arba šalia jų ir motorinių transporto priemonių naudotojo vadovuose, kai tokios motorinės transporto priemonės pateikiamos rinkai.

Pakeitimas 236

Pakeitimas 236

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 3 dalis

17 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Kai degalinėje rodomos degalų kainos, informacijos tikslais pagal II priedo 9.3 punkte nurodytą bendrą alternatyviųjų degalų vieneto kainų palyginimo metodiką prireikus pateikiamas atitinkamų vieneto kainų, visų pirma elektros ir vandenilio, palyginimas. | 3.   Kai degalinėje rodomos degalų kainos,
  valstybės narės užtikrina, kad
  informacijos tikslais pagal II priedo 9.3 punkte nurodytą bendrą alternatyviųjų degalų vieneto kainų palyginimo metodiką prireikus
  būtų
  pateikiamas atitinkamų vieneto kainų, visų pirma elektros ir vandenilio, palyginimas.
  Elektros energijos ad hoc įkrovimo ir vandenilio degalų pildymo kaina nurodoma atitinkamai už kWh ir už kilogramą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Kai degalinėje rodomos degalų kainos, informacijos tikslais pagal II priedo 9.3 punkte nurodytą bendrą alternatyviųjų degalų vieneto kainų palyginimo metodiką prireikus pateikiamas atitinkamų vieneto kainų, visų pirma elektros ir vandenilio, palyginimas.

3.   Kai degalinėje rodomos degalų kainos,
  valstybės narės užtikrina, kad
  informacijos tikslais pagal II priedo 9.3 punkte nurodytą bendrą alternatyviųjų degalų vieneto kainų palyginimo metodiką prireikus
  būtų
  pateikiamas atitinkamų vieneto kainų, visų pirma elektros ir vandenilio, palyginimas.
  Elektros energijos ad hoc įkrovimo ir vandenilio degalų pildymo kaina nurodoma atitinkamai už kWh ir už kilogramą.

Pakeitimas 237

Pakeitimas 237

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

18 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Viešųjų įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų operatoriai arba, pagal tarpusavio susitarimą, tų prieigų ir punktų savininkai užtikrina, kad būtų turimi statiniai ir dinaminiai duomenys apie jų valdomą alternatyviųjų degalų infrastruktūrą, ir sudaro sąlygas naudotis nemokama prieiga prie tų duomenų per nacionalinius prieigos punktus. Pateikiami šių rūšių duomenys: | 2.   Viešųjų įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų operatoriai arba, pagal tarpusavio susitarimą, tų prieigų ir punktų savininkai užtikrina, kad būtų turimi statiniai ir dinaminiai duomenys apie jų valdomą alternatyviųjų degalų infrastruktūrą, ir sudaro sąlygas naudotis nemokama prieiga prie tų duomenų per nacionalinius prieigos punktus.
  Operatoriai taip pat užtikrina aukščiausio lygio kibernetinį saugumą, duomenų apsaugą ir saugumą, visų pirma per tapatumo nustatymo, sąskaitų išrašymo ir mokėjimo procesus. Kai taikytina, operatoriai laikosi Direktyvos dėl priemonių aukštam bendram kibernetinio saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (TIS 2 direktyvos) nuostatų.
  Pateikiami šių rūšių duomenys: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Viešųjų įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų operatoriai arba, pagal tarpusavio susitarimą, tų prieigų ir punktų savininkai užtikrina, kad būtų turimi statiniai ir dinaminiai duomenys apie jų valdomą alternatyviųjų degalų infrastruktūrą, ir sudaro sąlygas naudotis nemokama prieiga prie tų duomenų per nacionalinius prieigos punktus. Pateikiami šių rūšių duomenys:

2.   Viešųjų įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų operatoriai arba, pagal tarpusavio susitarimą, tų prieigų ir punktų savininkai užtikrina, kad būtų turimi statiniai ir dinaminiai duomenys apie jų valdomą alternatyviųjų degalų infrastruktūrą, ir sudaro sąlygas naudotis nemokama prieiga prie tų duomenų per nacionalinius prieigos punktus.
  Operatoriai taip pat užtikrina aukščiausio lygio kibernetinį saugumą, duomenų apsaugą ir saugumą, visų pirma per tapatumo nustatymo, sąskaitų išrašymo ir mokėjimo procesus. Kai taikytina, operatoriai laikosi Direktyvos dėl priemonių aukštam bendram kibernetinio saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (TIS 2 direktyvos) nuostatų.
  Pateikiami šių rūšių duomenys:

Pakeitimas 238

Pakeitimas 238

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktis

18 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | įkrovimo prieigos arba degalų pildymo punkto geografinė padėtis, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

įkrovimo prieigos arba degalų pildymo punkto geografinė padėtis,

| i) | įkrovimo prieigos arba degalų pildymo punkto geografinė padėtis
  ir, jei įmanoma, informacija apie poilsio infrastruktūros objektus ir maisto tiekimą prie jų
  , |
| --- | --- |

i)

įkrovimo prieigos arba degalų pildymo punkto geografinė padėtis
  ir, jei įmanoma, informacija apie poilsio infrastruktūros objektus ir maisto tiekimą prie jų
  ,

ir, jei įmanoma, informacija apie poilsio infrastruktūros objektus ir maisto tiekimą prie jų

Pakeitimas 239

Pakeitimas 239

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalies a punkto i a papunktis (naujas)

18 straipsnio 2 dalies a punkto i a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ia) | infrastruktūros objektai, apsaugantys nuo lietaus ar kitų atšiaurių oro sąlygų, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ia)

ia)

infrastruktūros objektai, apsaugantys nuo lietaus ar kitų atšiaurių oro sąlygų,

infrastruktūros objektai, apsaugantys nuo lietaus ar kitų atšiaurių oro sąlygų,

Pakeitimas 240

Pakeitimas 240

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalies a punkto i b papunktis (naujas)

18 straipsnio 2 dalies a punkto i b papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ib) | apšvietimas naktinio įkrovimo metu, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ib)

ib)

apšvietimas naktinio įkrovimo metu,

apšvietimas naktinio įkrovimo metu,

Pakeitimas 241

Pakeitimas 241

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunktis

18 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | jungties tipas, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

jungties tipas,

| ii) | jungties tipas
  ir prieinamumas
  , |
| --- | --- |

ii)

jungties tipas
  ir prieinamumas
  ,

ir prieinamumas

Pakeitimas 242

Pakeitimas 242

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalies b punkto iv papunktis

18 straipsnio 2 dalies b punkto iv papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iv) | atiduodamoji galia (kW), |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iv)

atiduodamoji galia (kW),

| iv) | atiduodamoji galia (kW)
  , nurodant bendrą ir didžiausią individualią atiduodamąją galia
  , |
| --- | --- |

iv)

atiduodamoji galia (kW)
  , nurodant bendrą ir didžiausią individualią atiduodamąją galia
  ,

, nurodant bendrą ir didžiausią individualią atiduodamąją galia

Pakeitimas 243

Pakeitimas 243

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalies b punkto iv a papunktis (naujas)

18 straipsnio 2 dalies b punkto iv a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iva) | galimybė įkrovimo prieigas ir degalų pildymo punktus pasiekti sunkiosiomis transporto priemonėmis, įskaitant jų aukščio, ilgio ir pločio apribojimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iva)

iva)

galimybė įkrovimo prieigas ir degalų pildymo punktus pasiekti sunkiosiomis transporto priemonėmis, įskaitant jų aukščio, ilgio ir pločio apribojimus.

galimybė įkrovimo prieigas ir degalų pildymo punktus pasiekti sunkiosiomis transporto priemonėmis, įskaitant jų aukščio, ilgio ir pločio apribojimus.

Pakeitimas 244

Pakeitimas 244

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalies c punkto ii papunktis

18 straipsnio 2 dalies c punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | prieinamumas (naudojama / nenaudojama), |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

prieinamumas (naudojama / nenaudojama),

| ii) | prieinamumas (naudojama / nenaudojama)
  , prieinamumo lygis atitinkamu laikotarpiu (dienos / valandos)
  , |
| --- | --- |

ii)

prieinamumas (naudojama / nenaudojama)
  , prieinamumo lygis atitinkamu laikotarpiu (dienos / valandos)
  ,

, prieinamumo lygis atitinkamu laikotarpiu (dienos / valandos)

Pakeitimas 245

Pakeitimas 245

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalies c punkto iii a papunktis (naujas)

18 straipsnio 2 dalies c punkto iii a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iiia) | kai tinkama, įkrovimo prieigose tiekiamos elektros energijos dalis, kurią sudaro elektros energija iš atsinaujinančiųjų išteklių, ir su tiekiama elektros energija susijusių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iiia)

iiia)

kai tinkama, įkrovimo prieigose tiekiamos elektros energijos dalis, kurią sudaro elektros energija iš atsinaujinančiųjų išteklių, ir su tiekiama elektros energija susijusių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis,

kai tinkama, įkrovimo prieigose tiekiamos elektros energijos dalis, kurią sudaro elektros energija iš atsinaujinančiųjų išteklių, ir su tiekiama elektros energija susijusių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis,

Pakeitimas 246

Pakeitimas 246

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalies c punkto iii b papunktis (naujas)

18 straipsnio 2 dalies c punkto iii b papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iiib) | ar galimas abikryptis įkrovimas (taip / ne), |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iiib)

iiib)

ar galimas abikryptis įkrovimas (taip / ne),

ar galimas abikryptis įkrovimas (taip / ne),

Pakeitimas 247

Pakeitimas 247

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalies c punkto iii c papunktis (naujas)

18 straipsnio 2 dalies c punkto iii c papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iiic) | išmaniojo įkrovimo galimybė, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iiic)

iiic)

išmaniojo įkrovimo galimybė,

išmaniojo įkrovimo galimybė,

Pakeitimas 248

Pakeitimas 248

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalies c punkto iii d papunktis (naujas)

18 straipsnio 2 dalies c punkto iii d papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iiid) | priimami mokėjimo būdai, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iiid)

iiid)

priimami mokėjimo būdai,

priimami mokėjimo būdai,

Pakeitimas 249

Pakeitimas 249

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalies c punkto iii e papunktis (naujas)

18 straipsnio 2 dalies c punkto iii e papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iiie) | jei taikoma, naudojimosi stovėjimo aikštele kaina ir terminas, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iiie)

iiie)

jei taikoma, naudojimosi stovėjimo aikštele kaina ir terminas,

jei taikoma, naudojimosi stovėjimo aikštele kaina ir terminas,

Pakeitimas 250

Pakeitimas 250

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

18 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | kalbos, kuriomis informacija pateikiama ekrane, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

kalbos, kuriomis informacija pateikiama ekrane,

kalbos, kuriomis informacija pateikiama ekrane,

Pakeitimas 251

Pakeitimas 251

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)

18 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Viešųjų įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų operatoriai (arba pagal tarpusavio susitarimą jų savininkai), nors ir laikydamiesi atitinkamos Sąjungos teisės, neprivalo atskleisti statinių ar dinaminių duomenų, dėl kurių būtų atskleisti konfidencialūs įmonės duomenys ir galbūt nukentėtų įmonės interesai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Viešųjų įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų operatoriai (arba pagal tarpusavio susitarimą jų savininkai), nors ir laikydamiesi atitinkamos Sąjungos teisės, neprivalo atskleisti statinių ar dinaminių duomenų, dėl kurių būtų atskleisti konfidencialūs įmonės duomenys ir galbūt nukentėtų įmonės interesai.

Viešųjų įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų operatoriai (arba pagal tarpusavio susitarimą jų savininkai), nors ir laikydamiesi atitinkamos Sąjungos teisės, neprivalo atskleisti statinių ar dinaminių duomenų, dėl kurių būtų atskleisti konfidencialūs įmonės duomenys ir galbūt nukentėtų įmonės interesai.

Pakeitimas 252

Pakeitimas 252

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 3 dalis

18 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valstybės narės užtikrina atvirą ir nediskriminacinę prieigą prie duomenų visiems suinteresuotiesiems subjektams per savo nacionalinį prieigos punktą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/40/ES (67). | 3.   Valstybės narės
  , laikydamosi atitinkamos Sąjungos teisės,
  užtikrina atvirą ir nediskriminacinę prieigą prie duomenų
  , išskyrus konfidencialius įmonės duomenis, dėl kurių galėtų nukentėti įmonės interesai,
  visiems suinteresuotiesiems subjektams per savo nacionalinį prieigos punktą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/40/ES (67). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Valstybės narės užtikrina atvirą ir nediskriminacinę prieigą prie duomenų visiems suinteresuotiesiems subjektams per savo nacionalinį prieigos punktą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/40/ES (67).

3.   Valstybės narės
  , laikydamosi atitinkamos Sąjungos teisės,
  užtikrina atvirą ir nediskriminacinę prieigą prie duomenų
  , išskyrus konfidencialius įmonės duomenis, dėl kurių galėtų nukentėti įmonės interesai,
  visiems suinteresuotiesiems subjektams per savo nacionalinį prieigos punktą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/40/ES (67).

Pakeitimas 253

Pakeitimas 253

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 3 a dalis (nauja)

18 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 31 d. Komisija įsteigia bendrą Europos alternatyviųjų degalų duomenų prieigos punktą. Taip Komisija užtikrina, kad būtų visapusiškai laikomasi Direktyvos XX-XXX [ITS direktyva] ir Reglamento XX-XXX dėl skaitmeninių daugiarūšio judumo paslaugų nuostatų. Bendras Europos prieigos punktas kuriamas tik nacionalinių prieigos punktų pagrindu, juos sujungiant vieną su kitu. Jis suteikia prieigą prie visų nacionaliniams prieigos punktams pateiktų duomenų, užtikrindamas, kad jie nediskriminacinėmis sąlygomis būtų viešai prieinami galutiniams naudotojams, kitiems rinkos dalyviams ir paslaugų teikėjams savo reikmėms, laikantis duomenų apsaugos reikalavimų. Komisija užtikrina, kad visuomenė galėtų naudotis bendru Europos prieigos punktu ir kad jis būtų lengvai prieinamas, pavyzdžiui, sukuriant specialų interneto portalą. Komisija užtikrina, kad bendrame Europos prieigos punkte esantys duomenys apie degalų pildymo punktų ir įkrovimo prieigų pasiekiamumą ir prieinamumą, įskaitant laukimo laiką ir likusias alternatyviųjų degalų atsargas, būtų prieinami per viešą, atnaujintą, patogią naudoti ir daugiakalbę ES lygmens sąsają. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 31 d. Komisija įsteigia bendrą Europos alternatyviųjų degalų duomenų prieigos punktą. Taip Komisija užtikrina, kad būtų visapusiškai laikomasi Direktyvos XX-XXX [ITS direktyva] ir Reglamento XX-XXX dėl skaitmeninių daugiarūšio judumo paslaugų nuostatų. Bendras Europos prieigos punktas kuriamas tik nacionalinių prieigos punktų pagrindu, juos sujungiant vieną su kitu. Jis suteikia prieigą prie visų nacionaliniams prieigos punktams pateiktų duomenų, užtikrindamas, kad jie nediskriminacinėmis sąlygomis būtų viešai prieinami galutiniams naudotojams, kitiems rinkos dalyviams ir paslaugų teikėjams savo reikmėms, laikantis duomenų apsaugos reikalavimų. Komisija užtikrina, kad visuomenė galėtų naudotis bendru Europos prieigos punktu ir kad jis būtų lengvai prieinamas, pavyzdžiui, sukuriant specialų interneto portalą. Komisija užtikrina, kad bendrame Europos prieigos punkte esantys duomenys apie degalų pildymo punktų ir įkrovimo prieigų pasiekiamumą ir prieinamumą, įskaitant laukimo laiką ir likusias alternatyviųjų degalų atsargas, būtų prieinami per viešą, atnaujintą, patogią naudoti ir daugiakalbę ES lygmens sąsają.

Pakeitimas 254

Pakeitimas 254

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 3 b dalis (nauja)

18 straipsnio 3 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad jų nacionaliniai prieigos punktai sudarytų sąlygas automatiniam ir vienodam keitimuisi duomenimis su bendru Europos prieigos punktu ir viešųjų įkrovimo punktų bei degalų pildymo punktų operatoriais, laikantis procedūrų ir techninių reikalavimų, kurie turi būti nustatyti pagal 4 dalį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad jų nacionaliniai prieigos punktai sudarytų sąlygas automatiniam ir vienodam keitimuisi duomenimis su bendru Europos prieigos punktu ir viešųjų įkrovimo punktų bei degalų pildymo punktų operatoriais, laikantis procedūrų ir techninių reikalavimų, kurie turi būti nustatyti pagal 4 dalį.

Pakeitimas 255

Pakeitimas 255

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 4 dalies įžanginė dalis

18 straipsnio 4 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komisijai pagal
  17
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais: | 4.   Komisijai pagal
  20
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Komisijai pagal
  17
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais:

4.   Komisijai pagal
  20
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais:

Pakeitimas 256

Pakeitimas 256

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 4 dalies c punktas

18 straipsnio 4 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | nustatomos išsamios procedūros,
  kuriomis
  sudaromos sąlygos teikti pagal 2
  dalį
  reikalaujamus duomenis ir jais keistis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

nustatomos išsamios procedūros,
  kuriomis
  sudaromos sąlygos teikti pagal 2
  dalį
  reikalaujamus duomenis ir jais keistis.

kuriomis

dalį

| c) | nustatomos išsamios procedūros
  ir techniniai reikalavimai
  ,
  kuriais
  sudaromos sąlygos
  vienodai visoje Europoje
  teikti pagal 2
  , 3a ir 3b dalis
  reikalaujamus duomenis ir jais keistis. |
| --- | --- |

c)

nustatomos išsamios procedūros
  ir techniniai reikalavimai
  ,
  kuriais
  sudaromos sąlygos
  vienodai visoje Europoje
  teikti pagal 2
  , 3a ir 3b dalis
  reikalaujamus duomenis ir jais keistis.

ir techniniai reikalavimai

kuriais

vienodai visoje Europoje

, 3a ir 3b dalis

Pakeitimas 257

Pakeitimas 257

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 3 a dalis (nauja)

19 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Viešieji amoniako degalų pildymo punktai, įrengti arba atnaujinti nuo [šio reglamento įsigaliojimo data], turi atitikti II priedo 7.1 ir 7.2 punktuose išdėstytas technines specifikacijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Viešieji amoniako degalų pildymo punktai, įrengti arba atnaujinti nuo [šio reglamento įsigaliojimo data], turi atitikti II priedo 7.1 ir 7.2 punktuose išdėstytas technines specifikacijas.

Pakeitimas 258

Pakeitimas 258

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 7 dalies įžanginė dalis

19 straipsnio 7 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Komisijai pagal
  17
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais: | 7.   Komisijai pagal
  20
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Komisijai pagal
  17
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais:

7.   Komisijai pagal
  20
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais:

Pakeitimas 259

Pakeitimas 259

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 7 dalies b punktas

19 straipsnio 7 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | iš dalies keičiamas II priedas atnaujinant tame priede pateiktose techninėse specifikacijose nurodytų standartų nuorodas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

iš dalies keičiamas II priedas atnaujinant tame priede pateiktose techninėse specifikacijose nurodytų standartų nuorodas.

| b) | iš dalies keičiamas II priedas atnaujinant tame priede pateiktose techninėse specifikacijose nurodytų standartų nuorodas
  ne vėliau kaip praėjus šešiems mėnesiams po jų techninio priėmimo
  . |
| --- | --- |

b)

iš dalies keičiamas II priedas atnaujinant tame priede pateiktose techninėse specifikacijose nurodytų standartų nuorodas
  ne vėliau kaip praėjus šešiems mėnesiams po jų techninio priėmimo
  .

ne vėliau kaip praėjus šešiems mėnesiams po jų techninio priėmimo

Pakeitimas 260

Pakeitimas 260

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 a straipsnis (naujas)

21 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 21a straipsnis




  Kompensuojamasis reglamentavimo naštos mažinimas




  Ne vėliau kaip per vienus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo ir vadovaudamasi savo komunikatu dėl principo „kiek plius, tiek minus“ taikymo

   (1a)

  Komisija pateikia pasiūlymus, kuriais kompensuojama šiuo reglamentu nustatyta reglamentavimo našta, persvarstydama arba panaikindama kitų ES reglamentų nuostatas, dėl kurių atitinkamuose sektoriuose patiriamos nereikalingos reikalavimų laikymosi išlaidos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

21a straipsnis

Kompensuojamasis reglamentavimo naštos mažinimas

Ne vėliau kaip per vienus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo ir vadovaudamasi savo komunikatu dėl principo „kiek plius, tiek minus“ taikymo

   (1a)

  Komisija pateikia pasiūlymus, kuriais kompensuojama šiuo reglamentu nustatyta reglamentavimo našta, persvarstydama arba panaikindama kitų ES reglamentų nuostatas, dėl kurių atitinkamuose sektoriuose patiriamos nereikalingos reikalavimų laikymosi išlaidos.

Pakeitimas 261

Pakeitimas 261

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 1 dalis

22 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Iki 2026 m. gruodžio 31 d. Komisija peržiūri šį reglamentą ir
  prireikus
  pateikia pasiūlymą
  jį
  iš dalies pakeisti. | Komisija stebi reglamento įgyvendinimo pažangą.
  Iki 2026 m. gruodžio 31 d. Komisija peržiūri šį reglamentą
  , ypatingą dėmesį atkreipdama į šiame reglamente nustatytų tikslinių rodiklių
  ir
  infrastruktūros reikalavimų tinkamumą. Jeigu Komisija nustato, kad viena ar daugiau nuostatų jau nėra tinkamos arba atsirado naujų technologijų, Komisija
  pateikia pasiūlymą iš dalies pakeisti
  šį reglamentą
  .
  Atlikdama šią peržiūrą, Komisija visų pirma apsvarsto galimybę: |
| | — | sumažinti iki 400 bendrojo tonažo ribą, nustatytą šio reglamento 9 straipsnyje, taip pat šių nuostatų taikymą išplėsti visiems likusiems laivų tipams, patenkantiems į Reglamento XXXX-XXX „FuelEU Maritime“ taikymo sritį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Iki 2026 m. gruodžio 31 d. Komisija peržiūri šį reglamentą ir
  prireikus
  pateikia pasiūlymą
  jį
  iš dalies pakeisti.

prireikus

jį

Komisija stebi reglamento įgyvendinimo pažangą.
  Iki 2026 m. gruodžio 31 d. Komisija peržiūri šį reglamentą
  , ypatingą dėmesį atkreipdama į šiame reglamente nustatytų tikslinių rodiklių
  ir
  infrastruktūros reikalavimų tinkamumą. Jeigu Komisija nustato, kad viena ar daugiau nuostatų jau nėra tinkamos arba atsirado naujų technologijų, Komisija
  pateikia pasiūlymą iš dalies pakeisti
  šį reglamentą
  .
  Atlikdama šią peržiūrą, Komisija visų pirma apsvarsto galimybę:

Komisija stebi reglamento įgyvendinimo pažangą.

, ypatingą dėmesį atkreipdama į šiame reglamente nustatytų tikslinių rodiklių

infrastruktūros reikalavimų tinkamumą. Jeigu Komisija nustato, kad viena ar daugiau nuostatų jau nėra tinkamos arba atsirado naujų technologijų, Komisija

šį reglamentą

Atlikdama šią peržiūrą, Komisija visų pirma apsvarsto galimybę:

—

sumažinti iki 400 bendrojo tonažo ribą, nustatytą šio reglamento 9 straipsnyje, taip pat šių nuostatų taikymą išplėsti visiems likusiems laivų tipams, patenkantiems į Reglamento XXXX-XXX „FuelEU Maritime“ taikymo sritį;

sumažinti iki 400 bendrojo tonažo ribą, nustatytą šio reglamento 9 straipsnyje, taip pat šių nuostatų taikymą išplėsti visiems likusiems laivų tipams, patenkantiems į Reglamento XXXX-XXX „FuelEU Maritime“ taikymo sritį;

| — | į šį reglamentą įtraukti atitinkamus elektra ir vandeniliu varomiems orlaiviams reikalingos infrastruktūros tikslinius rodiklius; |
| --- | --- |

—

į šį reglamentą įtraukti atitinkamus elektra ir vandeniliu varomiems orlaiviams reikalingos infrastruktūros tikslinius rodiklius;

į šį reglamentą įtraukti atitinkamus elektra ir vandeniliu varomiems orlaiviams reikalingos infrastruktūros tikslinius rodiklius;

| — | įvertinti elektrifikuotojo kelio sistemų technologinę pažangą, pvz., bekontaktį indukcinį įkrovimą arba orinių kontaktinių linijų technologiją, ir tai, ar tokios infrastruktūros diegimas gali daryti poveikį viešosios įkrovimo infrastruktūros diegimui, ir prireikus atitinkamai pakoreguoti šiame reglamente nustatytus įkrovimo infrastruktūros diegimo tikslus. Komisija, atlikdama šį vertinimą, konkrečiai apsvarsto galimybę leisti valstybėms narėms elektrifikuotojo kelio sistemas įtraukti į bendros atiduodamosios galios tikslus, nustatytus lengvosioms komercinėms transporto priemonėms 3 straipsnyje ir sunkiasvorėms komercinėms transporto priemonėms 4 straipsnyje. |
| --- | --- |

—

įvertinti elektrifikuotojo kelio sistemų technologinę pažangą, pvz., bekontaktį indukcinį įkrovimą arba orinių kontaktinių linijų technologiją, ir tai, ar tokios infrastruktūros diegimas gali daryti poveikį viešosios įkrovimo infrastruktūros diegimui, ir prireikus atitinkamai pakoreguoti šiame reglamente nustatytus įkrovimo infrastruktūros diegimo tikslus. Komisija, atlikdama šį vertinimą, konkrečiai apsvarsto galimybę leisti valstybėms narėms elektrifikuotojo kelio sistemas įtraukti į bendros atiduodamosios galios tikslus, nustatytus lengvosioms komercinėms transporto priemonėms 3 straipsnyje ir sunkiasvorėms komercinėms transporto priemonėms 4 straipsnyje.

įvertinti elektrifikuotojo kelio sistemų technologinę pažangą, pvz., bekontaktį indukcinį įkrovimą arba orinių kontaktinių linijų technologiją, ir tai, ar tokios infrastruktūros diegimas gali daryti poveikį viešosios įkrovimo infrastruktūros diegimui, ir prireikus atitinkamai pakoreguoti šiame reglamente nustatytus įkrovimo infrastruktūros diegimo tikslus. Komisija, atlikdama šį vertinimą, konkrečiai apsvarsto galimybę leisti valstybėms narėms elektrifikuotojo kelio sistemas įtraukti į bendros atiduodamosios galios tikslus, nustatytus lengvosioms komercinėms transporto priemonėms 3 straipsnyje ir sunkiasvorėms komercinėms transporto priemonėms 4 straipsnyje.

Pakeitimas 262

Pakeitimas 262

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 pastraipos 1 punkto a papunkčio įžanginė dalis

I priedo 1 pastraipos 1 punkto a papunkčio įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | transporto priemonių naudojimo masto 2025, 2030 ir 2035 m. gruodžio 31 d. projekcijos: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

transporto priemonių naudojimo masto 2025, 2030 ir 2035 m. gruodžio 31 d. projekcijos:

| a) | transporto priemonių naudojimo masto 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  ir 2035 m. gruodžio 31 d. projekcijos: |
| --- | --- |

a)

transporto priemonių naudojimo masto 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  ir 2035 m. gruodžio 31 d. projekcijos:

2027,

, 2032

Pakeitimas 263

Pakeitimas 263

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 pastraipos 1 punkto b papunkčio įžanginė dalis

I priedo 1 pastraipos 1 punkto b papunkčio įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | 2025, 2030 ir 2035 m. gruodžio 31 d. tikslai: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

2025, 2030 ir 2035 m. gruodžio 31 d. tikslai:

| b) | 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  ir 2035 m. gruodžio 31 d. tikslai: |
| --- | --- |

b)

2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  ir 2035 m. gruodžio 31 d. tikslai:

2027,

, 2032

Pakeitimas 264

Pakeitimas 264

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 pastraipos 1 punkto b papunkčio 7 įtrauka

I priedo 1 pastraipos 1 punkto b papunkčio 7 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suskystintų gamtinių dujų pildymo punktai TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostuose, įskaitant vietą (uostą) ir pajėgumus kiekviename uoste; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suskystintų gamtinių dujų pildymo punktai TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostuose, įskaitant vietą (uostą) ir pajėgumus kiekviename uoste;

| — | suskystintų gamtinių dujų
  , vandenilio ir amoniako
  pildymo punktai TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostuose, įskaitant vietą (uostą) ir pajėgumus kiekviename uoste; |
| --- | --- |

—

suskystintų gamtinių dujų
  , vandenilio ir amoniako
  pildymo punktai TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostuose, įskaitant vietą (uostą) ir pajėgumus kiekviename uoste;

, vandenilio ir amoniako

Pakeitimas 265

Pakeitimas 265

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 pastraipos 1 punkto b papunkčio 8 įtrauka

I priedo 1 pastraipos 1 punkto b papunkčio 8 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | elektros tiekimas nuo kranto TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostuose, įskaitant tikslią vietą (uostą) ir kiekvieno uoste esančio įrenginio pajėgumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

elektros tiekimas nuo kranto TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostuose, įskaitant tikslią vietą (uostą) ir kiekvieno uoste esančio įrenginio pajėgumą;

| — | elektros tiekimas nuo kranto TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostuose, įskaitant tikslią vietą (uostą)
  , tinklo pajėgumą
  ir kiekvieno uoste esančio įrenginio pajėgumą; |
| --- | --- |

—

elektros tiekimas nuo kranto TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostuose, įskaitant tikslią vietą (uostą)
  , tinklo pajėgumą
  ir kiekvieno uoste esančio įrenginio pajėgumą;

, tinklo pajėgumą

Pakeitimas 266

Pakeitimas 266

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 pastraipos 1 punkto b papunkčio 11 a įtrauka (nauja)

I priedo 1 pastraipos 1 punkto b papunkčio 11 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | elektrinių L kategorijos transporto priemonių įkrovimo infrastruktūra: įkrovimo stotelių skaičius ir atiduodamoji galia; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

elektrinių L kategorijos transporto priemonių įkrovimo infrastruktūra: įkrovimo stotelių skaičius ir atiduodamoji galia;

elektrinių L kategorijos transporto priemonių įkrovimo infrastruktūra: įkrovimo stotelių skaičius ir atiduodamoji galia;

Pakeitimas 267

Pakeitimas 267

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 pastraipos 1 punkto b papunkčio 11 b įtrauka (nauja)

I priedo 1 pastraipos 1 punkto b papunkčio 11 b įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | 1–4 įtraukose nurodyta informacija apie įkrovimo stoteles išskaidoma pagal įprasto, išmaniojo ir abikrypčio įkrovimo pajėgumus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

1–4 įtraukose nurodyta informacija apie įkrovimo stoteles išskaidoma pagal įprasto, išmaniojo ir abikrypčio įkrovimo pajėgumus.

1–4 įtraukose nurodyta informacija apie įkrovimo stoteles išskaidoma pagal įprasto, išmaniojo ir abikrypčio įkrovimo pajėgumus.

Pakeitimas 268

Pakeitimas 268

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 pastraipos 2 punktas

I priedo 1 pastraipos 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | naudojimo mastas: kai nurodomos 1 punkto b papunktyje nurodytos kategorijos, ataskaitose turi būti pateikta informacija apie tos infrastruktūros naudojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

naudojimo mastas: kai nurodomos 1 punkto b papunktyje nurodytos kategorijos, ataskaitose turi būti pateikta informacija apie tos infrastruktūros naudojimą;

| 2. | naudojimo mastas: kai nurodomos 1 punkto b papunktyje nurodytos kategorijos, ataskaitose turi būti pateikta informacija apie tos infrastruktūros naudojimą
  ir numatomą jos paklausą ateityje
  ; |
| --- | --- |

2.

naudojimo mastas: kai nurodomos 1 punkto b papunktyje nurodytos kategorijos, ataskaitose turi būti pateikta informacija apie tos infrastruktūros naudojimą
  ir numatomą jos paklausą ateityje
  ;

ir numatomą jos paklausą ateityje

Pakeitimas 269

Pakeitimas 269

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 pastraipos 3 punkto 1 įtrauka

I priedo 1 pastraipos 3 punkto 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | 1 dalies b punkte nurodytų visų rūšių transportui skirtos infrastruktūros (visų pirma, elektrinių transporto priemonių įkrovimo stotelių, elektrifikuotojo kelio sistemos (jei aktualu), vandenilio degalų pildymo stotelių, elektros tiekimo nuo kranto jūrų ir vidaus vandenų uostuose, suskystintų gamtinių dujų bunkeriavimo TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostuose, kitos alternatyviųjų degalų infrastruktūros uostuose, elektros tiekimo oro uoste stovintiems orlaiviams, taip pat vandenilio degalų pildymo punktų ir įkrovimo prieigų, skirtų traukiniams) diegimo tikslų įgyvendinimo lygis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

1 dalies b punkte nurodytų visų rūšių transportui skirtos infrastruktūros (visų pirma, elektrinių transporto priemonių įkrovimo stotelių, elektrifikuotojo kelio sistemos (jei aktualu), vandenilio degalų pildymo stotelių, elektros tiekimo nuo kranto jūrų ir vidaus vandenų uostuose, suskystintų gamtinių dujų bunkeriavimo TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostuose, kitos alternatyviųjų degalų infrastruktūros uostuose, elektros tiekimo oro uoste stovintiems orlaiviams, taip pat vandenilio degalų pildymo punktų ir įkrovimo prieigų, skirtų traukiniams) diegimo tikslų įgyvendinimo lygis;

| — | 1 dalies b punkte nurodytų visų rūšių transportui skirtos infrastruktūros (visų pirma, elektrinių transporto priemonių įkrovimo stotelių, elektrifikuotojo kelio sistemos (jei aktualu), vandenilio degalų pildymo stotelių, elektros tiekimo nuo kranto jūrų ir vidaus vandenų uostuose, suskystintų gamtinių dujų
  , vandenilio ir amoniako
  bunkeriavimo TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostuose, kitos alternatyviųjų degalų infrastruktūros uostuose, elektros tiekimo oro uoste stovintiems orlaiviams, taip pat vandenilio degalų pildymo punktų ir įkrovimo prieigų, skirtų traukiniams) diegimo tikslų įgyvendinimo lygis; |
| --- | --- |

—

1 dalies b punkte nurodytų visų rūšių transportui skirtos infrastruktūros (visų pirma, elektrinių transporto priemonių įkrovimo stotelių, elektrifikuotojo kelio sistemos (jei aktualu), vandenilio degalų pildymo stotelių, elektros tiekimo nuo kranto jūrų ir vidaus vandenų uostuose, suskystintų gamtinių dujų
  , vandenilio ir amoniako
  bunkeriavimo TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostuose, kitos alternatyviųjų degalų infrastruktūros uostuose, elektros tiekimo oro uoste stovintiems orlaiviams, taip pat vandenilio degalų pildymo punktų ir įkrovimo prieigų, skirtų traukiniams) diegimo tikslų įgyvendinimo lygis;

, vandenilio ir amoniako

Pakeitimas 270

Pakeitimas 270

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 pastraipos 3 punkto 3 įtrauka

I priedo 1 pastraipos 3 punkto 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimas miestų transporto mazguose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimas miestų transporto mazguose;

| — | alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimas miestų transporto mazguose
  ir daugiarūšio transporto mazguose
  ; |
| --- | --- |

—

alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimas miestų transporto mazguose
  ir daugiarūšio transporto mazguose
  ;

ir daugiarūšio transporto mazguose

Pakeitimas 271

Pakeitimas 271

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 pastraipos 3 punkto 3 a įtrauka (nauja)

I priedo 1 pastraipos 3 punkto 3 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | priemonės, kuriomis užtikrinama, kad plėtojamų viešųjų įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų, taip pat galimo alternatyviaisiais degalais varomo transporto, visų pirma viešojo transporto, paslaugos būtų įperkamos ir prieinamos pažeidžiamiems vartotojams ir tiems, kurie patiria arba kuriems gresia patirti energijos nepriteklių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

priemonės, kuriomis užtikrinama, kad plėtojamų viešųjų įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų, taip pat galimo alternatyviaisiais degalais varomo transporto, visų pirma viešojo transporto, paslaugos būtų įperkamos ir prieinamos pažeidžiamiems vartotojams ir tiems, kurie patiria arba kuriems gresia patirti energijos nepriteklių;

priemonės, kuriomis užtikrinama, kad plėtojamų viešųjų įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų, taip pat galimo alternatyviaisiais degalais varomo transporto, visų pirma viešojo transporto, paslaugos būtų įperkamos ir prieinamos pažeidžiamiems vartotojams ir tiems, kurie patiria arba kuriems gresia patirti energijos nepriteklių;

Pakeitimas 272

Pakeitimas 272

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 pastraipos 7 a punktas (naujas)

I priedo 1 pastraipos 7 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a. | paaiškinimas, kaip į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ maksimaliai atsižvelgta rengiant transporto priemonių naudojimo masto prognozes, nustatant tikslus, įvertinant naudojimo lygius, rengiant ir įgyvendinant politikos priemones, kuriomis remiama nacionalinė politikos sistema ir susijusios viešosios investicijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7a.

7a.

paaiškinimas, kaip į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ maksimaliai atsižvelgta rengiant transporto priemonių naudojimo masto prognozes, nustatant tikslus, įvertinant naudojimo lygius, rengiant ir įgyvendinant politikos priemones, kuriomis remiama nacionalinė politikos sistema ir susijusios viešosios investicijos.

Pakeitimas 273

Pakeitimas 273

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 3 punkto 4 a įtrauka (nauja)

III priedo 3 punkto 4 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | kiekvienos iš 2 punkte nurodytų kategorijų abikrypčio įkrovimo prieigų skaičius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

kiekvienos iš 2 punkte nurodytų kategorijų abikrypčio įkrovimo prieigų skaičius.

kiekvienos iš 2 punkte nurodytų kategorijų abikrypčio įkrovimo prieigų skaičius.

Pakeitimas 274

Pakeitimas 274

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 9 dalies 9.3 a punktas (naujas)

II priedo 9 dalies 9.3 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9.3


  a) | Geležinkelių transporto elektros įkrovimo stotelių ir vandenilio pildymo įrenginių techninės specifikacijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9.3


  a)

9.3

a)

Geležinkelių transporto elektros įkrovimo stotelių ir vandenilio pildymo įrenginių techninės specifikacijos.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A9-0234/2022.

1

(43)  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (OL L 307, 2014 10 28, p. 1).

43

(44)  COM(2020)0789.

44

(43)  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (OL L 307, 2014 10 28, p. 1).

43

(44)  COM(2020)0789.

44

(46)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/631, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normos ir kuriuo panaikinami reglamentai (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011 (OL L 111, 2019 4 25, p. 13).

46

(47)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1242, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai ir iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 595/2009 ir (ES) 2018/956 bei Tarybos direktyva 96/53/EB (OL L 198, 2019 7 25, p. 202).

47

(46)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/631, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normos ir kuriuo panaikinami reglamentai (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011 (OL L 111, 2019 4 25, p. 13).

46

(47)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1242, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai ir iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 595/2009 ir (ES) 2018/956 bei Tarybos direktyva 96/53/EB (OL L 198, 2019 7 25, p. 202).

47

(48)  COM(2021)0561.

48

(49)  COM(2021)0562.

49

(48)  COM(2021)0561.

48

(49)  COM(2021)0562.

49

(53)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių skyrimo (OL L 94, 2014 3 28, p. 1).

53

(53)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių skyrimo (OL L 94, 2014 3 28, p. 1).

53

(1a)  
  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

1a

2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

(1b)  
  2021 m. vasario 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/240, kuriuo nustatoma techninės paramos priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 1).

1b

2021 m. vasario 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/240, kuriuo nustatoma techninės paramos priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 1).

(1c)  
  2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1153, kuriuo nustatoma Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) Nr. 283/2014 (OL L 249, 2021 7 14, p. 38).

1c

2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1153, kuriuo nustatoma Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) Nr. 283/2014 (OL L 249, 2021 7 14, p. 38).

(1d)  
  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1058 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (OL L 231, 2021 6 30, p. 60).

1d

2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1058 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (OL L 231, 2021 6 30, p. 60).

(54)  COM(2020)0301.

54

(54)  COM(2020)0301.

54

(55)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (OL L 348, 2013 12 20, p. 1).

55

(55)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (OL L 348, 2013 12 20, p. 1).

55

(56)  COM(2020)0301.

56

(56)  COM(2020)0301.

56

(57)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (OL L 151, 2019 6 7, p. 70).

57

(57)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (OL L 151, 2019 6 7, p. 70).

57

(58)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias kelių transporto priemones ir taip remti mažataršį judumą (OL L 120, 2009 5 15, p. 5).

58

(58)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias kelių transporto priemones ir taip remti mažataršį judumą (OL L 120, 2009 5 15, p. 5).

58

(59)  2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/40/ES dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos (OL L 207, 2010 8 6, p. 1).

59

(59)  2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/40/ES dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos (OL L 207, 2010 8 6, p. 1).

59

(1a)  
  2021 m. liepos 14 d. Komisijos komunikatas (COM(2021)0550).

1a

2021 m. liepos 14 d. Komisijos komunikatas (COM(2021)0550).

(67)  2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/40/ES dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos (OL L 207, 2010 8 6, p. 1).

67

(67)  2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/40/ES dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos (OL L 207, 2010 8 6, p. 1).

67

(1a)  
  Europos Komisijos pranešimas spaudai apie U. von der Leyen vadovaujamos Komisijos darbo metodus, 2019 m. gruodžio 4 d.

1a

Europos Komisijos pranešimas spaudai apie U. von der Leyen vadovaujamos Komisijos darbo metodus, 2019 m. gruodžio 4 d.

---

2022 m. spalio 20 d., ketvirtadienis

| 2023 4 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 149/299 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 149/299

---

P9_TA(2022)0369

2014–2020 m. bendradarbiavimo programų konkrečios nuostatos dėl programų įgyvendinimo sutrikdymo ***I

2022 m. spalio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos (COM(2022)0362 – C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2023/C 149/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0362), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0362),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 212 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0289/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 212 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0289/2022),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 21 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 21 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0227

Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo nustatomos konkrečios nuostatos

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2192.)

---

| 2023 4 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 149/300 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 149/300

---

P9_TA(2022)0370

Rusijos kelionės dokumentų, išduotų Ukrainoje ir Sakartvele, nepripažinimas***I

2022 m. spalio 20 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Rusijos kelionės dokumentų, išduotų okupuotuose užsienio regionuose, nepripažinimo (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Pakeitimas 1

(2023/C 149/16)

EUROPOS PARLAMENTO PAKEITIMAI

Komisijos pasiūlymas

Pasiūlymas dėl

Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo (ES) 2022/...

dėl Rusijos kelionės dokumentų, išduotų ▌Ukrainoje ir Sakartvele, nepripažinimo

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies a ir b punktus,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | reaguodama į Rusijos Federacijos 2014 m. įvykdytą neteisėtą Krymo Autonominės Respublikos bei Sevastopolio miesto aneksiją ir į jos tęsiamus destabilizuojamuosius veiksmus Rytų Ukrainoje, Europos Sąjunga jau yra nustačiusi ekonomines sankcijas, taikytinas reaguojant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje, susietas su nepakankamu Minsko susitarimų įgyvendinimu; sankcijas, taikytinas atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi; sankcijas, taikytinas atsižvelgiant į Rusijos Federacijos įvykdytą neteisėtą Krymo Autonominės Respublikos ir Sevastopolio miesto aneksiją; |
| --- | --- |

(1)

reaguodama į Rusijos Federacijos 2014 m. įvykdytą neteisėtą Krymo Autonominės Respublikos bei Sevastopolio miesto aneksiją ir į jos tęsiamus destabilizuojamuosius veiksmus Rytų Ukrainoje, Europos Sąjunga jau yra nustačiusi ekonomines sankcijas, taikytinas reaguojant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje, susietas su nepakankamu Minsko susitarimų įgyvendinimu; sankcijas, taikytinas atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi; sankcijas, taikytinas atsižvelgiant į Rusijos Federacijos įvykdytą neteisėtą Krymo Autonominės Respublikos ir Sevastopolio miesto aneksiją;

| (2) | Rusijos Federacijai, kaip Minsko susitarimus pasirašiusiai šaliai, tenka aiški ir tiesioginė atsakomybė stengtis rasti taikų šio konflikto sprendimą laikantis tų principų. Nusprendusi vyriausybės nekontroliuojamus Rytų Ukrainos regionus pripažinti nepriklausomais subjektais, Rusijos Federacija akivaizdžiai pažeidė Minsko susitarimus, kuriuose nustatyta, kad šių teritorijų kontrolė turi būti visiškai sugrąžinta Ukrainos vyriausybei; |
| --- | --- |

(2)

Rusijos Federacijai, kaip Minsko susitarimus pasirašiusiai šaliai, tenka aiški ir tiesioginė atsakomybė stengtis rasti taikų šio konflikto sprendimą laikantis tų principų. Nusprendusi vyriausybės nekontroliuojamus Rytų Ukrainos regionus pripažinti nepriklausomais subjektais, Rusijos Federacija akivaizdžiai pažeidė Minsko susitarimus, kuriuose nustatyta, kad šių teritorijų kontrolė turi būti visiškai sugrąžinta Ukrainos vyriausybei;

| (3) | tas
  sprendimas ir vėliau priimtas sprendimas į šias teritorijas siųsti Rusijos pajėgas dar labiau kenkia Ukrainos suverenitetui bei nepriklausomybei ir yra šiurkštus tarptautinės teisės ir tarptautinių susitarimų, įskaitant JT Chartiją, Helsinkio baigiamąjį aktą, Paryžiaus chartiją ir Budapešto memorandumą, pažeidimas; |
| --- | --- |

(3)

tas
  sprendimas ir vėliau priimtas sprendimas į šias teritorijas siųsti Rusijos pajėgas dar labiau kenkia Ukrainos suverenitetui bei nepriklausomybei ir yra šiurkštus tarptautinės teisės ir tarptautinių susitarimų, įskaitant JT Chartiją, Helsinkio baigiamąjį aktą, Paryžiaus chartiją ir Budapešto memorandumą, pažeidimas;

| (3a) | 2022 m. vasario 24 d. Europos Vadovų Taryba kartu su savo tarptautiniais partneriais kuo griežčiausiai pasmerkė neišprovokuotą ir nepateisinamą Rusijos karinę agresiją prieš Ukrainą ir pareiškė visišką solidarumą su Ukraina bei jos žmonėmis. Be to, Europos Vadovų Taryba pareikalavo, kad Rusija nedelsdama nutrauktų savo karinius veiksmus, besąlygiškai atitrauktų visas pajėgas ir karinę įrangą iš visos Ukrainos teritorijos ir visapusiškai gerbtų Ukrainos teritorinį vientisumą, suverenitetą ir nepriklausomybę, laikydamasi tarptautiniu mastu pripažįstamų Ukrainos sienų
   (2)

  . Šią poziciją Europos Vadovų Taryba pakartojo 2022 m. kovo 25 d., 2022 m. gegužės 31 d. ir 2022 m. birželio 24 d. susitikimuose
   (3); |
| --- | --- |

(3a)

2022 m. vasario 24 d. Europos Vadovų Taryba kartu su savo tarptautiniais partneriais kuo griežčiausiai pasmerkė neišprovokuotą ir nepateisinamą Rusijos karinę agresiją prieš Ukrainą ir pareiškė visišką solidarumą su Ukraina bei jos žmonėmis. Be to, Europos Vadovų Taryba pareikalavo, kad Rusija nedelsdama nutrauktų savo karinius veiksmus, besąlygiškai atitrauktų visas pajėgas ir karinę įrangą iš visos Ukrainos teritorijos ir visapusiškai gerbtų Ukrainos teritorinį vientisumą, suverenitetą ir nepriklausomybę, laikydamasi tarptautiniu mastu pripažįstamų Ukrainos sienų
   (2)

  . Šią poziciją Europos Vadovų Taryba pakartojo 2022 m. kovo 25 d., 2022 m. gegužės 31 d. ir 2022 m. birželio 24 d. susitikimuose
   (3);

| (4) | karinės
  agresijos, vykdomos sieną su Europos Sąjunga turinčioje šalyje, atveju (kaip yra Ukrainoje vykdomos agresijos, dėl kurios buvo nustatytos ribojamosios priemonės, atveju) yra pateisinamos priemonės, skirtos apsaugoti esminius Europos Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesus; |
| --- | --- |

(4)

karinės
  agresijos, vykdomos sieną su Europos Sąjunga turinčioje šalyje, atveju (kaip yra Ukrainoje vykdomos agresijos, dėl kurios buvo nustatytos ribojamosios priemonės, atveju) yra pateisinamos priemonės, skirtos apsaugoti esminius Europos Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesus;

| (5) | po neteisėtos Krymo pusiasalio aneksijos
  2014 m. kovo 18 d.
  Rusija Krymo gyventojams išdavė Rusijos tarptautinius pasus.
  2019 m. balandžio 24 d. Rusijos Federacijos prezidentas pasirašė dekretą, kuriuo supaprastinama vyriausybės nekontroliuojamų Ukrainos Donecko ir Luhansko regionų teritorijų gyventojų Rusijos pilietybės įgijimo procedūra, įskaitant Rusijos tarptautinių pasų išdavimą šiems gyventojams. 2022 m. liepos 11 d. dekretu Rusijos Federacija paprastų Rusijos tarptautinių pasų išdavimo praktiką pradėjo taikyti ir kitose vyriausybės nekontroliuojamose Ukrainos teritorijose, konkrečiai – Chersono ir Zaporižios regionuose.
  2022 m. gegužės mėn. Rusijos Federacija įvedė supaprastintą Rusijos natūralizacijos procedūrą našlaičiams iš vadinamosios Donecko liaudies respublikos ir vadinamosios Luhansko liaudies respublikos, taip pat Ukrainos. Dekretas taip pat taikomas tėvų priežiūros netekusiems vaikams ir teisiškai neveiksniems asmenims, kurie yra
  tų
  dviejų okupuotų regionų gyventojai. Sistemingas Rusijos pasų išdavimas
  tuose
  okupuotuose regionuose yra dar vienas tarptautinės teisės ir Ukrainos teritorinio vientisumo, suvereniteto ir nepriklausomybės pažeidimas.
  Kalbant apie Sakartvelą, 2008 m. rugsėjo 1 d. Europos Vadovų Taryba griežtai pasmerkė Rusijos vienašalį sprendimą pripažinti Abchazijos bei Pietų Osetijos nepriklausomybę ir paragino kitas šalis nepripažinti jų nepriklausomybės
   (4); |
| --- | --- |

(5)

po neteisėtos Krymo pusiasalio aneksijos
  2014 m. kovo 18 d.
  Rusija Krymo gyventojams išdavė Rusijos tarptautinius pasus.
  2019 m. balandžio 24 d. Rusijos Federacijos prezidentas pasirašė dekretą, kuriuo supaprastinama vyriausybės nekontroliuojamų Ukrainos Donecko ir Luhansko regionų teritorijų gyventojų Rusijos pilietybės įgijimo procedūra, įskaitant Rusijos tarptautinių pasų išdavimą šiems gyventojams. 2022 m. liepos 11 d. dekretu Rusijos Federacija paprastų Rusijos tarptautinių pasų išdavimo praktiką pradėjo taikyti ir kitose vyriausybės nekontroliuojamose Ukrainos teritorijose, konkrečiai – Chersono ir Zaporižios regionuose.
  2022 m. gegužės mėn. Rusijos Federacija įvedė supaprastintą Rusijos natūralizacijos procedūrą našlaičiams iš vadinamosios Donecko liaudies respublikos ir vadinamosios Luhansko liaudies respublikos, taip pat Ukrainos. Dekretas taip pat taikomas tėvų priežiūros netekusiems vaikams ir teisiškai neveiksniems asmenims, kurie yra
  tų
  dviejų okupuotų regionų gyventojai. Sistemingas Rusijos pasų išdavimas
  tuose
  okupuotuose regionuose yra dar vienas tarptautinės teisės ir Ukrainos teritorinio vientisumo, suvereniteto ir nepriklausomybės pažeidimas.
  Kalbant apie Sakartvelą, 2008 m. rugsėjo 1 d. Europos Vadovų Taryba griežtai pasmerkė Rusijos vienašalį sprendimą pripažinti Abchazijos bei Pietų Osetijos nepriklausomybę ir paragino kitas šalis nepripažinti jų nepriklausomybės
   (4);

| (5a) | Sąjunga ir jos valstybės narės, taip pat Islandija, Norvegija, Šveicarija ir Lichtenšteinas nepripažino šios neteisėtos aneksijos ir pasmerkė Rusijos Federacijos vykdomą neteisėtą Ukrainos regionų ir teritorijų okupaciją. Tai visų pirma pasakytina apie Krymo Autonominės Respublikos ir Sevastopolio miesto aneksiją, Donecko ir Luhansko regionų okupaciją, taip pat apie tolesnę neteisėtą Ukrainos rytinių ir pietinių regionų, konkrečiai – Chersono ir Zaporižios regionų, okupaciją. Tuose regionuose išduotų Rusijos kelionės dokumentų valstybės narės, taip pat Islandija, Norvegija, Šveicarija ir Lichtenšteinas nepripažįsta arba rengiasi jų nepripažinti. Tas pats pasakytina apie kelionės dokumentus, išduotus Sakartvelo Abchazijos ir Pietų Osetijos teritorijose, kurių Sakartvelo vyriausybė šiuo metu nekontroliuoja (toliau – atsiskyrusios teritorijos); |
| --- | --- |

(5a)

Sąjunga ir jos valstybės narės, taip pat Islandija, Norvegija, Šveicarija ir Lichtenšteinas nepripažino šios neteisėtos aneksijos ir pasmerkė Rusijos Federacijos vykdomą neteisėtą Ukrainos regionų ir teritorijų okupaciją. Tai visų pirma pasakytina apie Krymo Autonominės Respublikos ir Sevastopolio miesto aneksiją, Donecko ir Luhansko regionų okupaciją, taip pat apie tolesnę neteisėtą Ukrainos rytinių ir pietinių regionų, konkrečiai – Chersono ir Zaporižios regionų, okupaciją. Tuose regionuose išduotų Rusijos kelionės dokumentų valstybės narės, taip pat Islandija, Norvegija, Šveicarija ir Lichtenšteinas nepripažįsta arba rengiasi jų nepripažinti. Tas pats pasakytina apie kelionės dokumentus, išduotus Sakartvelo Abchazijos ir Pietų Osetijos teritorijose, kurių Sakartvelo vyriausybė šiuo metu nekontroliuoja (toliau – atsiskyrusios teritorijos);

| (6) | ▌siekiant užtikrinti bendrą vizų politiką ir bendrą požiūrį į išorės sienas kertančių asmenų patikrinimus, visi Rusijos kelionės dokumentai, išduoti okupuotuose ▌regionuose
  arba teritorijose Ukrainoje ar atsiskyrusiose teritorijose Sakartvele, kurie išvardyti šio sprendimo priede
  , arba juose gyvenantiems asmenims, turėtų būti
  nepriimami
  kaip galiojantys kelionės dokumentai vizos išdavimo ir išorės sienų kirtimo tikslais.
  Valstybės narės turėtų turėti galimybę taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą asmenims, kurie buvo Rusijos piliečiai tą dieną, kurią Rusijos dokumentai buvo pradėti išduoti atitinkamame okupuotame regione ar teritorijoje arba atsiskyrusioje teritorijoje, arba tokių asmenų palikuonims; |
| --- | --- |

(6)

▌siekiant užtikrinti bendrą vizų politiką ir bendrą požiūrį į išorės sienas kertančių asmenų patikrinimus, visi Rusijos kelionės dokumentai, išduoti okupuotuose ▌regionuose
  arba teritorijose Ukrainoje ar atsiskyrusiose teritorijose Sakartvele, kurie išvardyti šio sprendimo priede
  , arba juose gyvenantiems asmenims, turėtų būti
  nepriimami
  kaip galiojantys kelionės dokumentai vizos išdavimo ir išorės sienų kirtimo tikslais.
  Valstybės narės turėtų turėti galimybę taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą asmenims, kurie buvo Rusijos piliečiai tą dieną, kurią Rusijos dokumentai buvo pradėti išduoti atitinkamame okupuotame regione ar teritorijoje arba atsiskyrusioje teritorijoje, arba tokių asmenų palikuonims;

| (6a) | šis sprendimas neturi poveikio valstybių narių kompetencijai pripažinti kelionės dokumentus; |
| --- | --- |

(6a)

šis sprendimas neturi poveikio valstybių narių kompetencijai pripažinti kelionės dokumentus;

| (6b) | teisinio tikrumo ir skaidrumo tikslais Komisija, padedama valstybių narių, turėtų parengti nepriimamų Rusijos kelionės dokumentų sąrašą pagal regionus ar teritorijas. Į sąrašą, kurį turi parengti Komisija, turėtų būti įtrauktos datos, nuo kurių tie Rusijos kelionės dokumentai buvo pradėti išduoti tuose regionuose ar teritorijose ir nuo kurių kelionės dokumentai, išduoti po tų datų, turėtų būti nepriimami.




  Šis sąrašas turėtų būti priimtas įgyvendinimo aktu, kuris turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, įtrauktas į kelionės dokumentų sąrašą, sudarytą pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1105/2011/ES
   (5)

  , ir išdėstytas pridedamoje trečiųjų šalių ir teritorinių subjektų išduotų kelionės dokumentų lentelėje, kuri yra viešai prieinama internete; |
| --- | --- |

(6b)

teisinio tikrumo ir skaidrumo tikslais Komisija, padedama valstybių narių, turėtų parengti nepriimamų Rusijos kelionės dokumentų sąrašą pagal regionus ar teritorijas. Į sąrašą, kurį turi parengti Komisija, turėtų būti įtrauktos datos, nuo kurių tie Rusijos kelionės dokumentai buvo pradėti išduoti tuose regionuose ar teritorijose ir nuo kurių kelionės dokumentai, išduoti po tų datų, turėtų būti nepriimami.

Šis sąrašas turėtų būti priimtas įgyvendinimo aktu, kuris turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, įtrauktas į kelionės dokumentų sąrašą, sudarytą pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1105/2011/ES
   (5)

  , ir išdėstytas pridedamoje trečiųjų šalių ir teritorinių subjektų išduotų kelionės dokumentų lentelėje, kuri yra viešai prieinama internete;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (10) | šis sprendimas nedaro poveikio Sąjungos piliečių ir jų atitinkamų šeimos narių teisei laisvai judėti, įskaitant galimybę tokiems šeimos nariams atvykti į valstybių narių teritoriją be galiojančio kelionės dokumento, kaip tai suprantama Direktyvoje 2004/38/EB ir Sąjungos bei valstybių narių ir tam tikrų trečiųjų šalių sudarytuose susitarimuose dėl laisvo asmenų judėjimo. Pagal Direktyvą 2004/38/EB, joje nurodytomis sąlygomis, leidžiama taikyti laisvo judėjimo apribojimus dėl viešosios politikos, visuomenės saugumo ir visuomenės sveikatos priežasčių; |
| --- | --- |

(10)

šis sprendimas nedaro poveikio Sąjungos piliečių ir jų atitinkamų šeimos narių teisei laisvai judėti, įskaitant galimybę tokiems šeimos nariams atvykti į valstybių narių teritoriją be galiojančio kelionės dokumento, kaip tai suprantama Direktyvoje 2004/38/EB ir Sąjungos bei valstybių narių ir tam tikrų trečiųjų šalių sudarytuose susitarimuose dėl laisvo asmenų judėjimo. Pagal Direktyvą 2004/38/EB, joje nurodytomis sąlygomis, leidžiama taikyti laisvo judėjimo apribojimus dėl viešosios politikos, visuomenės saugumo ir visuomenės sveikatos priežasčių;

| (11) | šiuo sprendimu paisoma pagrindinių teisių ir laikomasi principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Šis sprendimas neturėtų daryti poveikio teisei į prieglobstį; |
| --- | --- |

(11)

šiuo sprendimu paisoma pagrindinių teisių ir laikomasi principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Šis sprendimas neturėtų daryti poveikio teisei į prieglobstį;

| (12) | Komisijos komunikate dėl išorės sienų valdymo gairių, kuriomis siekiama supaprastinti ES ir Ukrainos sienos kirtimą, primenama, kad valstybės narės gali leisti trečiųjų šalių piliečiams, kurie neatitinka vienos ar daugiau Reglamento (ES) 2016/299 6 straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų (trečiųjų šalių piliečių atvykimo sąlygos), atvykti į savo teritoriją dėl humanitarinių motyvų, nacionalinių interesų arba tarptautinių įsipareigojimų. Ši plataus pobūdžio nukrypti leidžianti nuostata turėtų būti taikoma esant dabartinei krizei, kad būtų leidžiama atvykti visiems nuo konflikto Ukrainoje bėgantiems asmenims.
  Valstybės narės išlaiko galimybę leisti kelionės dokumentų, kuriems taikomas šis sprendimas, turėtojams, kurie nepasinaudojo savo teise prašyti tarptautinės apsaugos, atskirais atvejais atvykti į valstybių narių teritoriją, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 810/2009 25 ir 29 straipsniuose ir Reglamento (ES) 2016/399 6 straipsnio 5 dalyje; |
| --- | --- |

(12)

Komisijos komunikate dėl išorės sienų valdymo gairių, kuriomis siekiama supaprastinti ES ir Ukrainos sienos kirtimą, primenama, kad valstybės narės gali leisti trečiųjų šalių piliečiams, kurie neatitinka vienos ar daugiau Reglamento (ES) 2016/299 6 straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų (trečiųjų šalių piliečių atvykimo sąlygos), atvykti į savo teritoriją dėl humanitarinių motyvų, nacionalinių interesų arba tarptautinių įsipareigojimų. Ši plataus pobūdžio nukrypti leidžianti nuostata turėtų būti taikoma esant dabartinei krizei, kad būtų leidžiama atvykti visiems nuo konflikto Ukrainoje bėgantiems asmenims.
  Valstybės narės išlaiko galimybę leisti kelionės dokumentų, kuriems taikomas šis sprendimas, turėtojams, kurie nepasinaudojo savo teise prašyti tarptautinės apsaugos, atskirais atvejais atvykti į valstybių narių teritoriją, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 810/2009 25 ir 29 straipsniuose ir Reglamento (ES) 2016/399 6 straipsnio 5 dalyje;

| (12a) | siekiant atsižvelgti į atitinkamus teisinius ir politinius pokyčius, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais, įtraukiant arba išbraukiant priede išvardytus regionus ar teritorijas, iš dalies keičiamas šis sprendimas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais
   (6)

  . Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(12a)

siekiant atsižvelgti į atitinkamus teisinius ir politinius pokyčius, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais, įtraukiant arba išbraukiant priede išvardytus regionus ar teritorijas, iš dalies keičiamas šis sprendimas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais
   (6)

  . Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (12b) | siekiant sudaryti galimybę Sąjungai greitai reaguoti į sparčiai kintančią padėtį, tikslinga numatyti, kad atitinkamas deleguotasis aktas, kuriuo iš dalies keičiamas šio sprendimo priedas, taikomas nedelsiant, jeigu yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti. Kai taikoma skubos procedūra, ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais; |
| --- | --- |

(12b)

siekiant sudaryti galimybę Sąjungai greitai reaguoti į sparčiai kintančią padėtį, tikslinga numatyti, kad atitinkamas deleguotasis aktas, kuriuo iš dalies keičiamas šio sprendimo priedas, taikomas nedelsiant, jeigu yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti. Kai taikoma skubos procedūra, ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais;

| (13) | šio sprendimo tikslas – stiprinti bendros vizų politikos ir Šengeno erdvės veikimą. Šių tikslų valstybės narės negali pasiekti vienos. Todėl būtina Sąjungos lygmeniu nustatyti pareigą
  nepriimti
  tam tikrų kelionės dokumentų vizos išdavimo ir išorės sienų kirtimo tikslais. Todėl laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(13)

šio sprendimo tikslas – stiprinti bendros vizų politikos ir Šengeno erdvės veikimą. Šių tikslų valstybės narės negali pasiekti vienos. Todėl būtina Sąjungos lygmeniu nustatyti pareigą
  nepriimti
  tam tikrų kelionės dokumentų vizos išdavimo ir išorės sienų kirtimo tikslais. Todėl laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (14) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis sprendimas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šio sprendimo, Danija turi nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

(14)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis sprendimas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šio sprendimo, Danija turi nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę;

| (15) | šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja (7); todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(15)

šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja (7); todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

| (16) | Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, (8) kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (9) 1 straipsnio A ir B punktuose nurodytą sritį; |
| --- | --- |

(16)

Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, (8) kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (9) 1 straipsnio A ir B punktuose nurodytą sritį;

| (17) | Šveicarijos atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (10), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A ir B punktuose nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (11) 3 straipsniu; |
| --- | --- |

(17)

Šveicarijos atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (10), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A ir B punktuose nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (11) 3 straipsniu;

| (18) | Lichtenšteino atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (12), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A ir B punktuose nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES (13) 3 straipsniu; |
| --- | --- |

(18)

Lichtenšteino atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (12), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A ir B punktuose nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES (13) 3 straipsniu;

| (19) | Kipro, Bulgarijos, Rumunijos ir Kroatijos atžvilgiu
  šio sprendimo 1 straipsnio a punktas yra aktas, grindžiamas Šengeno acquis arba kitaip su ja susijęs, kaip tai suprantama atitinkamai 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 2 dalyje, 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalyje ir 2011 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalyje, o 1 straipsnio b punktas yra aktas, grindžiamas Šengeno acquis arba kitaip su ja susijęs, kaip tai suprantama atitinkamai 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 1 dalyje, 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 1 dalyje ir 2011 m. Stojimo akto 4 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(19)

Kipro, Bulgarijos, Rumunijos ir Kroatijos atžvilgiu
  šio sprendimo 1 straipsnio a punktas yra aktas, grindžiamas Šengeno acquis arba kitaip su ja susijęs, kaip tai suprantama atitinkamai 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 2 dalyje, 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalyje ir 2011 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalyje, o 1 straipsnio b punktas yra aktas, grindžiamas Šengeno acquis arba kitaip su ja susijęs, kaip tai suprantama atitinkamai 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 1 dalyje, 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 1 dalyje ir 2011 m. Stojimo akto 4 straipsnio 1 dalyje;

| (20) | atsižvelgiant į būtinybę kuo greičiau išspręsti šį klausimą ir į tebesitęsiantį neteisėtą Rusijos buvimą užsienio regionuose, šis sprendimas turėtų įsigalioti pirmą dieną po jo paskelbimo, |
| --- | --- |

(20)

atsižvelgiant į būtinybę kuo greičiau išspręsti šį klausimą ir į tebesitęsiantį neteisėtą Rusijos buvimą užsienio regionuose, šis sprendimas turėtų įsigalioti pirmą dieną po jo paskelbimo,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Rusijos kelionės dokumentai, išduoti
  priede išvardytuose Rusijos
  okupuotuose regionuose
  arba teritorijose Ukrainoje ar atsiskyrusiose teritorijose Sakartvele,
  arba juose gyvenantiems asmenims,
  nepriimami
  kaip galiojantys kelionės dokumentai šiais tikslais:

| a) | vizos išdavimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 810/2009; |
| --- | --- |

a)

vizos išdavimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 810/2009;

| b) | išorės sienų kirtimo pagal Reglamentą (ES) 2016/399. |
| --- | --- |

b)

išorės sienų kirtimo pagal Reglamentą (ES) 2016/399.

Komisijai pagal 2a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, įtraukiant arba išbraukiant regionus ar teritorijas, iš dalies keičiamas priedas, kai tai būtina siekiant atsižvelgti į atitinkamus teisinius ir politinius pokyčius.

Jeigu dėl sparčiai besikeičiančios padėties yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 2b straipsnyje nustatyta procedūra.

1a straipsnis

Nukrypstant nuo 1 straipsnio, 1 straipsnyje nurodytas Rusijos kelionės dokumentas gali būti priimamas:

| — | jei anksčiau nei 2 straipsnyje nurodytame įgyvendinimo akte nurodytos datos jų turėtojas buvo Rusijos pilietis. Tai taip pat taikoma tokio Rusijos piliečio palikuonims; |
| --- | --- |

—

jei anksčiau nei 2 straipsnyje nurodytame įgyvendinimo akte nurodytos datos jų turėtojas buvo Rusijos pilietis. Tai taip pat taikoma tokio Rusijos piliečio palikuonims;

| — | jei Rusijos pilietybės pagal supaprastintą natūralizacijos procedūrą pagal Rusijos teisę įgyjimo momentu jo turėtojas buvo vaikas arba teisiškai neveiksnus asmuo. |
| --- | --- |

—

jei Rusijos pilietybės pagal supaprastintą natūralizacijos procedūrą pagal Rusijos teisę įgyjimo momentu jo turėtojas buvo vaikas arba teisiškai neveiksnus asmuo.

Valstybės narės gali leisti kelionės dokumentų, kuriems taikomas šis sprendimas, turėtojams atskirais atvejais atvykti į valstybių narių teritoriją, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 810/2009 25 ir 29 straipsniuose ir Reglamento (ES) 2016/399 6 straipsnio 5 dalyje.

Šis sprendimas nedaro poveikio Sąjungos prieglobsčio acquis, visų pirma teisei prašyti tarptautinės apsaugos.

2 straipsnis

Komisija
  , padedama valstybių narių, sudaro
  1 straipsnyje nurodytų ▌kelionės dokumentų sąrašą
  pagal regionus, teritorijas arba atsiskyrusias teritorijas
  .
  Tame sąraše nurodomos datos, nuo kurių tie kelionės dokumentai pradėti išduoti okupuotuose regionuose ar teritorijose, įskaitant atsiskyrusias teritorijas.

Sąrašas
  priimamas įgyvendinimo aktu,
  paskelbiamas Oficialiajame leidinyje ir
  įtraukiamas į
  kelionės dokumentų sąrašą, sudarytą Sprendimu Nr. 1105/2011/ES.

2a straipsnis

1.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.
     
  1 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami 2 metų laikotarpiui.

3.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 1 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.
     
  Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.
     
  Pagal 1 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

2b straipsnis

1.
     
  Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 2a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pirmą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

Tarybos vardu

Pirmininkas

PRIEDAS

Ukraina

Krymo Autonominė Respublika ir Sevastopolio miestas

Donecko sritis

Luhansko sritis

Chersono sritis

Zaporižios sritis

Sakartvelas

Abchazija

Pietų Osetija

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (C9-0302/2022).

1

(2)  
  2022 m. vasario 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvados.

2

2022 m. vasario 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvados.

(3)  
  2022 m. kovo 25 d., 2022 m. gegužės 31 d. ir 2022 m. birželio 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvados.

3

2022 m. kovo 25 d., 2022 m. gegužės 31 d. ir 2022 m. birželio 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvados.

(4)  
  Pirmininkaujančios valstybės narės pateiktos 2008 m. rugsėjo 1 d. neeilinio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvados (dok. 12594/2/08 REV 2).

4

Pirmininkaujančios valstybės narės pateiktos 2008 m. rugsėjo 1 d. neeilinio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvados (dok. 12594/2/08 REV 2).

(5)  
  2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas 1105/2011/ES dėl kelionės dokumentų, kurių turėtojui suteikiama teisė kirsti išorės sienas ir į kuriuos gali būti įklijuojama viza, sąrašo ir dėl šio sąrašo sudarymo mechanizmo sukūrimo (OL L 287, 2011 11 4, p. 9).

5

2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas 1105/2011/ES dėl kelionės dokumentų, kurių turėtojui suteikiama teisė kirsti išorės sienas ir į kuriuos gali būti įklijuojama viza, sąrašo ir dėl šio sąrašo sudarymo mechanizmo sukūrimo (OL L 287, 2011 11 4, p. 9).

(6)  

  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

6

OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

(7)  Šis sprendimas nepatenka į 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendime 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20) numatytų priemonių taikymo sritį.

7

acquis

(8)  OL L 176, 1999 7 10, p. 36.

8

(9)  1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimas 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytą susitarimą dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (OL L 176, 1999 7 10, p. 31).

9

acquis

(10)  OL L 53, 2008 2 27, p. 52.

10

(11)  2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas 2008/146/EB dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 53, 2008 2 27, p. 1).

11

acquis

(12)  OL L 160, 2011 6 18, p. 21.

12

(13)  2011 m. kovo 7 d. Tarybos sprendimas 2011/350/ES dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos Sąjungos vardu, kiek tai susiję su patikrinimų prie vidaus sienų panaikinimu ir asmenų judėjimu (OL L 160, 2011 6 18, p. 19).

13

acquis

---