# Az Európai Unió C 149/2023

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 149 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 66. évfolyam2023. április 28. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 149

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

66. évfolyam2023. április 28.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2022–20232022. október 17–20-i ülések
  A 2020. évi mentesítésről szóló, 2022. október 18-én elfogadott szövegeket a
  HL L 45., 2023.2.14.
  számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2022–20232022. október 17–20-i ülések
  A 2020. évi mentesítésről szóló, 2022. október 18-én elfogadott szövegeket a
  HL L 45., 2023.2.14.
  számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

A 2020. évi mentesítésről szóló, 2022. október 18-én elfogadott szövegeket a

HL L 45., 2023.2.14.

számában tették közzé.

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2022. október 18., kedd |
| 2023/C 149/01 | Az Európai Parlament 2022. október. 18-i állásfoglalása az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a 2-fenilfenol (beleértve sóit is, mint például a nátriumsóját), a 8-hidroxikinolin, az amidoszulfuron, a bifenox, a klórmekvát, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflufenikan, a dimetaklór, az eszfenvalerát, az etofenprox, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fenpirazamin, a fludioxonil, a flufenacet, a flumetralin, a fosztiazát, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a paraffinolajok, a paraffinolaj, a penkonazol, a pikloram, a prohexadion, a propakizafop, a proszulfokarb, a kizalofop-P-etil, a kizalofop-P-tefuril, a nátrium-5-nitroguajakolát, a nátrium-o-nitrofenolát, a nátrium-p-nitrofenolát, a kén, a tebufenpirád, a tetrakonazol, a triallát, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2022. szeptember 7-i (EU) 2022/1480 bizottsági végrehajtási rendeletről (2022/2785(RSP)) | 2 |
| 2023/C 149/02 | Az Európai Parlament 2022. október 18-i állásfoglalása Románia és Bulgária schengeni térséghez történő csatlakozásáról (2022/2852(RSP)) | 11 |
| | 2022. október 20., csütörtök |
| 2023/C 149/03 | Az Európai Parlament 2022. október 20-i állásfoglalása a jogállamiság helyzetéről Máltán, öt évvel Daphne Caruana Galizia meggyilkolása után (2022/2866(RSP)) | 15 |
| 2023/C 149/04 | Az Európai Parlament 2022. október 20-i állásfoglalása az LMBTIQ+-személyek elleni, Európa-szerte növekvő számú gyűlölet-bűncselekményekről, a Szlovákiában homofób indíttatásból elkövetett közelmúltbeli gyilkosság fényében (2022/2894(RSP)) | 22 |
| 2023/C 149/05 | Az Európai Parlament 2022. október 20-i állásfoglalása az ENSZ 2022. évi, Sarm-es-Sejkben (Egyiptom) tartandó éghajlatváltozási konferenciájáról (COP27) (2022/2673(RSP)) | 28 |
| 2023/C 149/06 | Az Európai Parlament 2022. október 20-i állásfoglalása az Ukrajnával való kulturális szolidaritásról és egy közös veszélyhelyzet-reagálási mechanizmusról az európai kulturális helyreállítás érdekében (2022/2759(RSP)) | 52 |
| 2023/C 149/07 | Az Európai Parlament 2022. október 20-i állásfoglalása az államcsínyt követően Burkina Fasóban kialakult helyzetről (2022/2865(RSP)) | 55 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2022. október 18., kedd

2023/C 149/01

Az Európai Parlament 2022. október. 18-i állásfoglalása az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a 2-fenilfenol (beleértve sóit is, mint például a nátriumsóját), a 8-hidroxikinolin, az amidoszulfuron, a bifenox, a klórmekvát, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflufenikan, a dimetaklór, az eszfenvalerát, az etofenprox, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fenpirazamin, a fludioxonil, a flufenacet, a flumetralin, a fosztiazát, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a paraffinolajok, a paraffinolaj, a penkonazol, a pikloram, a prohexadion, a propakizafop, a proszulfokarb, a kizalofop-P-etil, a kizalofop-P-tefuril, a nátrium-5-nitroguajakolát, a nátrium-o-nitrofenolát, a nátrium-p-nitrofenolát, a kén, a tebufenpirád, a tetrakonazol, a triallát, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2022. szeptember 7-i (EU) 2022/1480 bizottsági végrehajtási rendeletről (2022/2785(RSP))

2

2023/C 149/02

Az Európai Parlament 2022. október 18-i állásfoglalása Románia és Bulgária schengeni térséghez történő csatlakozásáról (2022/2852(RSP))

11

2022. október 20., csütörtök

2023/C 149/03

Az Európai Parlament 2022. október 20-i állásfoglalása a jogállamiság helyzetéről Máltán, öt évvel Daphne Caruana Galizia meggyilkolása után (2022/2866(RSP))

15

2023/C 149/04

Az Európai Parlament 2022. október 20-i állásfoglalása az LMBTIQ+-személyek elleni, Európa-szerte növekvő számú gyűlölet-bűncselekményekről, a Szlovákiában homofób indíttatásból elkövetett közelmúltbeli gyilkosság fényében (2022/2894(RSP))

22

2023/C 149/05

Az Európai Parlament 2022. október 20-i állásfoglalása az ENSZ 2022. évi, Sarm-es-Sejkben (Egyiptom) tartandó éghajlatváltozási konferenciájáról (COP27) (2022/2673(RSP))

28

2023/C 149/06

Az Európai Parlament 2022. október 20-i állásfoglalása az Ukrajnával való kulturális szolidaritásról és egy közös veszélyhelyzet-reagálási mechanizmusról az európai kulturális helyreállítás érdekében (2022/2759(RSP))

52

2023/C 149/07

Az Európai Parlament 2022. október 20-i állásfoglalása az államcsínyt követően Burkina Fasóban kialakult helyzetről (2022/2865(RSP))

55

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2022. október 18., kedd |
| 2023/C 149/08 | Az Európai Parlament 2022. október 18-i határozata Laima Liucija Andrikienėnek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE)) | 60 |
| 2023/C 149/09 | Az Európai Parlament 2022. október 18-i jogalkotási állásfoglalása a 805/2004/EK rendeletnek az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazása tekintetében, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkéhez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD)) | 61 |
| 2023/C 149/10 | Az Európai Parlament 2022. október 18-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE)) | 62 |
| | 2022. október 19., szerda |
| 2023/C 149/11 | Az Európai Parlament 2022. október 19-i állásfoglalása az Európai Unió 2022. évi pénzügyi évre vonatkozó, 4/2022. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról: a bevételek aktualizálása (saját források) és egyéb technikai kiigazítások (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD)) | 107 |
| 2023/C 149/12 | Az Európai Parlament 2022. október 19-i állásfoglalása az Európai Unió 2023. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD)) | 109 |
| 2023/C 149/13 | Az Európai Parlament 2022. október 19-én elfogadott módosításai a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok tengeri közlekedésben való alkalmazásáról, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD)) | 125 |
| 2023/C 149/14 | Az Európai Parlament 2022. október 19-én elfogadott módosításai az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről, valamint a 2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD)) | 199 |
| | 2022. október 20., csütörtök |
| 2023/C 149/15 | P9_TA(2022)0369A 2014–2020 közötti időszakra szóló együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések ***IAz Európai Parlament 2022. október 20-i jogalkotási állásfoglalása a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0362– C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 299 |
| 2023/C 149/16 | Az Európai Parlament 2022. október 20-án elfogadott módosításai a megszállt külföldi régiókban kiállított orosz úti okmányok el nem ismeréséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslathoz (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))Módosítás 1 | 300 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2022. október 18., kedd

2023/C 149/08

Az Európai Parlament 2022. október 18-i határozata Laima Liucija Andrikienėnek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE))

60

2023/C 149/09

Az Európai Parlament 2022. október 18-i jogalkotási állásfoglalása a 805/2004/EK rendeletnek az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazása tekintetében, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkéhez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD))

61

2023/C 149/10

Az Európai Parlament 2022. október 18-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE))

62

2022. október 19., szerda

2023/C 149/11

Az Európai Parlament 2022. október 19-i állásfoglalása az Európai Unió 2022. évi pénzügyi évre vonatkozó, 4/2022. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról: a bevételek aktualizálása (saját források) és egyéb technikai kiigazítások (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD))

107

2023/C 149/12

Az Európai Parlament 2022. október 19-i állásfoglalása az Európai Unió 2023. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD))

109

2023/C 149/13

Az Európai Parlament 2022. október 19-én elfogadott módosításai a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok tengeri közlekedésben való alkalmazásáról, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD))

125

2023/C 149/14

Az Európai Parlament 2022. október 19-én elfogadott módosításai az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről, valamint a 2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD))

199

2022. október 20., csütörtök

2023/C 149/15

P9_TA(2022)0369A 2014–2020 közötti időszakra szóló együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések ***IAz Európai Parlament 2022. október 20-i jogalkotási állásfoglalása a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0362– C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

299

2023/C 149/16

Az Európai Parlament 2022. október 20-án elfogadott módosításai a megszállt külföldi régiókban kiállított orosz úti okmányok el nem ismeréséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslathoz (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))Módosítás 1

300

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

2023.4.28.

| 2023.4.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 149/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2022–2023

2022. október 17–20-i ülések

A 2020. évi mentesítésről szóló, 2022. október 18-én elfogadott szövegeket a

  HL L 45., 2023.2.14.

  számában tették közzé.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2022. október 18., kedd

| 2023.4.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 149/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 149/2

---

P9_TA(2022)0363

Hatóanyagok, többek között a 8-hidroxikinolin, a klórtoluron és a difenokonazol

Az Európai Parlament 2022. október. 18-i állásfoglalása az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a 2-fenilfenol (beleértve sóit is, mint például a nátriumsóját), a 8-hidroxikinolin, az amidoszulfuron, a bifenox, a klórmekvát, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflufenikan, a dimetaklór, az eszfenvalerát, az etofenprox, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fenpirazamin, a fludioxonil, a flufenacet, a flumetralin, a fosztiazát, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a paraffinolajok, a paraffinolaj, a penkonazol, a pikloram, a prohexadion, a propakizafop, a proszulfokarb, a kizalofop-P-etil, a kizalofop-P-tefuril, a nátrium-5-nitroguajakolát, a nátrium-o-nitrofenolát, a nátrium-p-nitrofenolát, a kén, a tebufenpirád, a tetrakonazol, a triallát, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2022. szeptember 7-i (EU) 2022/1480 bizottsági végrehajtási rendeletről (2022/2785(RSP))

(2023/C 149/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a 2-fenilfenol (beleértve sóit is, mint például a nátriumsóját), a 8-hidroxikinolin, az amidoszulfuron, a bifenox, a klórmekvát, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflufenikan, a dimetaklór, az eszfenvalerát, az etofenprox, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fenpirazamin, a fludioxonil, a flufenacet, a flumetralin, a fosztiazát, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a paraffinolajok, a paraffinolaj, a penkonazol, a pikloram, a prohexadion, a propakizafop, a proszulfokarb, a kizalofop-P-etil, a kizalofop-P-tefuril, a nátrium-5-nitroguajakolát, a nátrium-o-nitrofenolát, a nátrium-p-nitrofenolát, a kén, a tebufenpirád, a tetrakonazol, a triallát, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2022. szeptember 7-i (EU) 2022/1480 bizottsági végrehajtási rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a 2-fenilfenol (beleértve sóit is, mint például a nátriumsóját), a 8-hidroxikinolin, az amidoszulfuron, a bifenox, a klórmekvát, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflufenikan, a dimetaklór, az eszfenvalerát, az etofenprox, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fenpirazamin, a fludioxonil, a flufenacet, a flumetralin, a fosztiazát, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a paraffinolajok, a paraffinolaj, a penkonazol, a pikloram, a prohexadion, a propakizafop, a proszulfokarb, a kizalofop-P-etil, a kizalofop-P-tefuril, a nátrium-5-nitroguajakolát, a nátrium-o-nitrofenolát, a nátrium-p-nitrofenolát, a kén, a tebufenpirád, a tetrakonazol, a triallát, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2022. szeptember 7-i (EU) 2022/1480 bizottsági végrehajtási rendeletre (1),

| — | tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 17. cikke első bekezdésére és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 17. cikke első bekezdésére és 21. cikkére,

| — | tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 80. cikke (7) bekezdésének végrehajtásáról és a helyettesítésre jelölt anyagok jegyzékének létrehozásáról szóló, 2015. március 11-i (EU) 2015/408 bizottsági végrehajtási rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 80. cikke (7) bekezdésének végrehajtásáról és a helyettesítésre jelölt anyagok jegyzékének létrehozásáról szóló, 2015. március 11-i (EU) 2015/408 bizottsági végrehajtási rendeletre (3),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (4),

| — | tekintettel a növényvédő szerekről szóló 1107/2009/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 2018. szeptember 13-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerekről szóló 1107/2009/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 2018. szeptember 13-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a klórtoluron és a difenokonazol hatóanyagok jóváhagyási időtartamának korábbi meghosszabbításait kifogásoló, 2019. október 10-i, 2020. november 26-i és 2021. október 6-i állásfoglalásaira (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a klórtoluron és a difenokonazol hatóanyagok jóváhagyási időtartamának korábbi meghosszabbításait kifogásoló, 2019. október 10-i, 2020. november 26-i és 2021. október 6-i állásfoglalásaira (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára,

| A. | mivel a 993/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (7) az 1107/2009/EK rendeletnek megfelelően jóváhagyta a 8-hidroxikinolin hatóanyagot; |
| --- | --- |

A.

mivel a 993/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (7) az 1107/2009/EK rendeletnek megfelelően jóváhagyta a 8-hidroxikinolin hatóanyagot;

| B. | mivel a klórtoluron hatóanyagot 2006. március 1-jén a 2005/53/EK bizottsági irányelvvel (8) felvették a 91/414/EGK tanácsi irányelv (9) I. mellékletébe, és az 1107/2009/EK rendelet szerinti jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő, és a klórtoluron 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (10) összhangban történő jóváhagyására irányuló eljárás 2013 óta folyamatban van; |
| --- | --- |

B.

mivel a klórtoluron hatóanyagot 2006. március 1-jén a 2005/53/EK bizottsági irányelvvel (8) felvették a 91/414/EGK tanácsi irányelv (9) I. mellékletébe, és az 1107/2009/EK rendelet szerinti jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő, és a klórtoluron 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (10) összhangban történő jóváhagyására irányuló eljárás 2013 óta folyamatban van;

| C. | mivel a difenokonazol hatóanyagot 2009. január 1-jén a 2008/69/EK bizottsági irányelvvel (11) felvették a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe, és az 1107/2009/EK rendelet szerinti jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő; |
| --- | --- |

C.

mivel a difenokonazol hatóanyagot 2009. január 1-jén a 2008/69/EK bizottsági irányelvvel (11) felvették a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe, és az 1107/2009/EK rendelet szerinti jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő;

| D. | mivel a 8-hidroxikinolin jóváhagyási időtartamát az (EU) 2021/1449 bizottsági végrehajtási rendelet (12) már egy évvel meghosszabbította, és most az (EU) 2022/1480 végrehajtási rendelet ismét kiterjeszti azt 2023. december 31-ig; |
| --- | --- |

D.

mivel a 8-hidroxikinolin jóváhagyási időtartamát az (EU) 2021/1449 bizottsági végrehajtási rendelet (12) már egy évvel meghosszabbította, és most az (EU) 2022/1480 végrehajtási rendelet ismét kiterjeszti azt 2023. december 31-ig;

| E. | mivel a klórtoluron hatóanyagra vonatkozó jóváhagyási időtartamot az 533/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (13) már egy évvel meghosszabbította, majd ezt követően 2017 óta az (EU) 2017/1511 (14), az (EU) 2018/1262 (15), az (EU) 2019/1589 (16), az (EU) 2020/1511 (17), az (EU) 2021/1449 bizottsági végrehajtási rendelet minden évben egy évvel meghosszabbította azt, és az (EU) 2022/1480 végrehajtási rendelet immár hetedik alkalommal ismét meghosszabbítja, és 2023. október 31-ig kiterjeszti a jóváhagyási időtartamot; |
| --- | --- |

E.

mivel a klórtoluron hatóanyagra vonatkozó jóváhagyási időtartamot az 533/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (13) már egy évvel meghosszabbította, majd ezt követően 2017 óta az (EU) 2017/1511 (14), az (EU) 2018/1262 (15), az (EU) 2019/1589 (16), az (EU) 2020/1511 (17), az (EU) 2021/1449 bizottsági végrehajtási rendelet minden évben egy évvel meghosszabbította azt, és az (EU) 2022/1480 végrehajtási rendelet immár hetedik alkalommal ismét meghosszabbítja, és 2023. október 31-ig kiterjeszti a jóváhagyási időtartamot;

| F. | mivel a difenokonazol jóváhagyási időtartamát az (EU) 2019/1589, az (EU) 2020/1511 és az (EU) 2021/1449 bizottsági végrehajtási rendelet már három alkalommal meghosszabbította egy-egy évvel, és most az (EU) 2022/1480 végrehajtási rendelet ismét kiterjeszti azt 2023. december 31-ig; |
| --- | --- |

F.

mivel a difenokonazol jóváhagyási időtartamát az (EU) 2019/1589, az (EU) 2020/1511 és az (EU) 2021/1449 bizottsági végrehajtási rendelet már három alkalommal meghosszabbította egy-egy évvel, és most az (EU) 2022/1480 végrehajtási rendelet ismét kiterjeszti azt 2023. december 31-ig;

| G. | mivel a Bizottság nem fejtette ki a meghosszabbítás indokait annak megállapításán túl, hogy „mivel az említett hatóanyagok értékelése a kérelmezőkön kívül álló okok miatt halasztást szenvedett, a szóban forgó hatóanyagok jóváhagyása valószínűleg még azelőtt lejár, hogy meghosszabbításukról döntés születne”; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság nem fejtette ki a meghosszabbítás indokait annak megállapításán túl, hogy „mivel az említett hatóanyagok értékelése a kérelmezőkön kívül álló okok miatt halasztást szenvedett, a szóban forgó hatóanyagok jóváhagyása valószínűleg még azelőtt lejár, hogy meghosszabbításukról döntés születne”;

8-hidroxikinolin

| H. | mivel 2015-ben az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) kockázatértékelési bizottsága véleményt adott ki arról, hogy a 8-hidroxikinolint 1B. kategóriájú reprodukciót károsító anyagként kell besorolni (18); |
| --- | --- |

H.

mivel 2015-ben az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) kockázatértékelési bizottsága véleményt adott ki arról, hogy a 8-hidroxikinolint 1B. kategóriájú reprodukciót károsító anyagként kell besorolni (18);

| I. | mivel 2016-ban az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) a 8-hidroxikinolin hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakmai vizsgálatában több adathiányt és két kritikus aggodalomra okot adó területet azonosított: egyrészt a 8-hidroxikinolint 1B. kategóriájú reprodukciót károsító anyagként kell besorolni; másrészt az anyag nem felelne meg e jóváhagyási kritériumok egyik átmeneti rendelkezésének sem (az emberi egészséget érintő, endokrin rendszert károsító tulajdonságok figyelembevételére vonatkozó 3.6.5. pont), mivel az osztályozással együtt a rendelkezésre álló vizsgálatokban az endokrin szervekre gyakorolt káros hatásokat figyeltek meg (19); |
| --- | --- |

I.

mivel 2016-ban az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) a 8-hidroxikinolin hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakmai vizsgálatában több adathiányt és két kritikus aggodalomra okot adó területet azonosított: egyrészt a 8-hidroxikinolint 1B. kategóriájú reprodukciót károsító anyagként kell besorolni; másrészt az anyag nem felelne meg e jóváhagyási kritériumok egyik átmeneti rendelkezésének sem (az emberi egészséget érintő, endokrin rendszert károsító tulajdonságok figyelembevételére vonatkozó 3.6.5. pont), mivel az osztályozással együtt a rendelkezésre álló vizsgálatokban az endokrin szervekre gyakorolt káros hatásokat figyeltek meg (19);

| J. | mivel a 8-hidroxikinolint 2017-ben, az (EU) 2017/2065 bizottsági végrehajtási rendelettel (20) felvették a „helyettesítésre jelölt anyagok jegyzékébe”, mert az emberi szervezetre esetlegesen káros hatást gyakorló, endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkező anyagnak minősül, és mivel a 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) alapján 1B. kategóriájú reprodukciót károsító anyagnak minősül; |
| --- | --- |

J.

mivel a 8-hidroxikinolint 2017-ben, az (EU) 2017/2065 bizottsági végrehajtási rendelettel (20) felvették a „helyettesítésre jelölt anyagok jegyzékébe”, mert az emberi szervezetre esetlegesen káros hatást gyakorló, endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkező anyagnak minősül, és mivel a 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) alapján 1B. kategóriájú reprodukciót károsító anyagnak minősül;

Klórtoluron

| K. | mivel az 1272/2008/EK rendelet szerint a klórtoluron harmonizált osztályozása alapján nagyon mérgező a vízi élővilágra, nagyon mérgező a vízi élővilágra és hosszan tartó károsodást okoz, feltehetően rákot okoz (Carc. 2), és feltehetően károsítja a születendő gyermeket (Repr. 2); |
| --- | --- |

K.

mivel az 1272/2008/EK rendelet szerint a klórtoluron harmonizált osztályozása alapján nagyon mérgező a vízi élővilágra, nagyon mérgező a vízi élővilágra és hosszan tartó károsodást okoz, feltehetően rákot okoz (Carc. 2), és feltehetően károsítja a születendő gyermeket (Repr. 2);

| L. | mivel tudományos publikációk a klórtoluront endokrin károsító tulajdonságokkal hozzák összefüggésbe (22); |
| --- | --- |

L.

mivel tudományos publikációk a klórtoluront endokrin károsító tulajdonságokkal hozzák összefüggésbe (22);

| M. | mivel a klórtoluront 2015-ben, az (EU) 2015/408 végrehajtási rendelettel felvették a „helyettesítésre jelölt anyagok jegyzékébe”, mert az emberi szervezetre esetlegesen káros hatást gyakorló, endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkező anyagnak minősül, és mivel esetében teljesülnek a perzisztens és mérgező anyaggá történő minősítés kritériumai; |
| --- | --- |

M.

mivel a klórtoluront 2015-ben, az (EU) 2015/408 végrehajtási rendelettel felvették a „helyettesítésre jelölt anyagok jegyzékébe”, mert az emberi szervezetre esetlegesen káros hatást gyakorló, endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkező anyagnak minősül, és mivel esetében teljesülnek a perzisztens és mérgező anyaggá történő minősítés kritériumai;

| N. | mivel a Parlament 2019. október 10-i, 2020. november 26-i és 2021. október 6-i állásfoglalásában már kifogást emelt a klórtoluron jóváhagyási időszakának korábbi meghosszabbításai ellen; |
| --- | --- |

N.

mivel a Parlament 2019. október 10-i, 2020. november 26-i és 2021. október 6-i állásfoglalásában már kifogást emelt a klórtoluron jóváhagyási időszakának korábbi meghosszabbításai ellen;

| O. | mivel a Bizottság a klórtoluron jóváhagyási időszakának meghosszabbításával szembeni korábbi kifogásokra adott válaszában (23) csak „az (EU) 2018/605 bizottsági rendelet (24) elfogadását megelőzően elvégzett hatásvizsgálatot alátámasztó tanulmányra” hivatkozik, amelyben „a klórtoluront nem azonosították potenciális endokrin károsító anyagként”, azonban nem ismeri el, hogy e tanulmány nem vezetett a klórtoluronnak a helyettesítésre jelölt anyagok jegyzékéből való törléséhez; |
| --- | --- |

O.

mivel a Bizottság a klórtoluron jóváhagyási időszakának meghosszabbításával szembeni korábbi kifogásokra adott válaszában (23) csak „az (EU) 2018/605 bizottsági rendelet (24) elfogadását megelőzően elvégzett hatásvizsgálatot alátámasztó tanulmányra” hivatkozik, amelyben „a klórtoluront nem azonosították potenciális endokrin károsító anyagként”, azonban nem ismeri el, hogy e tanulmány nem vezetett a klórtoluronnak a helyettesítésre jelölt anyagok jegyzékéből való törléséhez;

| P. | mivel az (EU) 2017/2100 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (25) és az (EU) 2018/605 rendelet elfogadását követően a Bizottság megbízta az EFSA-t és az ECHA-t, hogy dolgozzanak ki harmonizált iránymutatást annak biztosítása érdekében, hogy az endokrin károsító tulajdonságok meghatározására szolgáló, az Unió által elfogadott kritériumok biocidok és növényvédő szerek értékelésére való alkalmazása következetes legyen az Unióban; mivel ezt az iránymutatást, amely új OECD-vizsgálatokat is tartalmaz, 2018 júniusában tették közzé (26), de még nem alkalmazták a klórtoluron endokrin károsító tulajdonságainak értékelésére; |
| --- | --- |

P.

mivel az (EU) 2017/2100 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (25) és az (EU) 2018/605 rendelet elfogadását követően a Bizottság megbízta az EFSA-t és az ECHA-t, hogy dolgozzanak ki harmonizált iránymutatást annak biztosítása érdekében, hogy az endokrin károsító tulajdonságok meghatározására szolgáló, az Unió által elfogadott kritériumok biocidok és növényvédő szerek értékelésére való alkalmazása következetes legyen az Unióban; mivel ezt az iránymutatást, amely új OECD-vizsgálatokat is tartalmaz, 2018 júniusában tették közzé (26), de még nem alkalmazták a klórtoluron endokrin károsító tulajdonságainak értékelésére;

| Q. | mivel ezért a klórtoluront nem értékelték megfelelően ahhoz, hogy az a továbbiakban ne minősüljön endokrin károsító anyagnak; |
| --- | --- |

Q.

mivel ezért a klórtoluront nem értékelték megfelelően ahhoz, hogy az a továbbiakban ne minősüljön endokrin károsító anyagnak;

| R. | mivel a klórtoluronra vonatkozó hosszabbítási kérelem tervezetét 2016-ig be kellett volna nyújtani, ehelyett azt csak három évvel később, 2019-ben nyújtották be, és annak értékelését az EFSA a jelek szerint további három év elteltével sem végezte el; |
| --- | --- |

R.

mivel a klórtoluronra vonatkozó hosszabbítási kérelem tervezetét 2016-ig be kellett volna nyújtani, ehelyett azt csak három évvel később, 2019-ben nyújtották be, és annak értékelését az EFSA a jelek szerint további három év elteltével sem végezte el;

Difenokonazol

| S. | mivel a difenokonazol önmagában, valamint különböző azolokkal, például penkonazollal kombinálva történő használata gyaníthatóan triazol-rezisztenciát okoz az Aspergillus fumigatus gombatörzsben (27); |
| --- | --- |

S.

mivel a difenokonazol önmagában, valamint különböző azolokkal, például penkonazollal kombinálva történő használata gyaníthatóan triazol-rezisztenciát okoz az Aspergillus fumigatus gombatörzsben (27);

| T. | mivel az Aspergillus fumigatus triazol-rezisztenciája egyre komolyabb népegészségügyi problémát jelent (28); mivel számos tanulmány (29) adatai határozottan arra utalnak, hogy klinikai környezetben a mezőgazdaságban használt azolok felelősek az orvosi kezelés sikertelenségéért az azollal korábban nem kezelt betegeknél; |
| --- | --- |

T.

mivel az Aspergillus fumigatus triazol-rezisztenciája egyre komolyabb népegészségügyi problémát jelent (28); mivel számos tanulmány (29) adatai határozottan arra utalnak, hogy klinikai környezetben a mezőgazdaságban használt azolok felelősek az orvosi kezelés sikertelenségéért az azollal korábban nem kezelt betegeknél;

| U. | mivel a Covid19-cel kapcsolatos egészségügyi problémák miatt intenzív ellátásban részesülő betegek egynegyedéről megállapították, hogy Aspergillus fumigatus gombatörzzsel fertőzöttek, és e betegek 15 %-át az Aspergillus fumigatus rezisztens változatával diagnosztizálják; mivel e betegek kezelése szinte lehetetlen, és túlélési arányuk mindössze 20 %-ra becsülhető (30); |
| --- | --- |

U.

mivel a Covid19-cel kapcsolatos egészségügyi problémák miatt intenzív ellátásban részesülő betegek egynegyedéről megállapították, hogy Aspergillus fumigatus gombatörzzsel fertőzöttek, és e betegek 15 %-át az Aspergillus fumigatus rezisztens változatával diagnosztizálják; mivel e betegek kezelése szinte lehetetlen, és túlélési arányuk mindössze 20 %-ra becsülhető (30);

| V. | mivel a gombás fertőzések elleni gyógyszerekkel szembeni rezisztenciát okozó anyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása egészségügyi szempontból elfogadhatatlan; |
| --- | --- |

V.

mivel a gombás fertőzések elleni gyógyszerekkel szembeni rezisztenciát okozó anyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása egészségügyi szempontból elfogadhatatlan;

A jóváhagyási időtartam meghosszabbításával kapcsolatos általános megfontolások

| W. | mivel az 1107/2009/EK rendelet célja, hogy biztosítsa mind az emberi és állati egészség, mind a környezet magas szintű védelmét, és ezzel egyidejűleg megőrizze az uniós mezőgazdaság versenyképességét; mivel megkülönböztetett figyelmet kell fordítani a népesség sérülékenyebb csoportjai, például a várandós nők, a csecsemők és a gyermekek védelmére; |
| --- | --- |

W.

mivel az 1107/2009/EK rendelet célja, hogy biztosítsa mind az emberi és állati egészség, mind a környezet magas szintű védelmét, és ezzel egyidejűleg megőrizze az uniós mezőgazdaság versenyképességét; mivel megkülönböztetett figyelmet kell fordítani a népesség sérülékenyebb csoportjai, például a várandós nők, a csecsemők és a gyermekek védelmére;

| X. | mivel az elővigyázatosság elvének érvényesülnie kell, és mivel az 1107/2009/EK rendelet kimondja, hogy a növényvédő szerek csak olyan anyagokat tartalmazhatnak, amelyekről kimutatták, hogy egyértelműen előnyösek a növénytermesztés szempontjából, és várhatóan nem hatnak károsan az emberek és állatok egészségére, illetve nem terhelik elfogadhatatlan mértékben a környezetet; |
| --- | --- |

X.

mivel az elővigyázatosság elvének érvényesülnie kell, és mivel az 1107/2009/EK rendelet kimondja, hogy a növényvédő szerek csak olyan anyagokat tartalmazhatnak, amelyekről kimutatták, hogy egyértelműen előnyösek a növénytermesztés szempontjából, és várhatóan nem hatnak károsan az emberek és állatok egészségére, illetve nem terhelik elfogadhatatlan mértékben a környezetet;

| Y. | mivel az 1107/2009/EK rendelet előírja, hogy a biztonság érdekében a hatóanyagok jóváhagyási időtartamát korlátozni kell; mivel a jóváhagyás időtartamának arányban kell állnia az adott hatóanyag használatával járó esetleges kockázatokkal, de ebben az esetben egyértelmű, hogy ilyen arányosság nem áll fenn; |
| --- | --- |

Y.

mivel az 1107/2009/EK rendelet előírja, hogy a biztonság érdekében a hatóanyagok jóváhagyási időtartamát korlátozni kell; mivel a jóváhagyás időtartamának arányban kell állnia az adott hatóanyag használatával járó esetleges kockázatokkal, de ebben az esetben egyértelmű, hogy ilyen arányosság nem áll fenn;

| Z. | mivel az 1107/2009/EK rendelet 17. cikke nem értelmezhető úgy, hogy lehetővé teszi valamely hatóanyag jóváhagyásának határozatlan időre történő meghosszabbítását, hanem korlátozott és kivételes, néhány hónappal vagy legfeljebb egy évvel történő meghosszabbítást ír elő a növényegészségügyi termékek forgalmazása és értékesítése megszakadásának elkerülése érdekében, kellő mértékben figyelembe véve az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmére vonatkozó követelményt, amely egyrészt az 1107/2009/EK rendelet elsődleges célkitűzése, másrészt pedig az elsődleges uniós jogban, nevezetesen az Európai Unió Alapjogi Chartájának 35. és 37. cikkében, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. és 191. cikkében rögzített alapelv; |
| --- | --- |

Z.

mivel az 1107/2009/EK rendelet 17. cikke nem értelmezhető úgy, hogy lehetővé teszi valamely hatóanyag jóváhagyásának határozatlan időre történő meghosszabbítását, hanem korlátozott és kivételes, néhány hónappal vagy legfeljebb egy évvel történő meghosszabbítást ír elő a növényegészségügyi termékek forgalmazása és értékesítése megszakadásának elkerülése érdekében, kellő mértékben figyelembe véve az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmére vonatkozó követelményt, amely egyrészt az 1107/2009/EK rendelet elsődleges célkitűzése, másrészt pedig az elsődleges uniós jogban, nevezetesen az Európai Unió Alapjogi Chartájának 35. és 37. cikkében, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. és 191. cikkében rögzített alapelv;

| AA. | mivel az 1107/2009/EK rendelet 17. cikkének a Bizottság általi jelenlegi értelmezése ellentétes a rendelet általános célkitűzéseivel és a társjogalkotók szándékaival; |
| --- | --- |

AA.

mivel az 1107/2009/EK rendelet 17. cikkének a Bizottság általi jelenlegi értelmezése ellentétes a rendelet általános célkitűzéseivel és a társjogalkotók szándékaival;

| AB. | mivel a Bizottságnak és a tagállamoknak lehetőségük van arra, illetve felelősségük is, hogy az elővigyázatosság elve alapján fellépjenek, amennyiben az egészségkárosító hatások lehetősége megállapítást nyert, de a tudományos bizonytalanság továbbra is fennáll, mégpedig olyan átmeneti kockázatkezelési intézkedések elfogadása révén, amelyek szükségesek az emberi egészség magas szintű védelmének biztosításához; |
| --- | --- |

AB.

mivel a Bizottságnak és a tagállamoknak lehetőségük van arra, illetve felelősségük is, hogy az elővigyázatosság elve alapján fellépjenek, amennyiben az egészségkárosító hatások lehetősége megállapítást nyert, de a tudományos bizonytalanság továbbra is fennáll, mégpedig olyan átmeneti kockázatkezelési intézkedések elfogadása révén, amelyek szükségesek az emberi egészség magas szintű védelmének biztosításához;

| AC. | mivel az 1107/2009/EK rendelet 21. cikke konkrétabban úgy rendelkezik, hogy a Bizottság bármikor felülvizsgálhatja egy hatóanyag jóváhagyását, különösen abban az esetben, ha az új tudományos és műszaki ismeretek fényében úgy véli, hogy arra utaló jelek mutatkoznak, hogy az anyag már nem felel meg a rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak, és mivel ez a felülvizsgálat az anyag jóváhagyásának visszavonásához vagy módosításához vezethet; |
| --- | --- |

AC.

mivel az 1107/2009/EK rendelet 21. cikke konkrétabban úgy rendelkezik, hogy a Bizottság bármikor felülvizsgálhatja egy hatóanyag jóváhagyását, különösen abban az esetben, ha az új tudományos és műszaki ismeretek fényében úgy véli, hogy arra utaló jelek mutatkoznak, hogy az anyag már nem felel meg a rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak, és mivel ez a felülvizsgálat az anyag jóváhagyásának visszavonásához vagy módosításához vezethet;

| AD. | mivel a három hatóanyag helyettesítésre jelölt anyagként való azonosítása az 1107/2009/EK rendelet 50. cikkében meghatározott kötelező helyettesítési rendszer tagállamok általi nem megfelelő végrehajtása miatt nem járult hozzá a kockázatcsökkentéshez; |
| --- | --- |

AD.

mivel a három hatóanyag helyettesítésre jelölt anyagként való azonosítása az 1107/2009/EK rendelet 50. cikkében meghatározott kötelező helyettesítési rendszer tagállamok általi nem megfelelő végrehajtása miatt nem járult hozzá a kockázatcsökkentéshez;

| AE. | mivel a Bizottság „a termelőtől a fogyasztóig” és a biodiverzitási stratégiában vállalta, hogy 2030-ig összességében 50 %-kal csökkenti a vegyi növényvédő szerek használatát és kockázatát, valamint 50 %-kal a veszélyesebb növényvédő szerek használatát; |
| --- | --- |

AE.

mivel a Bizottság „a termelőtől a fogyasztóig” és a biodiverzitási stratégiában vállalta, hogy 2030-ig összességében 50 %-kal csökkenti a vegyi növényvédő szerek használatát és kockázatát, valamint 50 %-kal a veszélyesebb növényvédő szerek használatát;

| AF. | mivel a veszélyesebb növényvédő szerek meghatározásuk szerint az olyan hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek, amelyek megfelelnek az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 3.6.2.–3.6.5. és 3.8.2. pontjában meghatározott kizárási kritériumoknak, vagy amelyeket az említett melléklet 4. pontjában foglalt kritériumok alapján helyettesítésre jelölt anyagként azonosítottak, ezek közé tartozik a 8-hidroxikinolin, a klórtoluron és a difenokonazol, valamint az etofenprox, a flufenacet, a lenacil, a nikoszulfuron és a triallát, amelyek tekintetében az (EU) 2022/1480 végrehajtási rendelet a kockázatok megfelelő újraértékelése nélkül egy évvel meghosszabbítja a jóváhagyási időtartamot; |
| --- | --- |

AF.

mivel a veszélyesebb növényvédő szerek meghatározásuk szerint az olyan hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek, amelyek megfelelnek az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 3.6.2.–3.6.5. és 3.8.2. pontjában meghatározott kizárási kritériumoknak, vagy amelyeket az említett melléklet 4. pontjában foglalt kritériumok alapján helyettesítésre jelölt anyagként azonosítottak, ezek közé tartozik a 8-hidroxikinolin, a klórtoluron és a difenokonazol, valamint az etofenprox, a flufenacet, a lenacil, a nikoszulfuron és a triallát, amelyek tekintetében az (EU) 2022/1480 végrehajtási rendelet a kockázatok megfelelő újraértékelése nélkül egy évvel meghosszabbítja a jóváhagyási időtartamot;

| AG. | mivel e legveszélyesebb vegyi peszticidek jóváhagyási időtartamának veszélyes tulajdonságaik megfelelő, teljes körű és időben történő újraértékelése nélküli folyamatos meghosszabbítása kontraproduktív az európai zöld megállapodás céljainak elérése szempontjából; |
| --- | --- |

AG.

mivel e legveszélyesebb vegyi peszticidek jóváhagyási időtartamának veszélyes tulajdonságaik megfelelő, teljes körű és időben történő újraértékelése nélküli folyamatos meghosszabbítása kontraproduktív az európai zöld megállapodás céljainak elérése szempontjából;

| AH. | mivel az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkének (7) bekezdése és II. mellékletének 3.6.4. pontja szerint az 1B. kategóriájú reprodukciót károsító anyagként besorolt hatóanyag nem hagyható jóvá, kivéve, ha a kérelemhez csatolt dokumentáció alátámasztja, hogy a hatóanyagra a növények egészségét fenyegető olyan komoly veszély elhárítása érdekében van szükség, amely más rendelkezésre álló eszközzel, így nem vegyi módszerekkel, nem védhető ki – ilyen esetekben a hatóanyag felhasználása során kockázatcsökkentő intézkedéseket kell alkalmazni a humán és a környezeti expozíció mértékének minimalizálására –, illetve ha a növényvédő szerben lévő ilyen hatóanyagnak való humán expozíció mértéke a felhasználás javasolt reális feltételei mellett elhanyagolható, azaz a terméket zárt rendszerekben vagy az emberrel való érintkezést kizáró körülmények között használják, és az adott hatóanyag élelmiszerben vagy takarmányban levő szermaradékainak mennyisége nem haladja meg a 396/2005/EK rendelet (31) 18. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján meghatározott alapértéket; |
| --- | --- |

AH.

mivel az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkének (7) bekezdése és II. mellékletének 3.6.4. pontja szerint az 1B. kategóriájú reprodukciót károsító anyagként besorolt hatóanyag nem hagyható jóvá, kivéve, ha a kérelemhez csatolt dokumentáció alátámasztja, hogy a hatóanyagra a növények egészségét fenyegető olyan komoly veszély elhárítása érdekében van szükség, amely más rendelkezésre álló eszközzel, így nem vegyi módszerekkel, nem védhető ki – ilyen esetekben a hatóanyag felhasználása során kockázatcsökkentő intézkedéseket kell alkalmazni a humán és a környezeti expozíció mértékének minimalizálására –, illetve ha a növényvédő szerben lévő ilyen hatóanyagnak való humán expozíció mértéke a felhasználás javasolt reális feltételei mellett elhanyagolható, azaz a terméket zárt rendszerekben vagy az emberrel való érintkezést kizáró körülmények között használják, és az adott hatóanyag élelmiszerben vagy takarmányban levő szermaradékainak mennyisége nem haladja meg a 396/2005/EK rendelet (31) 18. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján meghatározott alapértéket;

| AI. | mivel az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkének (7) bekezdése és II. mellékletének 3.6.5. pontja szerint az emberekre nézve esetleg káros hatású, endokrin rendszert károsító tulajdonságú hatóanyag nem hagyható jóvá, kivéve, ha a kérelemhez csatolt dokumentáció alátámasztja, hogy a hatóanyagra a növények egészségét fenyegető olyan komoly veszély elhárítása érdekében van szükség, amely más rendelkezésre álló eszközzel, így nem vegyi módszerekkel, nem védhető ki – ilyen esetekben a hatóanyag felhasználása során kockázatcsökkentő intézkedéseket kell alkalmazni a humán és a környezeti expozíció mértékének minimalizálására –, illetve ha a növényvédő szerben lévő ilyen hatóanyagnak való humán expozíció mértéke a felhasználás javasolt reális feltételei mellett elhanyagolható, azaz a terméket zárt rendszerekben vagy az emberrel való érintkezést kizáró körülmények között használják, és az adott hatóanyag élelmiszerben vagy takarmányban levő szermaradékainak mennyisége nem haladja meg a 396/2005/EK rendelet 18. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján meghatározott alapértéket; |
| --- | --- |

AI.

mivel az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkének (7) bekezdése és II. mellékletének 3.6.5. pontja szerint az emberekre nézve esetleg káros hatású, endokrin rendszert károsító tulajdonságú hatóanyag nem hagyható jóvá, kivéve, ha a kérelemhez csatolt dokumentáció alátámasztja, hogy a hatóanyagra a növények egészségét fenyegető olyan komoly veszély elhárítása érdekében van szükség, amely más rendelkezésre álló eszközzel, így nem vegyi módszerekkel, nem védhető ki – ilyen esetekben a hatóanyag felhasználása során kockázatcsökkentő intézkedéseket kell alkalmazni a humán és a környezeti expozíció mértékének minimalizálására –, illetve ha a növényvédő szerben lévő ilyen hatóanyagnak való humán expozíció mértéke a felhasználás javasolt reális feltételei mellett elhanyagolható, azaz a terméket zárt rendszerekben vagy az emberrel való érintkezést kizáró körülmények között használják, és az adott hatóanyag élelmiszerben vagy takarmányban levő szermaradékainak mennyisége nem haladja meg a 396/2005/EK rendelet 18. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján meghatározott alapértéket;

| AJ. | mivel elfogadhatatlan, hogy továbbra is engedélyezzék olyan anyagok használatát az Unióban, amelyek valószínűleg megfelelnek a hatóanyagokra vonatkozó kizárási kritériumoknak, veszélyeztetve ezáltal a közegészséget és a környezet egészségét; |
| --- | --- |

AJ.

mivel elfogadhatatlan, hogy továbbra is engedélyezzék olyan anyagok használatát az Unióban, amelyek valószínűleg megfelelnek a hatóanyagokra vonatkozó kizárási kritériumoknak, veszélyeztetve ezáltal a közegészséget és a környezet egészségét;

| AK. | mivel a kérelmezők azzal, hogy hiányos adatokat szolgáltatnak, illetve további eltéréseket és különleges feltételeket kérelmeznek, és így szándékosan meghosszabbítják az újbóli értékelés folyamatát, saját előnyükre fordíthatják a Bizottság munkamódszereibe beépített automatikus rendszert, amely azonnal meghosszabbítja a hatóanyagok jóváhagyási időtartamát, ha az újbóli kockázatértékelés még nem zárult le, ami elfogadhatatlan kockázatokat eredményez a környezetre és az emberi egészségre nézve, hiszen a veszélyes anyagnak való kitettség ezen idő alatt továbbra is fennáll; |
| --- | --- |

AK.

mivel a kérelmezők azzal, hogy hiányos adatokat szolgáltatnak, illetve további eltéréseket és különleges feltételeket kérelmeznek, és így szándékosan meghosszabbítják az újbóli értékelés folyamatát, saját előnyükre fordíthatják a Bizottság munkamódszereibe beépített automatikus rendszert, amely azonnal meghosszabbítja a hatóanyagok jóváhagyási időtartamát, ha az újbóli kockázatértékelés még nem zárult le, ami elfogadhatatlan kockázatokat eredményez a környezetre és az emberi egészségre nézve, hiszen a veszélyes anyagnak való kitettség ezen idő alatt továbbra is fennáll;

| AL. | mivel 2018. szeptember 13-i állásfoglalásában a Parlament felszólította a Bizottságot és a tagállamokat „annak biztosítására, hogy az eljárás időtartamára vonatkozó jóváhagyási időszaknak a rendelet 17. cikke szerinti eljárási meghosszabbodására ne kerüljön sor azokban az esetekben, ha mutagén, rákkeltő, reprodukciót károsító (és ezért az 1A vagy 1B kategóriába tartozó), hormonháztartást zavaró, illetve emberi vagy állati egészséget károsító aktív hatóanyagokról van szó, amilyen például a jelenlegi körülmények között a flumioxazin, a tiakloprid, a klórtoluron és a dimoxistrobin”; |
| --- | --- |

AL.

mivel 2018. szeptember 13-i állásfoglalásában a Parlament felszólította a Bizottságot és a tagállamokat „annak biztosítására, hogy az eljárás időtartamára vonatkozó jóváhagyási időszaknak a rendelet 17. cikke szerinti eljárási meghosszabbodására ne kerüljön sor azokban az esetekben, ha mutagén, rákkeltő, reprodukciót károsító (és ezért az 1A vagy 1B kategóriába tartozó), hormonháztartást zavaró, illetve emberi vagy állati egészséget károsító aktív hatóanyagokról van szó, amilyen például a jelenlegi körülmények között a flumioxazin, a tiakloprid, a klórtoluron és a dimoxistrobin”;

| AM. | mivel több hatóanyag – többek között a 8-hidroxikinolin, a klórtoluron és a difenokonazol – jóváhagyási időtartamának korábbi, az (EU) 2021/1449 végrehajtási rendelet szerinti, 2021. évi meghosszabbítását követően az említett végrehajtási rendelet hatálya alá tartozó 39 anyag közül csak egy esetében újították meg a jóváhagyási időtartamot, míg az 1107/2009/EK rendelet értelmében 46 anyag jóváhagyási időtartamát hosszabbították meg, közülük sok esetben már harmadik, negyedik, ötödik, hatodik, sőt, hetedik alkalommal; |
| --- | --- |

AM.

mivel több hatóanyag – többek között a 8-hidroxikinolin, a klórtoluron és a difenokonazol – jóváhagyási időtartamának korábbi, az (EU) 2021/1449 végrehajtási rendelet szerinti, 2021. évi meghosszabbítását követően az említett végrehajtási rendelet hatálya alá tartozó 39 anyag közül csak egy esetében újították meg a jóváhagyási időtartamot, míg az 1107/2009/EK rendelet értelmében 46 anyag jóváhagyási időtartamát hosszabbították meg, közülük sok esetben már harmadik, negyedik, ötödik, hatodik, sőt, hetedik alkalommal;

| AN. | mivel a Bizottság megközelítése, amely egyetlen végrehajtási jogi aktussal meghosszabbítja 46 hatóanyag jóváhagyási időtartamát, korlátozza annak lehetőségét, hogy a tagállamok a bizottságban kifogást emeljenek e különös aggodalomra okot adó hatóanyagok némelyikével, többek között a 8-hidroxikinolinnal, a klórtoluronnal és a difenokonazollal szemben; |
| --- | --- |

AN.

mivel a Bizottság megközelítése, amely egyetlen végrehajtási jogi aktussal meghosszabbítja 46 hatóanyag jóváhagyási időtartamát, korlátozza annak lehetőségét, hogy a tagállamok a bizottságban kifogást emeljenek e különös aggodalomra okot adó hatóanyagok némelyikével, többek között a 8-hidroxikinolinnal, a klórtoluronnal és a difenokonazollal szemben;

| AO. | mivel a Peszticidek Elleni Európai Akcióhálózat (PAN Europe) és a Pollinis nem kormányzati szervezet belső felülvizsgálati kérelmeket nyújtottak be azzal a céllal, hogy kifogást emeljenek a dimoxistrobin, illetve a boszkalid hatóanyagok jóváhagyási időtartamának ismételt meghosszabbítása jogszerűségével szemben, mivel a dimoxistrobin esetében megsemmisítés iránti keresetet nyújtottak be (32); |
| --- | --- |

AO.

mivel a Peszticidek Elleni Európai Akcióhálózat (PAN Europe) és a Pollinis nem kormányzati szervezet belső felülvizsgálati kérelmeket nyújtottak be azzal a céllal, hogy kifogást emeljenek a dimoxistrobin, illetve a boszkalid hatóanyagok jóváhagyási időtartamának ismételt meghosszabbítása jogszerűségével szemben, mivel a dimoxistrobin esetében megsemmisítés iránti keresetet nyújtottak be (32);

| 1. | úgy véli, hogy az (EU) 2022/1480 végrehajtási rendelet túllépi az 1107/2009/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy az (EU) 2022/1480 végrehajtási rendelet nem felel meg az uniós jognak, mivel nem tartja tiszteletben az elővigyázatosság elvét; |
| --- | --- |

2.

| 3. | határozottan elítéli az újbóli engedélyezés folyamatában és az endokrin károsító anyagok azonosításában tapasztalható komoly késedelmeket; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy a 8-hidroxikinolin, a klórtoluron és a difenokonazol jóváhagyási időtartamát meghosszabbító határozat nincs összhangban az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletében meghatározott biztonsági kritériumokkal, és azt nem alapozzák meg sem az adott anyagok használatának biztonságosságát alátámasztó bizonyítékok, sem pedig az Unióban élelmiszer-termelési célra történő felhasználásuk iránti bizonyított és sürgős igény; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy helyezze hatályon kívül az (EU) 2022/1480 végrehajtási rendeletet, és nyújtson be a bizottságnak új tervezetet, amely figyelembe veszi valamennyi érintett anyag, különösen a 8-hidroxikinolin, a klórtoluron és a difenokonazol káros tulajdonságaira vonatkozó tudományos bizonyítékokat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy csak olyan anyagokra vonatkozóan nyújtson be a jóváhagyási időtartam meghosszabbítására irányuló végrehajtásirendelet-tervezeteket, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság a tudomány jelenlegi állása szerint várhatóan nem fog javaslatot tenni az érintett hatóanyag jóváhagyásának meg nem hosszabbítására; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza az anyagokra vonatkozó jóváhagyásokat, amennyiben bizonyíték vagy észszerű kétség merül fel azzal kapcsolatban, hogy azok nem felelnek meg az 1107/2009/EK rendeletben meghatározott biztonsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy a jövőben megfelelően indokolja meg a hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítására vonatkozó döntéseit, és e döntések tagállami ellenőrzésének fokozása érdekében hagyjon fel azzal a gyakorlattal, hogy „csomagban” nyújtja be ezeket a hosszabbítási javaslatokat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a tagállamokat, hogy időben biztosítsák az olyan hatóanyagok jóváhagyásának megfelelő újraértékelését, amelyek tekintetében bejelentő tagállamként járnak el, továbbá a lehető legrövidebb időn belül gondoskodjanak a fennálló késedelmek hatékony megszüntetéséről; |
| --- | --- |

9.

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  HL L 233., 2022.9.8., 43. o.

(2)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(3)  HL L 67., 2015.3.12., 18. o.

(4)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(5)  HL C 433., 2019.12.23., 183. o.

(6)  Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az amidoszulfuron, a béta-ciflutrin, a bifenox, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflubenzuron, a diflufenikan, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fludioxonil, a flufenacet, a fosztiazát, az indoxakarb, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a pikloram, a proszulfokarb, a piriproxifen, a tiofanát-metil, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet tervezetéről (HL C 202., 2021.5.28., 7. o.);

Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az amidoszulfuron, a bifenox, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflufenikan, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fludioxonil, a flufenacet, a fosztiazát, az indoxakarb, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a paraffinolajok, a pikloram, a proszulfokarb, a kén, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. október 16-i (EU) 2020/1511 bizottsági végrehajtási rendeletről (HL C 425., 2021.10.20., 87. o.);

Az Európai Parlament 2021. október 6-i állásfoglalása az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a 2-fenilfenol (beleértve sóit is, mint például a nátriumsóját), a 8-hidroxikinolin, az amidoszulfuron, a bifenox, a klórmekvát, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflufenikan, a dimetaklór, az etofenprox, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fludioxonil, a flufenacet, a fosztiazát, az indoxakarb, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a paraffinolajok, a paraffinolaj, a penkonazol, a pikloram, a propakizafop, a proszulfokarb, a kizalofop-P-etil, a kizalofop-P-tefuril, a kén, a tetrakonazol, a triallát, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2021. szeptember 3-i (EU) 2021/1449 bizottsági végrehajtási rendeletről (HL C 132., 2022.3.24., 65. o.).

(7)  A Bizottság 993/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 6.) a 8-hidroxi-kinolin hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (HL L 263., 2011.10.7., 1. o.).

(8)  A Bizottság 2005/53/EK irányelve (2005. szeptember 16.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a klórtalonil, klórtoluron, cipermetrin, daminozid és tiofanát-metil hatóanyagként való felvételének céljából történő módosításáról (HL L 241., 2005.9.17., 51. o.).

(9)  A Tanács 91/414/EGK irányelve (1991. július 15.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).

(10)  A Bizottság 844/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 18.) a hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról (HL L 252., 2012.9.19., 26. o.).

(11)  A Bizottság 2008/69/EK irányelve (2008. július 1.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a klofentezin, a dikamba, a difenokonazol, a diflubenzuron, az imazaquin, a lenacil, az oxadiazon, a pikloram és a piriproxifen hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (HL L 172., 2008.7.2., 9. o.).

(12)  A Bizottság (EU) 2021/1449 végrehajtási rendelete (2021. szeptember 3.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a 2-fenilfenol (beleértve sóit is, mint például a nátriumsóját), a 8-hidroxikinolin, az amidoszulfuron, a bifenox, a klórmekvát, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflufenikan, a dimetaklór, az etofenprox, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fludioxonil, a flufenacet, a fosztiazát, az indoxakarb, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a paraffinolajok, a paraffinolaj, a penkonazol, a pikloram, a propakizafop, a proszulfokarb, a kizalofop-P-etil, a kizalofop-P-tefuril, a kén, a tetrakonazol, a triallát, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 313., 2021.9.6., 20. o.).

(13)  A Bizottság 533/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. június 10.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1-metil-ciklopropén, a klórtalonil, a klórtoluron, a cipermetrin, a daminozid, a forklórfenuron, az indoxakarb, a tiofanát-metil és a tribenuron hatóanyagok jóváhagyási időtartama meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 159., 2013.6.11., 9. o.).

(14)  A Bizottság (EU) 2017/1511 végrehajtási rendelete (2017. augusztus 30.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1-metil-ciklopropén, a béta-ciflutrin, a klórtalonil, a klórtoluron, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dimeténamid-p, a flufenacet, a flurtamon, a forklórfenuron, a fosztiazát, az indoxakarb, az iprodion, az MCPA, az MCPB, a sziltiofam, a tiofanát-metil és a tribenuron hatóanyagok jóváhagyási időtartama meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 224., 2017.8.31., 115. o.).

(15)  A Bizottság (EU) 2018/1262 végrehajtási rendelete (2018. szeptember 20.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1-metil-ciklopropén, a béta-ciflutrin, a klórtalonil, a klórtoluron, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dimeténamid-p, a diuron, a fludioxonil, a flufenacet, a flurtamon, a fosztiazát, az indoxakarb, az MCPA, az MCPB, a proszulfokarb, a tiofanát-metil és a tribenuron hatóanyagokra megállapított jóváhagyás érvényessége tekintetében történő módosításáról (HL L 238., 2018.9.21., 62. o.).

(16)  A Bizottság (EU) 2019/1589 végrehajtási rendelete (2019. szeptember 26.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az amidoszulfuron, a béta-ciflutrin, a bifenox, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflubenzuron, a diflufenikan, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fludioxonil, a flufenacet, a fosztiazát, az indoxakarb, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a pikloram, a proszulfokarb, a piriproxifen, a tiofanát-metil, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyag jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 248., 2019.9.27., 24. o.).

(17)  A Bizottság (EU) 2020/1511 végrehajtási rendelete (2020. október 16.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az amidoszulfuron, a bifenox, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflufenikan, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fludioxonil, a flufenacet, a fosztiazát, az indoxakarb, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a paraffinolajok, a pikloram, a proszulfokarb, a kén, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 344., 2020.10.19., 18. o.).

(18)  A kockázatértékelési bizottság 2015. június 5-i véleménye, amely javasolja a kinolin-8-ol; 8-hidroxikinolin uniós szintű harmonizált osztályozását és címkézését, https://echa.europa.eu/documents/10162/fb6bbac1-35b5-bf75-8592-0ccd93ad2615

(19)  EFSA, Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance 8-hydroxyquinoline (A 8-hidroxikinolin hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakmai vizsgálata), EFSA Journal 2016; 14(6):4493, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2016.4493

(20)  A Bizottság (EU) 2017/2065 végrehajtási rendelete (2017. november 13.) a 8-hidroxi-kinolin hatóanyag 540/2011/EU végrehajtási rendelet szerinti jóváhagyási feltételeinek megerősítéséről és az (EU) 2015/408 végrehajtási rendeletnek a 8-hidroxi-kinolin hatóanyagnak a helyettesítésre jelölt anyagok jegyzékébe való felvétele tekintetében történő módosításáról (HL L 295., 2017.11.14., 40. o.).

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

(22)  Lásd többek közt: Hong, M., Ping, Z., Jian, X., „Testicular toxicity and mechanisms of chlorotoluron compounds in the mouse”, Toxicology Mechanisms and Methods 2007:17(8):483-8.

(23)  Az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az amidoszulfuron, a béta-ciflutrin, a bifenox, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflubenzuron, a diflufenikan, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fludioxonil, a flufenacet, a fosztiazát, az indoxakarb, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a pikloram, a proszulfokarb, a piriproxifen, a tiofanát-metil, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet tervezetéről szóló európai parlamenti nem jogalkotási állásfoglalás Bizottság általi nyomon követése (SP(2019)669), https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2019/2826(RSP)&l=en;

Az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az amidoszulfuron, a bifenox, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflufenikan, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fludioxonil, a flufenacet, a fosztiazát, az indoxakarb, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a paraffinolajok, a pikloram, a proszulfokarb, a kén, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. október 16-i (EU) 2020/1511 bizottsági végrehajtási rendeletről szóló európai parlamenti nem jogalkotási állásfoglalás Bizottság általi nyomon követése (SP(2021)129), https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2020/2853(RSP)&l=en;

Az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a 2-fenilfenol (beleértve sóit is, mint például a nátriumsóját), a 8-hidroxikinolin, az amidoszulfuron, a bifenox, a klórmekvát, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflufenikan, a dimetaklór, az etofenprox, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fludioxonil, a flufenacet, a fosztiazát, az indoxakarb, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a paraffinolajok, a paraffinolaj, a penkonazol, a pikloram, a propakizafop, a proszulfokarb, a kizalofop-P-etil, a kizalofop-P-tefuril, a kén, a tetrakonazol, a triallát, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2021. szeptember 3-i (EU) 2021/1449 bizottsági végrehajtási rendeletről szóló európai parlamenti nem jogalkotási állásfoglalás Bizottság általi nyomon követése (SP(2021)735), https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2021/2869(RSP)&l=en.

(24)  A Bizottság (EU) 2018/605 rendelete (2018. április 19.) az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének az endokrin károsító tulajdonságok meghatározására szolgáló tudományos kritériumok megállapítása tekintetében történő módosításáról (HL L 101., 2018.4.20., 33. o.).

(25)  A Bizottság (EU) 2017/2100 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. szeptember 4.) az endokrin károsító tulajdonságok meghatározására szolgáló tudományos kritériumoknak az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megállapításáról (HL L 301., 2017.11.17., 1. o.).

(26)  Az EFSA és ECHA útmutatója az endokrin károsító anyagok azonosításához az 528/2012/EU és az 1107/2009/EK rendelettel összefüggésben, EFSA Journal 2018, 16(6):5311, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311.

(27)  Verweij, P.E., Lucas, J.A., Arendrup, M.C., Bowyer, P., Brinkmann, A.J.F., Denning, D.W., Dyer, P.S., Fisher, M.C., Geenen, P.L., Gisi, U., Hermann, D., Hoogendijk, A., Kiers, E., Lagrou, K., Melchers, W.J.G., Rhodes, J., Rietveld, A.G., Schoustra, S.E., Stenzel, K., Zwaan, B.J., and Fraaije, B.A., „The one health problem of azole resistance in Aspergillus fumigatus: current insights and future research agenda”, Fungal Biology Reviews, 34. kötet, 4. szám, 2020, 202–214. o., https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1749461320300415

(28)  Cao, D., Wang, F., Yu, S., Dong, S., Wu, R., Cui, N., Ren, J., Xu, T., Wang, S., Wang, M., Fang, H., and Yu, Y., „Prevalence of Azole-Resistant Aspergillus fumigatus is Highly Associated with Azole Fungicide Residues in the Fields”, Environmental Science & Technology, 2021, 55(5), 3041–3049, https://www.researchgate.net/publication/349087541_Prevalence_of_AzoleResistant_Aspergillus_fumigatus_is_Highly_Associated_with_Azole_Fungicide_Residues_in_the_Fields

(29)  Berger, S., El Chazli, Y., Babu, A.F., Coste, A.T., „Azole Resistance in Aspergillus fumigatus: A Consequence of Antifungal Use in Agriculture?”, Frontiers in Microbiology 2017; 8: 1024, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5461301/

(30)  https://huisarts.bsl.nl/levensbedreigende-schimmel-ontdekt-bij-kwart-coronapatienten-op-ic/

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

(32)  T-412/22. sz. PAN Europe kontra Bizottság ügy, https://curia.europa.eu/juris/fiche.jsf?id=T%3B412%3B22%3BRD%3B1%3BP%3B1%3BT2022%2F0412%2FP&nat=or&mat=or&pcs=Oor&jur=C%2CT%2CF&num=T412%252F22&for=&jge=&dates=&language=hu&pro=&cit=none%252CC%252CCJ%252CR%252C2008E%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252Ctrue%252Cfalse%252Cfalse&oqp=&td=%3BALL&avg=&lgrec=en&lg=&cid=13059188

---

| 2023.4.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 149/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 149/11

---

P9_TA(2022)0364

Románia és Bulgária schengeni térséghez történő csatlakozása

Az Európai Parlament 2022. október 18-i állásfoglalása Románia és Bulgária schengeni térséghez történő csatlakozásáról (2022/2852(RSP))

(2023/C 149/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyvre (11997D/PRO/02), |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyvre (11997D/PRO/02),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 67. cikkének (2) bekezdésére, amely kimondja, hogy az Uniónak egy, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget kell alkotnia, amely „biztosítja a személyek belső határokon történő ellenőrzések alóli mentességét”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 67. cikkének (2) bekezdésére, amely kimondja, hogy az Uniónak egy, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget kell alkotnia, amely „biztosítja a személyek belső határokon történő ellenőrzések alóli mentességét”,

| — | tekintettel az EUMSZ 21. cikkének (1) bekezdésére, amely kimondja, hogy minden uniós polgárnak joga van a tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 21. cikkének (1) bekezdésére, amely kimondja, hogy minden uniós polgárnak joga van a tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz,

| — | tekintettel a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, ezen belül annak 45. cikkére, amely rögzíti, hogy minden uniós polgárnak joga van a tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, ezen belül annak 45. cikkére, amely rögzíti, hogy minden uniós polgárnak joga van a tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz,

| — | tekintettel a schengeni vívmányok rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában történő teljes körű alkalmazásáról szóló, 2010. szeptember 29-i (14142/10) és 2011. július 8-i (14142/1/10) tanácsi határozattervezetek elfogadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni vívmányok rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában történő teljes körű alkalmazásáról szóló, 2010. szeptember 29-i (14142/10) és 2011. július 8-i (14142/1/10) tanácsi határozattervezetek elfogadására,

| — | tekintettel a schengeni vívmányok rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában történő teljes körű alkalmazásának keretéről szóló, 2011. december 7-i (14302/3/11) tanácsi határozattervezet elfogadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni vívmányok rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában történő teljes körű alkalmazásának keretéről szóló, 2011. december 7-i (14302/3/11) tanácsi határozattervezet elfogadására,

| — | tekintettel a schengeni vívmányok rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és a Romániában történő teljes körű alkalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről szóló, 2011. június 8-i jogalkotási állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni vívmányok rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és a Romániában történő teljes körű alkalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről szóló, 2011. június 8-i jogalkotási állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Bel- és Igazságügyi Tanács 2011. június 9-i és 10-i, 2011. szeptember 22-i és 23-i, 2012. október 25-i és 26-i, 2013. március 7-i és 8-i, valamint 2013. december 5-i és 6-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bel- és Igazságügyi Tanács 2011. június 9-i és 10-i, 2011. szeptember 22-i és 23-i, 2012. október 25-i és 26-i, 2013. március 7-i és 8-i, valamint 2013. december 5-i és 6-i következtetéseire,

| — | tekintettel Bulgáriának és Romániának a schengeni térséghez történő csatlakozásáról szóló, 2011. október 13-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel Bulgáriának és Romániának a schengeni térséghez történő csatlakozásáról szóló, 2011. október 13-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2011. december 9-i, valamint 2012. március 1-jei és 2-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2011. december 9-i, valamint 2012. március 1-jei és 2-i következtetéseire,

| — | tekintettel a schengeni vívmányok Vízuminformációs Rendszerre vonatkozó egyes rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában való hatályba léptetéséről szóló, 2017. október 12-i (EU) 2017/1908 tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni vívmányok Vízuminformációs Rendszerre vonatkozó egyes rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában való hatályba léptetéséről szóló, 2017. október 12-i (EU) 2017/1908 tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó fennmaradó rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában való hatályba léptetéséről szóló, 2018. június 25-i (EU) 2018/934 tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó fennmaradó rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában való hatályba léptetéséről szóló, 2018. június 25-i (EU) 2018/934 tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel „A teljeskörűen működő és reziliens schengeni térség kialakítására vonatkozó stratégia” című, 2021. június 2-i bizottsági közleményre (COM(2021)0277), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A teljeskörűen működő és reziliens schengeni térség kialakítására vonatkozó stratégia” című, 2021. június 2-i bizottsági közleményre (COM(2021)0277),

| — | tekintettel a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről szóló (EU) 2016/399 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2021)0891), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről szóló (EU) 2016/399 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2021)0891),

| — | tekintettel „A schengeni rendszer helyzetéről szóló 2022. évi jelentés” című, 2022. május 24-i bizottsági közleményre (COM(2022)0301), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A schengeni rendszer helyzetéről szóló 2022. évi jelentés” című, 2022. május 24-i bizottsági közleményre (COM(2022)0301),

| — | tekintettel a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és monitoringmechanizmus létrehozásáról és működéséről, valamint az 1053/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2022. június 9-i (EU) 2022/922 tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és monitoringmechanizmus létrehozásáról és működéséről, valamint az 1053/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2022. június 9-i (EU) 2022/922 tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a schengeni vívmányok rendelkezéseinek Horvátország általi teljes körű alkalmazásáról szóló, 2022. június 23-i tanácsi határozattervezetre (10624/22), |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni vívmányok rendelkezéseinek Horvátország általi teljes körű alkalmazásáról szóló, 2022. június 23-i tanácsi határozattervezetre (10624/22),

| — | tekintettel „a schengeni vívmányok rendelkezéseinek Bulgáriában és Romániában történő teljes körű alkalmazásáról: a belső szárazföldi, tengeri és légi határokon végzett ellenőrzések megszüntetéséről” szóló, 2018. december 11-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a schengeni vívmányok rendelkezéseinek Bulgáriában és Romániában történő teljes körű alkalmazásáról: a belső szárazföldi, tengeri és légi határokon végzett ellenőrzések megszüntetéséről” szóló, 2018. december 11-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a schengeni térségnek a Covid19-világjárvány kitörését követő helyzetéről szóló, 2020. június 19-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni térségnek a Covid19-világjárvány kitörését követő helyzetéről szóló, 2020. június 19-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a schengeni térség működéséről szóló éves jelentésről szóló, 2021. július 8-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni térség működéséről szóló éves jelentésről szóló, 2021. július 8-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel Bulgária és Románia 2007-ben, az Európai Unióhoz való csatlakozásakor elfogadta a schengeni vívmányokat; mivel Bulgária 2008-ban kiadta felkészültségi nyilatkozatát, amely szerint kész arra, hogy megkezdődjenek a schengeni államok szakértőiből álló schengeni értékelési munkacsoport (SCH-EVAL) értékelései; mivel Románia 2007-ben és 2008-ban kiadta felkészültségi nyilatkozatát, amely szerint kész arra, hogy megkezdődjenek a schengeni értékelési munkacsoport (SCH-EVAL) értékelései; |
| --- | --- |

A.

mivel Bulgária és Románia 2007-ben, az Európai Unióhoz való csatlakozásakor elfogadta a schengeni vívmányokat; mivel Bulgária 2008-ban kiadta felkészültségi nyilatkozatát, amely szerint kész arra, hogy megkezdődjenek a schengeni államok szakértőiből álló schengeni értékelési munkacsoport (SCH-EVAL) értékelései; mivel Románia 2007-ben és 2008-ban kiadta felkészültségi nyilatkozatát, amely szerint kész arra, hogy megkezdődjenek a schengeni értékelési munkacsoport (SCH-EVAL) értékelései;

| B. | mivel a Bulgáriával és Romániával kapcsolatos schengeni értékelési eljárások lezárultak, és mind a SCH-EVAL szakértők, mind pedig a Tanács 2011. június 9-i és 10-i következtetései megerősítették, hogy mindkét ország felkészült a schengeni vívmányok valamennyi rendelkezésének végrehajtására; mivel a Tanács 2011. július 8-án határozattervezetében ellenőrizte a schengeni vívmányok alkalmazásához szükséges feltételek teljesülését az összes területen, többek között az adatvédelem, a légi határok, a szárazföldi határok, a rendőrségi együttműködés, az adatvédelem, a Schengeni Információs Rendszer, a tengeri határok és a vízumok területén; mivel az Európai Unió külső határainak igazgatásával összefüggő kihíváson kívül a schengeni értékelési folyamat befejezése egyúttal azt is maga után vonta, hogy mindkét ország gyökeresen átalakítja határfelügyeleti rendszereit, és befektet a megerősített bűnüldözési kapacitásba; mivel a 2005-ös csatlakozási okmány értelmében a schengeni értékelési eljárások sikeres lezárása az egyetlen előfeltétele a schengeni vívmányok maradéktalan alkalmazásának, így többek között a belső szárazföldi, tengeri és légi határokon végzett ellenőrzések eltörlésének; mivel Románia és Bulgária schengeni térséghez való csatlakozásra való teljes körű felkészültségét mind az állam-és kormányfők a Tanácsban, mind pedig a Bizottság és a Parlament több alkalommal is elismerte, legutóbb a schengeni rendszer helyzetéről szóló, 2022. évi bizottsági jelentésben és a schengeni térség működéséről szóló éves jelentésről szóló, 2021. július 8-i parlamenti állásfoglalásban; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bulgáriával és Romániával kapcsolatos schengeni értékelési eljárások lezárultak, és mind a SCH-EVAL szakértők, mind pedig a Tanács 2011. június 9-i és 10-i következtetései megerősítették, hogy mindkét ország felkészült a schengeni vívmányok valamennyi rendelkezésének végrehajtására; mivel a Tanács 2011. július 8-án határozattervezetében ellenőrizte a schengeni vívmányok alkalmazásához szükséges feltételek teljesülését az összes területen, többek között az adatvédelem, a légi határok, a szárazföldi határok, a rendőrségi együttműködés, az adatvédelem, a Schengeni Információs Rendszer, a tengeri határok és a vízumok területén; mivel az Európai Unió külső határainak igazgatásával összefüggő kihíváson kívül a schengeni értékelési folyamat befejezése egyúttal azt is maga után vonta, hogy mindkét ország gyökeresen átalakítja határfelügyeleti rendszereit, és befektet a megerősített bűnüldözési kapacitásba; mivel a 2005-ös csatlakozási okmány értelmében a schengeni értékelési eljárások sikeres lezárása az egyetlen előfeltétele a schengeni vívmányok maradéktalan alkalmazásának, így többek között a belső szárazföldi, tengeri és légi határokon végzett ellenőrzések eltörlésének; mivel Románia és Bulgária schengeni térséghez való csatlakozásra való teljes körű felkészültségét mind az állam-és kormányfők a Tanácsban, mind pedig a Bizottság és a Parlament több alkalommal is elismerte, legutóbb a schengeni rendszer helyzetéről szóló, 2022. évi bizottsági jelentésben és a schengeni térség működéséről szóló éves jelentésről szóló, 2021. július 8-i parlamenti állásfoglalásban;

| C. | mivel a Tanács 2010. szeptember 29-én határozattervezetében javasolta a schengeni vívmányok teljes körű alkalmazását Bulgáriában és Romániában, valamint a belső szárazföldi, tengeri és légi határokon végzett ellenőrzések megszüntetését; mivel a Parlament 2011. június 8-i jogalkotási állásfoglalásában jóváhagyta ezt a határozatot, és felkérte a Tanácsot, hogy ismét konzultáljon a Parlamenttel, ha azt lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

C.

mivel a Tanács 2010. szeptember 29-én határozattervezetében javasolta a schengeni vívmányok teljes körű alkalmazását Bulgáriában és Romániában, valamint a belső szárazföldi, tengeri és légi határokon végzett ellenőrzések megszüntetését; mivel a Parlament 2011. június 8-i jogalkotási állásfoglalásában jóváhagyta ezt a határozatot, és felkérte a Tanácsot, hogy ismét konzultáljon a Parlamenttel, ha azt lényegesen módosítani kívánja;

| D. | mivel a Bel- és Igazságügyi Tanács által hozott tanácsi határozat elfogadását többször elhalasztották; |
| --- | --- |

D.

mivel a Bel- és Igazságügyi Tanács által hozott tanácsi határozat elfogadását többször elhalasztották;

| E. | mivel a Tanács 2017. október 12-i határozatával Bulgária és Románia passzív hozzáférést kapott a Vízuminformációs Rendszerhez; mivel a Tanács 2018. április 18-i határozattervezetében javaslatot tett a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó fennmaradó rendelkezéseinek mindkét országban történő teljes körű alkalmazására; |
| --- | --- |

E.

mivel a Tanács 2017. október 12-i határozatával Bulgária és Románia passzív hozzáférést kapott a Vízuminformációs Rendszerhez; mivel a Tanács 2018. április 18-i határozattervezetében javaslatot tett a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó fennmaradó rendelkezéseinek mindkét országban történő teljes körű alkalmazására;

| F. | mivel sem a 2005. évi csatlakozási okmány, sem a schengeni értékelési mechanizmus nem rendelkezik eltérő időkeretekről a belső szárazföldi, tengeri és légi határokon végzett ellenőrzések megszüntetése tekintetében; mivel a schengeni térség valamennyi korábbi bővítését egyetlen jogi aktussal hajtották végre; |
| --- | --- |

F.

mivel sem a 2005. évi csatlakozási okmány, sem a schengeni értékelési mechanizmus nem rendelkezik eltérő időkeretekről a belső szárazföldi, tengeri és légi határokon végzett ellenőrzések megszüntetése tekintetében; mivel a schengeni térség valamennyi korábbi bővítését egyetlen jogi aktussal hajtották végre;

| G. | mivel a Tanács konzultált a Parlamenttel a schengeni vívmányok rendelkezéseinek Horvátország általi teljes körű alkalmazásáról szóló határozattervezetéről (10624/22); mivel a Parlamentben folyamatban van az említett tanácsi határozattervezettel kapcsolatos munka; |
| --- | --- |

G.

mivel a Tanács konzultált a Parlamenttel a schengeni vívmányok rendelkezéseinek Horvátország általi teljes körű alkalmazásáról szóló határozattervezetéről (10624/22); mivel a Parlamentben folyamatban van az említett tanácsi határozattervezettel kapcsolatos munka;

| H. | mivel a schengeni térség egyedülálló megállapodás, és az Európai Unió egyik legnagyobb vívmánya, amely megkönnyíti a személyek belső határellenőrzések nélküli szabad mozgását a schengeni térségen belül; mivel ezt különböző kompenzációs intézkedések révén tették lehetővé, ilyen például a Schengeni Információs Rendszer létrehozása (az információcsere megerősítése érdekében), valamint egy értékelési mechanizmus létrehozása abból a célból, hogy ellenőrizzék a schengeni vívmányok tagállamok általi végrehajtását, illetve megerősítsék a schengeni térség működésébe vetett kölcsönös bizalmat; |
| --- | --- |

H.

mivel a schengeni térség egyedülálló megállapodás, és az Európai Unió egyik legnagyobb vívmánya, amely megkönnyíti a személyek belső határellenőrzések nélküli szabad mozgását a schengeni térségen belül; mivel ezt különböző kompenzációs intézkedések révén tették lehetővé, ilyen például a Schengeni Információs Rendszer létrehozása (az információcsere megerősítése érdekében), valamint egy értékelési mechanizmus létrehozása abból a célból, hogy ellenőrizzék a schengeni vívmányok tagállamok általi végrehajtását, illetve megerősítsék a schengeni térség működésébe vetett kölcsönös bizalmat;

| I. | mivel a schengeni térséghez tartozó valamennyi tagállam köteles megfelelni a schengeni vívmányoknak, többek között a Schengeni határellenőrzési kódex 4. cikke szerinti alapvető jogok tekintetében (9); |
| --- | --- |

I.

mivel a schengeni térséghez tartozó valamennyi tagállam köteles megfelelni a schengeni vívmányoknak, többek között a Schengeni határellenőrzési kódex 4. cikke szerinti alapvető jogok tekintetében (9);

| J. | mivel az Unióban a belső határellenőrzések fenntartása, valamint azok visszaállítása a schengeni térségben rendkívül negatívan hat az európai polgárok és mindazok életére, akik az Unión belüli szabad mozgás elvének előnyeit élvezik – különös tekintettel az utazó munkavállalókra –, és súlyosan aláássa az európai intézményekbe és integrációba vetett bizalmukat; mivel ez közvetlen működési és beruházási költségekkel jár a határt átlépő és utazó munkavállalók, a turisták, a közúti árufuvarozók és a közigazgatások számára, ami negatív hatást gyakorol a tagállamok gazdaságára és az EU belső piacának működésére, továbbá a környezetre is a határátkelők előtt tömegesen feltorlódó kamionok kibocsátása miatt; mivel a belső határellenőrzések fenntartása Bulgáriában és Romániában káros hatást gyakorol különösen az unión belüli egyenlőség és megkülönböztetésmentesség elvének érvényesülésére, az e két tagállamból származó és oda irányuló kereskedelemre és árufuvarozásra, valamint a legnagyobbak közé tartozó dél-európai polgári hajózási és teherkikötők bejövő és kimenő szállítási műveleteire, ami bevételkiesést és többletkiadásokat jelent számukra; |
| --- | --- |

J.

mivel az Unióban a belső határellenőrzések fenntartása, valamint azok visszaállítása a schengeni térségben rendkívül negatívan hat az európai polgárok és mindazok életére, akik az Unión belüli szabad mozgás elvének előnyeit élvezik – különös tekintettel az utazó munkavállalókra –, és súlyosan aláássa az európai intézményekbe és integrációba vetett bizalmukat; mivel ez közvetlen működési és beruházási költségekkel jár a határt átlépő és utazó munkavállalók, a turisták, a közúti árufuvarozók és a közigazgatások számára, ami negatív hatást gyakorol a tagállamok gazdaságára és az EU belső piacának működésére, továbbá a környezetre is a határátkelők előtt tömegesen feltorlódó kamionok kibocsátása miatt; mivel a belső határellenőrzések fenntartása Bulgáriában és Romániában káros hatást gyakorol különösen az unión belüli egyenlőség és megkülönböztetésmentesség elvének érvényesülésére, az e két tagállamból származó és oda irányuló kereskedelemre és árufuvarozásra, valamint a legnagyobbak közé tartozó dél-európai polgári hajózási és teherkikötők bejövő és kimenő szállítási műveleteire, ami bevételkiesést és többletkiadásokat jelent számukra;

| K. | mivel a schengeni vívmányok rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában történő teljes körű alkalmazása megerősítené a schengeni térséget, és előmozdítaná azt, hogy a schengeni térségen belül minden polgár egyenlő jogokat élvezzen; |
| --- | --- |

K.

mivel a schengeni vívmányok rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában történő teljes körű alkalmazása megerősítené a schengeni térséget, és előmozdítaná azt, hogy a schengeni térségen belül minden polgár egyenlő jogokat élvezzen;

| 1. | emlékeztet arra, hogy Bulgária és Románia már 2011-ben teljesítette a schengeni vívmányok teljes körű alkalmazásához szükséges valamennyi feltételt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megdöbbentőnek tartja, hogy a Tanács az azóta eltelt 11 év folyamán nem volt képes határozatot hozni a schengeni vívmányok Bulgáriában és Romániában történő teljes körű alkalmazásáról annak ellenére, hogy mind a Bizottság, mind a Parlament többször felszólította erre; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megismétli, hogy régóta fennálló és a 2018. december 11-i állásfoglalásában is hangsúlyozott álláspontjával összhangban támogatja a schengeni vívmányok Bulgáriára és Romániára való teljes körű alkalmazását; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli, hogy Románia és Bulgária hajlandó önként tényfeltáró küldöttséget fogadni annak ellenére, hogy már eleget tettek valamennyi jogi követelménynek, és nincs ok további értékelésre, ami részükről a lojális együttműködés és a kölcsönös bizalom elvének kifejezése; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sürgeti a Tanácsot, hogy tegyen meg minden szükséges lépést annak érdekében, hogy 2022 végéig elfogadja a schengeni vívmányok rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságra és Romániára történő teljes körű alkalmazásáról szóló határozatát, ezáltal biztosítva, hogy 2023 elején mindkét tagállam esetében valamennyi belső határon megszűnjön a személyek ellenőrzése; |
| --- | --- |

5.

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  HL C 380. E, 2012.12.11., 160. o.

(2)  HL C 94. E, 2013.4.3., 13. o.

(3)  HL L 269., 2017.10.19., 39. o.

(4)  HL L 165., 2018.7.2., 37. o.

(5)  HL L 160., 2022.6.15., 1. o.

(6)  HL C 388., 2020.11.13., 18. o.

(7)  HL C 362., 2021.9.8., 77. o.

(8)  HL C 99., 2022.3.1., 158. o.

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/399 rendelete (2016. március 9.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határellenőrzési kódex) (HL L 77., 2016.3.23., 1. o.).

---

2022. október 20., csütörtök

| 2023.4.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 149/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 149/15

---

P9_TA(2022)0371

A jogállamiság helyzete Máltán öt évvel Daphne Caruana Galizia meggyilkolása után

Az Európai Parlament 2022. október 20-i állásfoglalása a jogállamiság helyzetéről Máltán, öt évvel Daphne Caruana Galizia meggyilkolása után (2022/2866(RSP))

(2023/C 149/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 4., 5., 6., 7., 9. és 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 4., 5., 6., 7., 9. és 10. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 20. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 20. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 6., 7., 8., 10., 11., 12. és 47. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 6., 7., 8., 10., 11., 12. és 47. cikkére,

| — | tekintettel a jogállamiság máltai helyzetéről szóló, 2017. november 15-i (1), 2019. március 28-i (2), 2019. december 16-i (3) és 2021. április 29-i (4) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogállamiság máltai helyzetéről szóló, 2017. november 15-i (1), 2019. március 28-i (2), 2019. december 16-i (3) és 2021. április 29-i (4) állásfoglalására,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságnak a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok nyomon követésével foglalkozó csoportja által 2017. november 15. óta tartott meghallgatásokra és eszmecserékre, valamint az azóta tett küldöttségi látogatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságnak a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok nyomon követésével foglalkozó csoportja által 2017. november 15. óta tartott meghallgatásokra és eszmecserékre, valamint az azóta tett küldöttségi látogatásokra,

| — | tekintettel a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok nyomon követésével foglalkozó csoport elnöke és Málta miniszterelnöke közötti levélváltásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok nyomon követésével foglalkozó csoport elnöke és Málta miniszterelnöke közötti levélváltásokra,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének „Daphne Caruana Galizia meggyilkolása és a jogállamiság Máltán és azon túl: a teljes igazság kibontakozásának biztosítása” című, 2019. június 26-i 2293 (2019) sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének „Daphne Caruana Galizia meggyilkolása és a jogállamiság Máltán és azon túl: a teljes igazság kibontakozásának biztosítása” című, 2019. június 26-i 2293 (2019) sz. határozatára,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 2293 (2019) sz. határozatát követő intézkedésekről szóló, a Parlamenti Közgyűlés Jogi és Emberi Jogi Bizottsága által 2020. december 8-án jóváhagyott jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 2293 (2019) sz. határozatát követő intézkedésekről szóló, a Parlamenti Közgyűlés Jogi és Emberi Jogi Bizottsága által 2020. december 8-án jóváhagyott jelentésre,

| — | tekintettel a Velencei Bizottság 993/2020. számú, 2020. október 8-i véleményére a CDL-AD(2020)006 vélemény tárgyát képező jogalkotási javaslatokat végrehajtó tíz jogi aktusról és törvényjavaslatról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Velencei Bizottság 993/2020. számú, 2020. október 8-i véleményére a CDL-AD(2020)006 vélemény tárgyát képező jogalkotási javaslatokat végrehajtó tíz jogi aktusról és törvényjavaslatról,

| — | tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának a 2021. október 11–16. közötti máltai látogatását követő jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának a 2021. október 11–16. közötti máltai látogatását követő jelentésére,

| — | tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának Málta miniszterelnökéhez intézett, 2022. szeptember 23-i levelére és Málta miniszterelnökének 2022. október 4-i válaszára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának Málta miniszterelnökéhez intézett, 2022. szeptember 23-i levelére és Málta miniszterelnökének 2022. október 4-i válaszára,

| — | tekintettel a Bizottság 2022. évi jogállamisági jelentésére (COM(2022)0500), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2022. évi jogállamisági jelentésére (COM(2022)0500),

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság (LIBE) jogállamisággal foglalkozó küldöttségének 2022. május 23–25. között, Vallettában (Málta) tett látogatását követő kiküldetési jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság (LIBE) jogállamisággal foglalkozó küldöttségének 2022. május 23–25. között, Vallettában (Málta) tett látogatását követő kiküldetési jelentésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Unió az EUSZ 2. cikkében rögzített közös értékeken, vagyis az emberi méltóság tiszteletben tartásának és a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – köztük a kisebbségekhez tartozó személyek jogai – tiszteletben tartásának értékein alapul, amelyek az uniós tagállamok közös értékei, és amelyeket az uniós tagjelölt országoknak a koppenhágai kritériumok részeként, az Unióhoz való csatlakozás érdekében tiszteletben kell tartaniuk, továbbá amelyeket nem lehet a csatlakozás után figyelmen kívül hagyni vagy újraértelmezni; mivel a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok egymást kölcsönösen erősítő értékek, amelyek sérelme rendszerszintű fenyegetést jelenthet az Unióra, valamint a polgárok jogaira és szabadságaira nézve; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió az EUSZ 2. cikkében rögzített közös értékeken, vagyis az emberi méltóság tiszteletben tartásának és a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – köztük a kisebbségekhez tartozó személyek jogai – tiszteletben tartásának értékein alapul, amelyek az uniós tagállamok közös értékei, és amelyeket az uniós tagjelölt országoknak a koppenhágai kritériumok részeként, az Unióhoz való csatlakozás érdekében tiszteletben kell tartaniuk, továbbá amelyeket nem lehet a csatlakozás után figyelmen kívül hagyni vagy újraértelmezni; mivel a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok egymást kölcsönösen erősítő értékek, amelyek sérelme rendszerszintű fenyegetést jelenthet az Unióra, valamint a polgárok jogaira és szabadságaira nézve;

| B. | mivel a jogállamiság, valamint a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságok, illetve az uniós szerződésekben és a nemzetközi emberi jogi eszközökben rögzített értékek és elvek tiszteletben tartása az Unió és a tagállamok kötelessége, amelynek eleget kell tenni; |
| --- | --- |

B.

mivel a jogállamiság, valamint a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságok, illetve az uniós szerződésekben és a nemzetközi emberi jogi eszközökben rögzített értékek és elvek tiszteletben tartása az Unió és a tagállamok kötelessége, amelynek eleget kell tenni;

| C. | mivel a Charta az elsődleges uniós jog része; mivel a Charta 11. cikke és az emberi jogok európai egyezményének (EJEE) 10. cikke rögzíti a véleménynyilvánítás szabadságát, valamint a tömegtájékoztatás szabadságát és sokszínűségét; |
| --- | --- |

C.

mivel a Charta az elsődleges uniós jog része; mivel a Charta 11. cikke és az emberi jogok európai egyezményének (EJEE) 10. cikke rögzíti a véleménynyilvánítás szabadságát, valamint a tömegtájékoztatás szabadságát és sokszínűségét;

| D. | mivel az EUSZ 19. cikkének (1) bekezdése, a Charta 47. cikke és az EJEE 6. cikke rögzíti az igazságszolgáltatás függetlenségét, amely alapvető követelmény a hatalmi ágak szétválasztásának demokratikus elve tekintetében; |
| --- | --- |

D.

mivel az EUSZ 19. cikkének (1) bekezdése, a Charta 47. cikke és az EJEE 6. cikke rögzíti az igazságszolgáltatás függetlenségét, amely alapvető követelmény a hatalmi ágak szétválasztásának demokratikus elve tekintetében;

| E. | mivel az újságírók – különösen, de nem kizárólag az oknyomozó újságírók – ellen mind az Unióban, mind az Unión kívül egyre több úgynevezett „közéleti részvételt akadályozó stratégiai pert” indítanak, amelyek célja kizárólag munkájuk meghiúsítása, a nyilvános ellenőrzés elkerülése és a hatóságok elszámoltatásának megakadályozása; mivel ez elrettentő hatással van a tömegtájékoztatás szabadságára; |
| --- | --- |

E.

mivel az újságírók – különösen, de nem kizárólag az oknyomozó újságírók – ellen mind az Unióban, mind az Unión kívül egyre több úgynevezett „közéleti részvételt akadályozó stratégiai pert” indítanak, amelyek célja kizárólag munkájuk meghiúsítása, a nyilvános ellenőrzés elkerülése és a hatóságok elszámoltatásának megakadályozása; mivel ez elrettentő hatással van a tömegtájékoztatás szabadságára;

| F. | mivel a tagállamoknak ösztönözniük kell a korai előrejelző és gyorsreagálási mechanizmusok létrehozását annak biztosítása érdekében, hogy az újságírók és más médiaszereplők azonnal igénybe vehessék a védelmi intézkedéseket, amikor fenyegetik őket; mivel az ilyen mechanizmusoknak a civil társadalom érdemi felügyelete alatt kell működniük, és garantálniuk kell a visszaélést bejelentő személyek és a névtelenséget kérő források védelmét; |
| --- | --- |

F.

mivel a tagállamoknak ösztönözniük kell a korai előrejelző és gyorsreagálási mechanizmusok létrehozását annak biztosítása érdekében, hogy az újságírók és más médiaszereplők azonnal igénybe vehessék a védelmi intézkedéseket, amikor fenyegetik őket; mivel az ilyen mechanizmusoknak a civil társadalom érdemi felügyelete alatt kell működniük, és garantálniuk kell a visszaélést bejelentő személyek és a névtelenséget kérő források védelmét;

| G. | mivel a büntetlenség elkerülése érdekében a tagállamok kötelesek minden szükséges lépést megtenni, hogy az újságírók és más médiaszereplők elleni bűncselekmények elkövetőit bíróság elé állítsák; mivel a nyomozásoknak és büntetőeljárásoknak figyelembe kell venniük az e bűncselekményekben betöltött valamennyi különféle – tényleges és potenciális – szerepet, így például az értelmi szerzők, a felbujtók, az elkövetők és a bűnrészesek szerepét, valamint az egyes szerepekből eredő büntetőjogi felelősséget; |
| --- | --- |

G.

mivel a büntetlenség elkerülése érdekében a tagállamok kötelesek minden szükséges lépést megtenni, hogy az újságírók és más médiaszereplők elleni bűncselekmények elkövetőit bíróság elé állítsák; mivel a nyomozásoknak és büntetőeljárásoknak figyelembe kell venniük az e bűncselekményekben betöltött valamennyi különféle – tényleges és potenciális – szerepet, így például az értelmi szerzők, a felbujtók, az elkövetők és a bűnrészesek szerepét, valamint az egyes szerepekből eredő büntetőjogi felelősséget;

| H. | mivel a máltai Daphne Caruana Galizia korrupcióellenes oknyomozó újságírót és bloggert 2017. október 16-án egy autóba rejtett pokolgéppel elkövetett merénylet során meggyilkolták; mivel Daphne Caruana Galizia zaklatás és számos fenyegetés célpontja volt fenyegető telefonhívások, levelek és szöveges üzenetek formájában, a házát pedig felgyújtották; mivel a magát bérgyilkosnak valló személy 2021. március 16-án arról tett tanúvallomást a bíróságon, hogy két évvel Daphne Caruana Galizia meggyilkolása előtt már volt egy korábbi, ettől független terv egy AK-47-es puskával történő meggyilkolására; mivel tárgyalásuk első napján, 2022. október 14-én a másik két vádlott férfi bűnösnek vallotta magát a bíróságon, és 40 év börtönbüntetésre ítélték őket; |
| --- | --- |

H.

mivel a máltai Daphne Caruana Galizia korrupcióellenes oknyomozó újságírót és bloggert 2017. október 16-án egy autóba rejtett pokolgéppel elkövetett merénylet során meggyilkolták; mivel Daphne Caruana Galizia zaklatás és számos fenyegetés célpontja volt fenyegető telefonhívások, levelek és szöveges üzenetek formájában, a házát pedig felgyújtották; mivel a magát bérgyilkosnak valló személy 2021. március 16-án arról tett tanúvallomást a bíróságon, hogy két évvel Daphne Caruana Galizia meggyilkolása előtt már volt egy korábbi, ettől független terv egy AK-47-es puskával történő meggyilkolására; mivel tárgyalásuk első napján, 2022. október 14-én a másik két vádlott férfi bűnösnek vallotta magát a bíróságon, és 40 év börtönbüntetésre ítélték őket;

| I. | mivel a máltai hatóságok által vezetett és az Europol által támogatott gyilkossági nyomozások eredményeként több gyanúsítottat azonosítottak, vád alá helyeztek és ellenük jelenleg is bírósági eljárás van folyamatban, beleértve a gyilkosság egyik potenciális fő kitervelőjét, a dubaji székhelyű 17 Black Ltd. vállalat tulajdonosát, aki korábban a Málta villamosenergia-termelésének nagy részét biztosító ElectroGas Malta Ltd. igazgatósági tagja volt, és akit 2019. november 20-án letartóztattak, amint éppen megkísérelt elmenekülni Máltáról; mivel a nyomozásokban az Egyesült Államok Szövetségi Nyomozóirodája (FBI) is részt vett; |
| --- | --- |

I.

mivel a máltai hatóságok által vezetett és az Europol által támogatott gyilkossági nyomozások eredményeként több gyanúsítottat azonosítottak, vád alá helyeztek és ellenük jelenleg is bírósági eljárás van folyamatban, beleértve a gyilkosság egyik potenciális fő kitervelőjét, a dubaji székhelyű 17 Black Ltd. vállalat tulajdonosát, aki korábban a Málta villamosenergia-termelésének nagy részét biztosító ElectroGas Malta Ltd. igazgatósági tagja volt, és akit 2019. november 20-án letartóztattak, amint éppen megkísérelt elmenekülni Máltáról; mivel a nyomozásokban az Egyesült Államok Szövetségi Nyomozóirodája (FBI) is részt vett;

| J. | mivel az Egyesült Arab Emírségeket olyan, állítólagosan korrupcióhoz kapcsolódó ügyletek elfedésére használták fel, amelyeket Daphne Caruana Galizia leplezett le a meggyilkolása idején; |
| --- | --- |

J.

mivel az Egyesült Arab Emírségeket olyan, állítólagosan korrupcióhoz kapcsolódó ügyletek elfedésére használták fel, amelyeket Daphne Caruana Galizia leplezett le a meggyilkolása idején;

| K. | mivel a dubaji székhelyű 17 Black Ltd.-t olyan társaságként jegyezték be, amely pénzeszközöket juttatott a korábbi máltai miniszterelnök egykori kabinetfőnöke és a korábbi idegenforgalmi miniszter – előzőleg energiaügyi miniszter – tulajdonában álló panamai székhelyű vállalatoknak; mivel a 17 Black Ltd. és számos máltai állami projekt közötti kapcsolatok leleplezése továbbra is folytatódik; |
| --- | --- |

K.

mivel a dubaji székhelyű 17 Black Ltd.-t olyan társaságként jegyezték be, amely pénzeszközöket juttatott a korábbi máltai miniszterelnök egykori kabinetfőnöke és a korábbi idegenforgalmi miniszter – előzőleg energiaügyi miniszter – tulajdonában álló panamai székhelyű vállalatoknak; mivel a 17 Black Ltd. és számos máltai állami projekt közötti kapcsolatok leleplezése továbbra is folytatódik;

| L. | mivel az Egyesült Államok Külügyminisztériuma jelentős korrupcióban való részvételük miatt jegyzékbe vette a korábbi máltai miniszterelnök egykori kabinetfőnökét és a korábbi idegenforgalmi minisztert – előzőleg energiaügyi minisztert – és családjaikat, akik számára így megtiltották az Egyesült Államokba való belépést; |
| --- | --- |

L.

mivel az Egyesült Államok Külügyminisztériuma jelentős korrupcióban való részvételük miatt jegyzékbe vette a korábbi máltai miniszterelnök egykori kabinetfőnökét és a korábbi idegenforgalmi minisztert – előzőleg energiaügyi minisztert – és családjaikat, akik számára így megtiltották az Egyesült Államokba való belépést;

| M. | mivel Daphne Caruana Galizia feltárta, hogy a Pilatus Bankot gyakran választották olyan gyanús ügyletek lebonyolítására, amelyekben máltai és azeri kiemelt közszereplők vettek részt; mivel a máltai rendőrfőkapitány 2020 augusztusában nyilvánosan bejelentette, hogy a Pilatus Banknál elkövetett bűncselekményekben részt vevők ellen hamarosan vádat emelnek; mivel 26 hónappal később csak egy személy ellen emeltek vádat, és a nyomozás a jelek szerint elakadt; mivel az érintett személyek szabadon ki- és beutazhattak az országból/országba annak ellenére, hogy elfogatóparancsot adtak ki ellenük; mivel a máltai szerencsejáték-hatóság egyik korábbi, megfelelésért felelős tisztviselője számára engedélyezték, hogy elhagyja Máltát, amikor a volt máltai miniszterelnökkel nyaralni utazott, annak ellenére, hogy európai elfogatóparancs volt érvényben ellene, majd Olaszországba érkezésekor elfogták; |
| --- | --- |

M.

mivel Daphne Caruana Galizia feltárta, hogy a Pilatus Bankot gyakran választották olyan gyanús ügyletek lebonyolítására, amelyekben máltai és azeri kiemelt közszereplők vettek részt; mivel a máltai rendőrfőkapitány 2020 augusztusában nyilvánosan bejelentette, hogy a Pilatus Banknál elkövetett bűncselekményekben részt vevők ellen hamarosan vádat emelnek; mivel 26 hónappal később csak egy személy ellen emeltek vádat, és a nyomozás a jelek szerint elakadt; mivel az érintett személyek szabadon ki- és beutazhattak az országból/országba annak ellenére, hogy elfogatóparancsot adtak ki ellenük; mivel a máltai szerencsejáték-hatóság egyik korábbi, megfelelésért felelős tisztviselője számára engedélyezték, hogy elhagyja Máltát, amikor a volt máltai miniszterelnökkel nyaralni utazott, annak ellenére, hogy európai elfogatóparancs volt érvényben ellene, majd Olaszországba érkezésekor elfogták;

| N. | mivel a Mossack-Fonsecához kötődő – már nem működő – Nexia BT vállalat két partnere ellen, akikről Daphne Caruana Galizia és a panamai dokumentumok feltárták, hogy a korrupciót elősegítő pénzmosási struktúrákat alakítottak ki, csupán néhány, velük kapcsolatos állítás miatt emeltek vádat, figyelmen kívül hagyva az ElectroGas-botrányt; |
| --- | --- |

N.

mivel a Mossack-Fonsecához kötődő – már nem működő – Nexia BT vállalat két partnere ellen, akikről Daphne Caruana Galizia és a panamai dokumentumok feltárták, hogy a korrupciót elősegítő pénzmosási struktúrákat alakítottak ki, csupán néhány, velük kapcsolatos állítás miatt emeltek vádat, figyelmen kívül hagyva az ElectroGas-botrányt;

| O. | mivel az ElectroGas Malta Ltd. és a máltai kormány között létrejött, a cseppfolyósított földgázzal való ellátás biztonságáról szóló megállapodást, amelyet a korábbi idegenforgalmi miniszter – aki akkoriban, 2015-ben energiaügyi miniszter volt – írt alá, éveken át titokban tartották, és az csak 2022 szeptemberében került napvilágra a Daphne Caruana Galizia Alapítvány és egy médiaorgánum útján; mivel a jelenlegi főügyészt bírálták amiatt, hogy elősegítette e szerződés aláírását anélkül, hogy a kabinettől vagy a parlamenttől korábbi főügyész-helyettesként további jóváhagyást kapott volna; mivel meggyilkolása idején Daphne Caruana Galizia az ElectroGas Malta Ltd. egyik nagy belső dokumentumállományát vizsgálta; |
| --- | --- |

O.

mivel az ElectroGas Malta Ltd. és a máltai kormány között létrejött, a cseppfolyósított földgázzal való ellátás biztonságáról szóló megállapodást, amelyet a korábbi idegenforgalmi miniszter – aki akkoriban, 2015-ben energiaügyi miniszter volt – írt alá, éveken át titokban tartották, és az csak 2022 szeptemberében került napvilágra a Daphne Caruana Galizia Alapítvány és egy médiaorgánum útján; mivel a jelenlegi főügyészt bírálták amiatt, hogy elősegítette e szerződés aláírását anélkül, hogy a kabinettől vagy a parlamenttől korábbi főügyész-helyettesként további jóváhagyást kapott volna; mivel meggyilkolása idején Daphne Caruana Galizia az ElectroGas Malta Ltd. egyik nagy belső dokumentumállományát vizsgálta;

| P. | mivel az egyik állítólagos bűnrészes elmondása és a bírósági eljárás során bemutatott egyes felvételek szerint a korábbi máltai miniszterelnök egykori kabinetfőnöke is érintett volt a gyilkosság megtervezésében és finanszírozásában; mivel 2021. március 20-án egy másik ügyben – amely Daphne Caruana Galizia munkájának tárgyát képezte – letartóztatták és számos üzleti partnerével együtt őt is pénzmosással, csalással, korrupcióval és hamisítással vádolták meg; |
| --- | --- |

P.

mivel az egyik állítólagos bűnrészes elmondása és a bírósági eljárás során bemutatott egyes felvételek szerint a korábbi máltai miniszterelnök egykori kabinetfőnöke is érintett volt a gyilkosság megtervezésében és finanszírozásában; mivel 2021. március 20-án egy másik ügyben – amely Daphne Caruana Galizia munkájának tárgyát képezte – letartóztatták és számos üzleti partnerével együtt őt is pénzmosással, csalással, korrupcióval és hamisítással vádolták meg;

| Q. | mivel Daphne Caruana Galizia meggyilkolásával kapcsolatban 2019 végén nyilvános független vizsgálat indult, amely 2021. július 29-én zárult le; mivel a nyilvános vizsgálóbizottság jelentést tett közzé, amely következtetéseket és ajánlásokat tartalmazott a jogállamiság megerősítéséről, a sajtószabadság tiszteletben tartásáról, a véleménynyilvánítás szabadságáról és az újságírók védelméről, az alkotmányos szintű jogi reformról, valamint a tömegtájékoztatás szabadságára vonatkozó jogalkotási javaslatokról; mivel a bizottság azt is megállapította, hogy „bár nincs bizonyíték arra, hogy az állam mint olyan szerepet játszott volna Caruana Galizia asszony meggyilkolásában, (...) az államnak kell felelősséget vállalnia a gyilkosságért, amiért megteremtette a büntetlenség légkörét, amely a Castille (5)-közigazgatás magját képező, legmagasabb szintekről eredt és szivárgott be más szervezetekbe is, például a szabályozó intézményekbe és a rendőrségbe, ami a jogállamiság összeomlásához vezetett”; |
| --- | --- |

Q.

mivel Daphne Caruana Galizia meggyilkolásával kapcsolatban 2019 végén nyilvános független vizsgálat indult, amely 2021. július 29-én zárult le; mivel a nyilvános vizsgálóbizottság jelentést tett közzé, amely következtetéseket és ajánlásokat tartalmazott a jogállamiság megerősítéséről, a sajtószabadság tiszteletben tartásáról, a véleménynyilvánítás szabadságáról és az újságírók védelméről, az alkotmányos szintű jogi reformról, valamint a tömegtájékoztatás szabadságára vonatkozó jogalkotási javaslatokról; mivel a bizottság azt is megállapította, hogy „bár nincs bizonyíték arra, hogy az állam mint olyan szerepet játszott volna Caruana Galizia asszony meggyilkolásában, (...) az államnak kell felelősséget vállalnia a gyilkosságért, amiért megteremtette a büntetlenség légkörét, amely a Castille (5)-közigazgatás magját képező, legmagasabb szintekről eredt és szivárgott be más szervezetekbe is, például a szabályozó intézményekbe és a rendőrségbe, ami a jogállamiság összeomlásához vezetett”;

| R. | mivel a máltai kormány számos reformot javasolt ezen ajánlások némelyikének megvalósítása érdekében, többek között a tömegtájékoztatás szabadságának megerősítésére irányuló jogszabálytervezetet és a közéleti részvételt akadályozó stratégiai perek elleni törvényre irányuló javaslatot; mivel a máltai igazságszolgáltatási rendszer 2020-ban megkezdett reformjainak végrehajtása továbbra is folyamatban van; |
| --- | --- |

R.

mivel a máltai kormány számos reformot javasolt ezen ajánlások némelyikének megvalósítása érdekében, többek között a tömegtájékoztatás szabadságának megerősítésére irányuló jogszabálytervezetet és a közéleti részvételt akadályozó stratégiai perek elleni törvényre irányuló javaslatot; mivel a máltai igazságszolgáltatási rendszer 2020-ban megkezdett reformjainak végrehajtása továbbra is folyamatban van;

| S. | mivel a legutóbbi Médiapluralizmus Monitor a máltai médiapluralizmust fenyegető általános kockázatot „közepesnek” minősítette, a szerkesztői autonómiát és a politikai függetlenséget fenyegető kockázatot viszont „magasnak”; |
| --- | --- |

S.

mivel a legutóbbi Médiapluralizmus Monitor a máltai médiapluralizmust fenyegető általános kockázatot „közepesnek” minősítette, a szerkesztői autonómiát és a politikai függetlenséget fenyegető kockázatot viszont „magasnak”;

| T. | mivel a The Shift News máltai hírszolgáltatóval szemben a hatóságok 40 különálló keresetet nyújtottak be a közkiadások és a független média kapcsolatára vonatkozó, a tájékozódás szabadságán alapuló kérelmek miatt; |
| --- | --- |

T.

mivel a The Shift News máltai hírszolgáltatóval szemben a hatóságok 40 különálló keresetet nyújtottak be a közkiadások és a független média kapcsolatára vonatkozó, a tájékozódás szabadságán alapuló kérelmek miatt;

| U. | mivel az Unió helyzetéről szóló 2021. évi beszédben a máltai hatóságok által végrehajtott igazságügyi reformot is megemlítették; |
| --- | --- |

U.

mivel az Unió helyzetéről szóló 2021. évi beszédben a máltai hatóságok által végrehajtott igazságügyi reformot is megemlítették;

| V. | mivel a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni intézkedések értékelését vizsgáló szakértői bizottság (Moneyval) elismerte, hogy Málta jelentős előrehaladást ért el a Pénzügyi Akció Munkacsoport normáinak való megfelelés terén, Máltát megfelelőnek ítélte és 12 hónap elteltével törölte a szürke listáról; |
| --- | --- |

V.

mivel a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni intézkedések értékelését vizsgáló szakértői bizottság (Moneyval) elismerte, hogy Málta jelentős előrehaladást ért el a Pénzügyi Akció Munkacsoport normáinak való megfelelés terén, Máltát megfelelőnek ítélte és 12 hónap elteltével törölte a szürke listáról;

| W. | mivel a LIBE bizottság jogállamisággal foglalkozó küldöttségének 2022. május 23–25. közötti máltai látogatását követő kiküldetési jelentésében a Parlament LIBE bizottságának a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok nyomon követésével foglalkozó csoportja aggodalmát fejezte ki többek között a Daphne Caruana Galizia meggyilkolásának kivizsgálása és a nyilvános vizsgálat ajánlásainak végrehajtása terén mutatott lassú előrehaladás miatt, elismerve ugyanakkor, hogy a bírósági eljárások még folyamatban vannak; |
| --- | --- |

W.

mivel a LIBE bizottság jogállamisággal foglalkozó küldöttségének 2022. május 23–25. közötti máltai látogatását követő kiküldetési jelentésében a Parlament LIBE bizottságának a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok nyomon követésével foglalkozó csoportja aggodalmát fejezte ki többek között a Daphne Caruana Galizia meggyilkolásának kivizsgálása és a nyilvános vizsgálat ajánlásainak végrehajtása terén mutatott lassú előrehaladás miatt, elismerve ugyanakkor, hogy a bírósági eljárások még folyamatban vannak;

| 1. | tisztelettel adózik az öt évvel ezelőtt meggyilkolt Daphne Caruana Galiziának és a korrupció, a szervezett bűnözés, az adócsalás és a pénzmosás feltárása, valamint az ilyen illegális tevékenységekben részt vevők elszámoltatása terén végzett rendkívül fontos munkájának; határozottan elítéli a munkájukat végző újságírók ellen elkövetett támadásokat és gyilkosságokat, többek között Ján Kuciak és menyasszonya, Martina Kušnírová 2018. február 21-i, Viktoria Marinova 2018. október 6-i, Jéorjiosz Karaivaz görög újságíró 2021. április 9-i és Peter R. de Vries holland újságíró 2021. július 15-i meggyilkolását, és hangsúlyozza, hogy ezek az újságírók kulcsfontosságú szerepet játszanak az igazság feltárásában, a demokrácia védelmében és a büntetlenség kultúrájának felszámolásában; tisztelettel adózik továbbá az elmúlt években Európában meggyilkolt összes újságírónak; ismételten hangsúlyozza, hogy a független média és az aktív civil társadalom az igazságszolgáltatás, a demokrácia és a jogállamiság alapvető pilléreiként rendkívül fontos jelentőséggel bír; megjegyzi, hogy az újságírók meggyilkolása nemcsak az adott tagállamot, hanem az Európai Unió egészét is érinti; szilárd meggyőződése, hogy a demokratikus jogállamiság védelme közös felelősség, amely nemzeteken és pártokon túlmutató érdek; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elismeri a Daphne Caruana Galizia meggyilkolásával kapcsolatban folyamatban lévő bírósági eljárásokban elért eredményeket, ugyanakkor mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ezek eddig csupán három, a gyilkosság végrehajtásához kapcsolódó ítélet meghozatalához vezettek a bérgyilkos beismerő vallomását követően; ezért újfent sürgeti, hogy fejezzék be a gyilkosság mögött meghúzódó alapvető okok kivizsgálását, a lehető leggyorsabban zárják le a büntetőeljárásokat, és a gyilkosságban bármilyen szinten részt vevőket állítsák bíróság elé; ismételten kéri, hogy az Europol teljeskörűen és folyamatosan vegyen részt a gyilkosságok kivizsgálásában és az összes kapcsolódó nyomozásban; |
| --- | --- |

2.

| 3. | elismeri, hogy Málta jelenlegi miniszterelnöke nyilvánosan bocsánatot kért az állam hiányosságaiért, amelyek hozzájárulhattak Daphne Caruana Galizia meggyilkolásához; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egy évvel a nyilvános vizsgálatról szóló jelentés közzététele után az ajánlások végrehajtásának folyamata hiányos; megjegyzi, hogy a máltai kormány számos reformot, többek között jogalkotási javaslatokat terjesztett elő ezen ajánlások némelyikének kezelése érdekében; megjegyzi, hogy az Európa Tanács emberi jogokért felelős biztosa jelezte, hogy a máltai hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a nyilvános vizsgálati jelentés alapján indított jogalkotási munka megfeleljen a nemzetközi normáknak, és teljes mértékben nyitott legyen a nyilvános ellenőrzés és részvétel előtt; felhívja a máltai kormányt, hogy további késedelem nélkül hajtsa végre a nyilvános vizsgálati jelentésben foglalt valamennyi ajánlást; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli a Pénzügyi Hírszerzési Elemzési Osztály erőfeszítéseit, és hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen a nagy horderejű pénzügyi és gazdasági bűncselekmények, különösen a korrupció és a pénzmosás szigorú büntetőeljárás alá vonása; megdöbbentőnek tartja azonban, hogy nem történt előrelépés a Daphne Caruana Galizia által a meggyilkolása idején vizsgált korrupcióval és pénzmosással kapcsolatos büntetőeljárások terén, amelyeknek a legmagasabb politikai szinteken voltak gyanúsítottjai; aggodalmát fejezi ki a máltai bűnüldözés és igazságszolgáltatás intézményi kudarca miatt is, és határozottan sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy állítsák bíróság elé a jelenleg vizsgált vagy bejelentett számos ügy közül egyben vagy többen is érintett személyeket; komoly aggodalmának ad hangot a közelmúltban napvilágra került információk miatt, melyek szerint a magas rangú politikai tisztviselőkkel kapcsolatban álló személyekkel szembeni európai elfogatóparancsokat rendre nem teljesítik; felhívja a máltai hatóságokat, hogy kezeljék a magas szinten elkövetett korrupciós ügyek elhúzódó kivizsgálásának problémáját, többek között azáltal, hogy jobb eredményeket érnek el a jogerős ítéletek meghozatala terén; hangsúlyozza, hogy az intézményi függetlenség fontos jelentőséggel bír a jogállamiság megfelelő működése szempontjából; felhívja a máltai hatóságokat, hogy tegyenek előrelépéseket az ügy idején bizonyos köztisztviselők által bizonyítékok elrejtésére, valamint a vizsgálatok és a bírósági eljárások akadályozására tett esetleges kísérletek kivizsgálása terén; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aggasztónak tartja, hogy nem történtek előrelépések a Pilatus Bank tisztviselőivel szembeni vizsgálati és bírósági eljárásokban, és hogy a máltai hatóságok az eljárások leállítására törekednek; tudomásul veszi a Beruházási Viták Rendezésének Nemzetközi Központja által 2022. szeptember 14-én hozott ideiglenes intézkedéseket (6), amelyek késleltetik a máltai hatóságok vizsgálatait; felszólítja a máltai hatóságokat, hogy biztosítsanak további forrásokat a késedelem okainak kivizsgálására és az igazságszolgáltatás működésének biztosítására; felszólítja az illetékes európai szerveket, hogy szorosan kövessék nyomon a Pilatus Bank ügyében történő előrelépéseket; aggasztónak találja azt is, hogy nem történt előrelépés a Nexia BT két partnere elleni vádemelésekben, és felszólítja a Bizottságot és a Moneyvalt, hogy kövessék nyomon az ügyet; további aggodalmának ad hangot az ElectroGas-megállapodással kapcsolatos pénzmosásra és korrupcióra vonatkozó állítások miatt, és felszólítja a Bizottságot, hogy használjon fel minden rendelkezésére álló eszközt annak kivizsgálására, hogy betartották-e az alkalmazandó európai jogot; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli az általában a bűncselekmények kivizsgálására és büntetőeljárás alá vonására rendelkezésre bocsátott további kapacitásokat, a bírák kinevezési eljárásának reformját, valamint a legfőbb ügyész hivatalának és szerepének reformját; felszólítja a máltai parlamentet, hogy érjen el megállapodást a főbíró kinevezésének depolitizálásáról, bevonva az igazságszolgáltatást az eljárásba, figyelembe véve a bírói kinevezésekre vonatkozó európai normákat és a Velencei Bizottság véleményét; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sajnálatát fejezi ki a máltai igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának romlása miatt, és kéri, hogy találjanak megoldásokat az eljárások hosszának csökkentésére; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a figyelmet az Egyesült Arab Emírségek birtokában lévő, a korrupcióban érintett vállalatok által végrehajtott ügyletekre vonatkozó információk fontosságára és a folyamatban lévő vizsgálatokban betöltött jelentőségére; megjegyzi, hogy az Egyesült Arab Emírségeket azóta a Pénzügyi Akció Munkacsoport szürke listára vette; kötelezettséget vállal arra, hogy figyelemmel kíséri az Egyesült Arab Emírségek és Málta közötti folyamatos együttműködést annak biztosítása érdekében, hogy a büntetőeljárásokhoz szükséges információkat megfelelően kérjék ki, illetve továbbítsák, és megjegyzi, hogy ennek az együttműködésnek ki kell hatnia az Egyesült Arab Emírségeknek a pénzmosás elleni küzdelemmel foglalkozó szabályozó szervekhez való viszonyára is; felszólítja a Bizottságot és a máltai hatóságokat, hogy minden rendelkezésükre álló eszközt használjanak fel annak érdekében, hogy valamennyi vizsgálat során biztosítsák az Egyesült Arab Emírségek hatóságainak együttműködését és a megfelelő jogsegélyt; felszólítja az Egyesült Arab Emírségeket, hogy a vizsgálatok megkönnyítése érdekében haladéktalanul működjön együtt a máltai hatóságokkal és általában véve az EU-val; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli, hogy a máltai kormány a közelmúltban az Európai Ügyészséghez (EPPO) utalt ügyeket; úgy véli azonban, hogy a többi tagállamhoz képest továbbra is viszonylag alacsony az ügyek száma, és hogy a bűncselekmények felderítésére, kivizsgálására és büntetőeljárás alá vonására szolgáló máltai rendszer továbbra sem átlátható; |
| --- | --- |

10.

| 11. | komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a máltai hatóságok a jelentések szerint a folyamatban lévő ügyekben nem működnek együtt az Európai Ügyészséggel; tudomásul veszi különösen egy olyan, uniós finanszírozású projekt folyamatban lévő kivizsgálásával kapcsolatos állításokat, amelyben Daphne Caruana Galizia meggyilkolásának és a Dubai székhelyű 17 Black Ltd. vállalat tulajdonosának állítólagos kitervelője is érintett; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a korábbi miniszterelnök igazgatásának kulcsszereplői – köztük maga a miniszterelnök, a személyzet vezetője és a korábbi idegenforgalmi miniszter, azt megelőzően pedig energiaügyi miniszter – büntetlenséget élveznek; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tudomásul veszi a máltai kormány által a médiaszabadság helyzetének javítása érdekében előterjesztett számos javaslatot; sürgeti a máltai hatóságokat annak biztosítására, hogy a javasolt reformok megfeleljenek az újságírók védelmére vonatkozó európai és nemzetközi normáknak, különösen az újságírók nyilvános és online fenyegetésének és zaklatásának megelőzése és szankcionálása tekintetében, és mihamarabb hajtsák végre azokat; sürgeti továbbá a máltai hatóságokat, hogy vezessenek be további intézkedéseket és egyéb biztosítékokat a kritikus és független máltai újságírás környezetének, valamint a politikusok és tisztviselők elszámoltathatóságának javítása érdekében; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy továbbra is akadályok állnak a tömegtájékoztatás szabadsága és sokszínűsége előtt, például a kormányhoz intézett tájékoztatási kérelmek, valamint a médiaorgánumok potenciálisan diszkriminatív finanszírozása tekintetében; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a kormányzati szervek számos fellebbezést nyújtottak be az adatvédelmi biztos által hozott, a The Shift News által benyújtott, tájékoztatásra irányuló kérelmeket jóváhagyó 40 pozitív határozattal szemben, és úgy véli, hogy a fellebbezések visszatartó erejű üzenetet közvetíthetnek a médiaszereplők és a polgárok számára; felszólítja a máltai kormányt, hogy haladéktalanul vonja vissza ezeket a fellebbezéseket; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aggodalmát fejezi ki azon jelentések miatt, amelyek szerint noha a médiaágazat változásaival kapcsolatos tanácsadással megbízott médiaszakértői bizottságban a média egyes képviselői is helyet kaptak, a máltai kormány nem folytatott nyilvános konzultációt; felszólítja a máltai hatóságokat, hogy folytassanak széles körű nyilvános konzultációt a médiaágazatról, amint arra Málta miniszterelnöke 2022. október 13-án, a nemzetközi civil társadalom, a máltai médiaközösség és az Európa Tanács érdekképviseleti erőfeszítéseit követően elkötelezte magát, és biztosítsák különösen a közéleti részvételt akadályozó stratégiai perek alkalmazásának korlátozását; felszólítja a máltai parlamentet, hogy prioritásként fogadja el a vonatkozó jogszabályokat, beleértve az alkotmány módosításait is; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy újságírók, valamint Daphne Caruana Galizia családtagjai jelenleg is a közéleti részvételt akadályozó stratégiai perek célpontjai, és megismétli az ügyeket kezdeményező személyekhez, köztük korábbi kormánytisztviselőkhöz intézett sürgős felhívását, hogy ejtsék a vádakat; |
| --- | --- |

16.

| 17. | üdvözli a jelenlegi javaslatokat, amelyek szerint a rágalmazási perek költségeit nem fizetik ki az alperes újságíró válaszának első benyújtása után, és üdvözli a máltai bíróságok azon lehetőségét, hogy „nyilvánvalóan megalapozatlannak” minősítsenek rágalmazási pereket, és így elutasítsák azokat; felszólítja a máltai hatóságokat, hogy hajtsák végre a Bizottság ajánlását, és vezessenek be hatékony politikákat az újságírók védelmére; üdvözli a közéleti részvételt akadályozó stratégiai perek elleni küzdelemről szóló irányelvre irányuló bizottsági javaslatot (COM(2022)0177); |
| --- | --- |

17.

| 18. | felszólítja a máltai kormányt, hogy továbbra is foglalkozzon a tömegtájékoztatás szabadságával és a közszolgálati média politikai beavatkozástól való függetlenségével kapcsolatos aggodalmakkal, beleértve az állami hirdetések átláthatóságát biztosító keretet, valamint a gyűlöletbeszéd közösségi médiában tapasztalható terjedését; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló 2013. évi máltai törvény 2021-es módosítását és azon kötelezettségvállalását, hogy 2024 végéig adatbázist hoznak létre a visszaélések bejelentésével kapcsolatos információk gyűjtésére; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy nem találtak megoldást az új ombudsman kinevezésére, és hogy az igazgatási vizsgálatokért felelős biztosok közé egyetlen nőt sem neveztek ki; felszólítja a máltai hatóságokat, hogy hozzanak létre egy, a patthelyzetek kialakulását megelőző mechanizmust a parlamenti kinevezések tekintetében, és prioritásként fogadják el az Emberi Jogi és Esélyegyenlőségi Bizottság létrehozását, a párizsi elvekkel és az egyenlőségre vonatkozó uniós vívmányokkal összhangban; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ismételten felszólítja a máltai hatóságokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének, a Velencei Bizottságnak, valamint a Korrupció és Pénzügyminisztérium Államcsoportjának valamennyi, eddig nem teljesített ajánlását; felszólítja a máltai hatóságokat, hogy kérjék ki a Velencei Bizottság véleményét az ajánlásainak való megfelelésről; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a máltai befektetői állampolgársági program továbbra is komoly aggodalomra ad okot; emlékeztet azon álláspontjára, miszerint az uniós polgárságot nem lehet megvenni, és felszólít a program azonnali betiltására Máltán és az egész EU-ban; üdvözli a Bizottság arra irányuló lépéseit, hogy a kötelezettségszegési ügyet az Európai Unió Bírósága elé utalja, és várja a Bíróság végleges ítéletét; |
| --- | --- |

22.

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Tanácsnak, az Egyesült Arab Emírségek kormányának és parlamentjének, valamint a Máltai Köztársaság elnökének. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  HL C 356., 2018.10.4., 29. o.

(2)  HL C 108., 2021.3.26., 107. o.

(3)  HL C 255., 2021.6.29., 22. o.

(4)  HL C 506., 2021.12.15., 64. o.

(5)  Az Auberge de Castille 1972 márciusa óta Málta miniszterelnökének hivatala Vallettában.

(6)  https://icsid.worldbank.org/cases/case-database/case-detail?CaseNo=ARB/21/36

---

| 2023.4.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 149/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 149/22

---

P9_TA(2022)0372

Az LMBTIQ-emberek elleni gyűlölet-bűncselekmények számának növekedése Európa-szerte a közelmúltbeli szlovákiai homofób gyilkosság fényében

Az Európai Parlament 2022. október 20-i állásfoglalása az LMBTIQ+-személyek elleni, Európa-szerte növekvő számú gyűlölet-bűncselekményekről, a Szlovákiában homofób indíttatásból elkövetett közelmúltbeli gyilkosság fényében (2022/2894(RSP))

(2023/C 149/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre, valamint az Emberi Jogok Európai Bíróságának kapcsolódó ítélkezési gyakorlatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre, valamint az Emberi Jogok Európai Bíróságának kapcsolódó ítélkezési gyakorlatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (az áldozatok jogairól szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (az áldozatok jogairól szóló irányelv),

| — | tekintettel az értékelésről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumban (SWD(2022)0180) (2) és annak 2022. június 28-i vezetői összefoglalójában (3) foglalt, az áldozatok jogairól szóló irányelv végrehajtásának értékelésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az értékelésről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumban (SWD(2022)0180) (2) és annak 2022. június 28-i vezetői összefoglalójában (3) foglalt, az áldozatok jogairól szóló irányelv végrehajtásának értékelésére,

| — | tekintettel a Bizottság „Egyenlőségközpontú Unió: az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló stratégia (2020–2025)” című, 2020. november 12-i közleményére (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Egyenlőségközpontú Unió: az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló stratégia (2020–2025)” című, 2020. november 12-i közleményére (COM(2020)0698),

| — | tekintettel az „Inkluzívabb és védelmezőbb Európa: az uniós bűncselekmények listájának kibővítése a gyűlöletbeszéddel és a gyűlölet-bűncselekményekkel” című, 2021. december 9-én előterjesztett bizottsági közleményre és annak megfelelő mellékletére (COM(2021)0777), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Inkluzívabb és védelmezőbb Európa: az uniós bűncselekmények listájának kibővítése a gyűlöletbeszéddel és a gyűlölet-bűncselekményekkel” című, 2021. december 9-én előterjesztett bizottsági közleményre és annak megfelelő mellékletére (COM(2021)0777),

| — | tekintettel az LMBT-személyekkel kapcsolatos, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) által 2019-ben indított uniós felmérés eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az LMBT-személyekkel kapcsolatos, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) által 2019-ben indított uniós felmérés eredményeire,

| — | tekintettel a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozásáról szóló, 2020. október 7-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozásáról szóló, 2020. október 7-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Uniónak az LMBTIQ-szabadság zónájává való nyilvánításáról szóló, 2021. március 11-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniónak az LMBTIQ-szabadság zónájává való nyilvánításáról szóló, 2021. március 11-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a tagállamokhoz intézett, a gyűlöletbeszéd elleni küzdelemről szóló, 2022. május 20-i ajánlására (CM/Rec(2022)16) (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a tagállamokhoz intézett, a gyűlöletbeszéd elleni küzdelemről szóló, 2022. május 20-i ajánlására (CM/Rec(2022)16) (6),

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a szexuális irányultságon vagy nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelemre irányuló intézkedésekről szóló, a tagállamokhoz intézett, 2010. március 31-i ajánlására (CM/Rec(2010)5) (7) és a végrehajtásról szóló 2020. évi jelentésére (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a szexuális irányultságon vagy nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelemre irányuló intézkedésekről szóló, a tagállamokhoz intézett, 2010. március 31-i ajánlására (CM/Rec(2010)5) (7) és a végrehajtásról szóló 2020. évi jelentésére (8),

| — | tekintettel a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottságnak (ECRI) a gyűlöletbeszéd elleni küzdelemről szóló 15. számú általános politikai ajánlására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottságnak (ECRI) a gyűlöletbeszéd elleni küzdelemről szóló 15. számú általános politikai ajánlására (9),

| — | tekintettel az ECRI Szlovák Köztársaságról szóló országjelentésére (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ECRI Szlovák Köztársaságról szóló országjelentésére (10),

| — | tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának „Pride vs. indignity: a homofóbiával és a transzfóbiával kapcsolatos politikai manipuláció Európában” című jelentésére (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának „Pride vs. indignity: a homofóbiával és a transzfóbiával kapcsolatos politikai manipuláció Európában” című jelentésére (11),

| — | tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának a 2015. június 15. és 19. között a Szlovák Köztársaságban tett látogatását követő jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának a 2015. június 15. és 19. között a Szlovák Köztársaságban tett látogatását követő jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság 2022. évi jogállamisági jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2022. évi jogállamisági jelentésére,

| — | tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatóságának 2022. május 20-i, „Jogoldali szélsőségesség az EU-ban” című tanulmányára (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatóságának 2022. május 20-i, „Jogoldali szélsőségesség az EU-ban” című tanulmányára (12),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel 2022. október 12-én, szerdán, Szlovákiában, Pozsony központjában egy szélsőjobboldali radikalizálódott fegyveres a fehérek felsőbbrendűségét hirdető terroristák biztatására brutálisan meggyilkolt két fiatalt, Matúš Horváth-ot és Juraj Vankulič-ot, egy másik személyt pedig megsebesített; mivel a lövöldözésre a jól ismert Tepláreň meleg bár előtt került sor, amely egyike a városban található alig néhány LMBTIQ+ helynek; mivel a lövöldözés szándékos és tervezett támadás volt, amely kifejezetten az LMBTIQ+ közösség ellen irányult, és célja, hogy más személyeket, köztük magas rangú tisztviselőket is meggyilkoljon; mivel a szlovák rendőrség terrortámadásnak minősítette a cselekményt, és a nyomozás még folyamatban van; mivel amennyiben a terrortámadás minősítés megerősítést nyer, ez lenne az első terrortámadás az LMBTIQ+ közösség ellen az EU-ban; |
| --- | --- |

A.

mivel 2022. október 12-én, szerdán, Szlovákiában, Pozsony központjában egy szélsőjobboldali radikalizálódott fegyveres a fehérek felsőbbrendűségét hirdető terroristák biztatására brutálisan meggyilkolt két fiatalt, Matúš Horváth-ot és Juraj Vankulič-ot, egy másik személyt pedig megsebesített; mivel a lövöldözésre a jól ismert Tepláreň meleg bár előtt került sor, amely egyike a városban található alig néhány LMBTIQ+ helynek; mivel a lövöldözés szándékos és tervezett támadás volt, amely kifejezetten az LMBTIQ+ közösség ellen irányult, és célja, hogy más személyeket, köztük magas rangú tisztviselőket is meggyilkoljon; mivel a szlovák rendőrség terrortámadásnak minősítette a cselekményt, és a nyomozás még folyamatban van; mivel amennyiben a terrortámadás minősítés megerősítést nyer, ez lenne az első terrortámadás az LMBTIQ+ közösség ellen az EU-ban;

| B. | mivel a gyilkos, aki egy 19 éves pozsonyi radikalizálódott diák volt, a támadást követően órákon keresztül menekülésben volt; mivel a különböző közösségimédia-csatornákon keresztül aktívan kommunikált az incidensről a lövöldözés előtt, alatt és után; mivel közösségimédia-fiókján néhány órával a lövöldözés előtt egy zsidó- és LMBTIQ+-ellenes kiáltvány jelent meg; mivel ugyanez a fiók az állítólagos gyilkost mutatja a Tepláreň bár előtt 2022. augusztus közepén; mivel a fióktulajdonos fél órával a gyilkosságok után a „gyűlöletgyilkosság”, „melegbár” és „nem bántam meg” szavakat posztolta a Twitteren; mivel a fiók röviddel éjfél előtt a következőket tette közzé: „viszlát, találkozunk a másik oldalon”; mivel a radikalizálódott 19 éves diák olyan fényképeken jelent meg, amelyek összekapcsolják őt a nemzetközi feminista-ellenes és nőgyűlölő „incel” ideológiával és mozgalmakkal; |
| --- | --- |

B.

mivel a gyilkos, aki egy 19 éves pozsonyi radikalizálódott diák volt, a támadást követően órákon keresztül menekülésben volt; mivel a különböző közösségimédia-csatornákon keresztül aktívan kommunikált az incidensről a lövöldözés előtt, alatt és után; mivel közösségimédia-fiókján néhány órával a lövöldözés előtt egy zsidó- és LMBTIQ+-ellenes kiáltvány jelent meg; mivel ugyanez a fiók az állítólagos gyilkost mutatja a Tepláreň bár előtt 2022. augusztus közepén; mivel a fióktulajdonos fél órával a gyilkosságok után a „gyűlöletgyilkosság”, „melegbár” és „nem bántam meg” szavakat posztolta a Twitteren; mivel a fiók röviddel éjfél előtt a következőket tette közzé: „viszlát, találkozunk a másik oldalon”; mivel a radikalizálódott 19 éves diák olyan fényképeken jelent meg, amelyek összekapcsolják őt a nemzetközi feminista-ellenes és nőgyűlölő „incel” ideológiával és mozgalmakkal;

| C. | mivel Szlovákiában az LMBTIQ+ közösség gyűlöletkeltő retorikával és erőszakkal szembesül, melynek hajtóereje többek között számos szlovák politikus; mivel az LMBTIQ+ közösség elleni szóbeli és fizikai támadások gyakran széles körben elterjedtek Szlovákiában, ami megakadályozza őket abban, hogy biztonságban és a társadalom által elfogadva érezzék magukat; mivel a tragikus eseményt követően a gyilkosságokat helyeslő és azokat kigúnyoló gyűlöletkeltő megjegyzések jelentek meg a közösségi médiában; |
| --- | --- |

C.

mivel Szlovákiában az LMBTIQ+ közösség gyűlöletkeltő retorikával és erőszakkal szembesül, melynek hajtóereje többek között számos szlovák politikus; mivel az LMBTIQ+ közösség elleni szóbeli és fizikai támadások gyakran széles körben elterjedtek Szlovákiában, ami megakadályozza őket abban, hogy biztonságban és a társadalom által elfogadva érezzék magukat; mivel a tragikus eseményt követően a gyilkosságokat helyeslő és azokat kigúnyoló gyűlöletkeltő megjegyzések jelentek meg a közösségi médiában;

| D. | mivel Szlovákiában az LMBTIQ+-közösséggel szembeni gyűlölet, intolerancia és megfélemlítés légkörét nemcsak szélsőjobboldali és szélsőséges mozgalmak táplálják, hanem az egyház és a politikai elit képviselői is, akik nyilatkozataikban gyakran szorgalmaznak az LMBTIQ+-személyekre vonatkozó további korlátozásokat; mivel 2014 júniusában a Nemzeti Tanács módosította az ország alkotmányát, hogy kifejezetten megfossza az azonos nemű párokat a házasságkötéshez való jogtól és az abból következő jogi védelemtől; mivel 2015 februárjában az LMBTIQ+-ellenes népszavazásra került sor, miután a konzervatív, egyház által támogatott Szövetség a családokért csoport 400 000 aláírást gyűjtött össze az LMBTIQ±személyekkel szembeni szigorúbb jogszabályok megszavazása érdekében; mivel 2022 májusában a hatalmon lévő koalíciós párt egyik tagja törvényjavaslatot terjesztett elő, amelynek célja a szivárványzászló állami tulajdonú és középületekből való betiltása; mivel szeptemberben a parlamenti képviselők egy másik jogalkotási javaslatot terjesztettek elő azzal a céllal, hogy betiltsák a queer közösség iskolákban, reklámokban és televízióban való bármifajta említését; mivel a szlovák iskolákban nincs kötelező, az életkornak megfelelő általános, kapcsolatokkal foglalkozó, illteve szexuális nevelés; |
| --- | --- |

D.

mivel Szlovákiában az LMBTIQ+-közösséggel szembeni gyűlölet, intolerancia és megfélemlítés légkörét nemcsak szélsőjobboldali és szélsőséges mozgalmak táplálják, hanem az egyház és a politikai elit képviselői is, akik nyilatkozataikban gyakran szorgalmaznak az LMBTIQ+-személyekre vonatkozó további korlátozásokat; mivel 2014 júniusában a Nemzeti Tanács módosította az ország alkotmányát, hogy kifejezetten megfossza az azonos nemű párokat a házasságkötéshez való jogtól és az abból következő jogi védelemtől; mivel 2015 februárjában az LMBTIQ+-ellenes népszavazásra került sor, miután a konzervatív, egyház által támogatott Szövetség a családokért csoport 400 000 aláírást gyűjtött össze az LMBTIQ±személyekkel szembeni szigorúbb jogszabályok megszavazása érdekében; mivel 2022 májusában a hatalmon lévő koalíciós párt egyik tagja törvényjavaslatot terjesztett elő, amelynek célja a szivárványzászló állami tulajdonú és középületekből való betiltása; mivel szeptemberben a parlamenti képviselők egy másik jogalkotási javaslatot terjesztettek elő azzal a céllal, hogy betiltsák a queer közösség iskolákban, reklámokban és televízióban való bármifajta említését; mivel a szlovák iskolákban nincs kötelező, az életkornak megfelelő általános, kapcsolatokkal foglalkozó, illteve szexuális nevelés;

| E. | mivel 2022. október 14-én, pénteken számos ember – köztük a szlovák elnök és a miniszterelnök – gyűlt össze egy felvonuláson Pozsonyban, hogy elítéljék az LMBTIQ+ személyek elleni gyűlöletet; mivel hasonló eseményeket szerveztek az ország egész területén és számos más tagállamban is, hogy kampányoljanak az LMBTIQ+ közösség jogaiért Szlovákiában; mivel a szlovák elnök megismételte régóta hangoztatott felhívását a politikusokhoz, hogy ne terjesszenek gyűlöletet; mivel az elnöki palota első alkalommal tűzte ki a szlovák és az európai zászló mellett szivárványos zászlót, valamint a Parlament hivatala a gyilkosság áldozatairól való megemlékezésként kivilágította a pozsonyi várat; |
| --- | --- |

E.

mivel 2022. október 14-én, pénteken számos ember – köztük a szlovák elnök és a miniszterelnök – gyűlt össze egy felvonuláson Pozsonyban, hogy elítéljék az LMBTIQ+ személyek elleni gyűlöletet; mivel hasonló eseményeket szerveztek az ország egész területén és számos más tagállamban is, hogy kampányoljanak az LMBTIQ+ közösség jogaiért Szlovákiában; mivel a szlovák elnök megismételte régóta hangoztatott felhívását a politikusokhoz, hogy ne terjesszenek gyűlöletet; mivel az elnöki palota első alkalommal tűzte ki a szlovák és az európai zászló mellett szivárványos zászlót, valamint a Parlament hivatala a gyilkosság áldozatairól való megemlékezésként kivilágította a pozsonyi várat;

| F. | mivel az előítéleten alapuló bűncselekmények azaz a gyűlölet-bűncselekmények nemcsak a megcélzott egyéneket érintik, hanem a közösségeket és a társadalom egészét is; mivel a tagállamoknak pozitív kötelezettsége, hogy biztosítsák az emberi méltósághoz, a sérthetetlenséghez, a kínzás és az embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés tilalmához való jog védelmét és gyakorlati érvényesítését; |
| --- | --- |

F.

mivel az előítéleten alapuló bűncselekmények azaz a gyűlölet-bűncselekmények nemcsak a megcélzott egyéneket érintik, hanem a közösségeket és a társadalom egészét is; mivel a tagállamoknak pozitív kötelezettsége, hogy biztosítsák az emberi méltósághoz, a sérthetetlenséghez, a kínzás és az embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés tilalmához való jog védelmét és gyakorlati érvényesítését;

| G. | mivel egyre inkább normalizálódik az LMBTIQ+-személyekkel szembeni, előítéleteken alapuló kirekesztő és megbélyegző retorika, ami további erőszakhoz és dehumanizációhoz vezet, valamint ahhoz, hogy az elkövetők sem bűntudatot, sem gátlást nem éreznek; |
| --- | --- |

G.

mivel egyre inkább normalizálódik az LMBTIQ+-személyekkel szembeni, előítéleteken alapuló kirekesztő és megbélyegző retorika, ami további erőszakhoz és dehumanizációhoz vezet, valamint ahhoz, hogy az elkövetők sem bűntudatot, sem gátlást nem éreznek;

| H. | mivel a 2019. évi II. uniós LMBTI-felmérés lehangoló képet mutatott az EU-ban az LMBTIQ+ személyek hátrányos megkülönböztetése tekintetében, és a 2012-es első LMBTI-felmérés óta eltelt években kevés előrelépés történt; mivel 2012-höz képest 2019-ben már csökkent azon személyek száma, akik a rendőrséget a leggyakoribb, gyűlöleten alapuló fizikai vagy szexuális támadásokról értesítették; mivel a Szlovák Köztársaságban tízből egy válaszadó arról számolt be, hgoy gyűlölet által motivált támadást szenvedett el; mivel a Szlovák Köztársaságról szóló 2020. évi országjelentésében az ECRI kijelentette, hogy a tanulmányok szerint a Szlovák Köztársaság lakosságának mintegy 1–8 %-a LMBTI személy; mivel az ECRI elismerte a politika szerepét az LMBTIQ+-ellenes retorika megerősödésében, nevezetesen az LMBTIQ+-ellenes kampányok, az azonos neműek közötti házasságot megakadályozó alkotmánymódosítás és az LMBTIQ+-személyekkel szembeni nyílt megkülönböztetésen alapuló egyéb politikai kezdeményezések révén; mivel az ECRI sajnálattal vette tudomásul az elmúlt évek negatív dinamikáját, amely az LMBTIQ+ személyek egyenlősége terén elért korlátozott előrehaladással járt együtt; |
| --- | --- |

H.

mivel a 2019. évi II. uniós LMBTI-felmérés lehangoló képet mutatott az EU-ban az LMBTIQ+ személyek hátrányos megkülönböztetése tekintetében, és a 2012-es első LMBTI-felmérés óta eltelt években kevés előrelépés történt; mivel 2012-höz képest 2019-ben már csökkent azon személyek száma, akik a rendőrséget a leggyakoribb, gyűlöleten alapuló fizikai vagy szexuális támadásokról értesítették; mivel a Szlovák Köztársaságban tízből egy válaszadó arról számolt be, hgoy gyűlölet által motivált támadást szenvedett el; mivel a Szlovák Köztársaságról szóló 2020. évi országjelentésében az ECRI kijelentette, hogy a tanulmányok szerint a Szlovák Köztársaság lakosságának mintegy 1–8 %-a LMBTI személy; mivel az ECRI elismerte a politika szerepét az LMBTIQ+-ellenes retorika megerősödésében, nevezetesen az LMBTIQ+-ellenes kampányok, az azonos neműek közötti házasságot megakadályozó alkotmánymódosítás és az LMBTIQ+-személyekkel szembeni nyílt megkülönböztetésen alapuló egyéb politikai kezdeményezések révén; mivel az ECRI sajnálattal vette tudomásul az elmúlt évek negatív dinamikáját, amely az LMBTIQ+ személyek egyenlősége terén elért korlátozott előrehaladással járt együtt;

| I. | mivel az Emberi Jogok Európai Bírósága számos közelmúltbeli ítéletet hozott az LMBTIQ+ személyek elleni gyűlölet-bűncselekményekkel kapcsolatos ügyekben: a Stoyanova kontra Bulgária ügy, amely egy 26 éves meleg személy nyilvános parkban történt meggyilkolásával kapcsolatos, és amelynek értelmében Bulgáriának meg kell reformálnia büntető törvénykönyvét annak elismerése érdekében, hogy az ilyen (vélt vagy tényleges szexuális irányultságon alapuló) erőszakos bűncselekmények „súlyosnak” minősüljenek (13); a Sabalić kontra Horvátország ügy, amely egy leszbikus nő elleni gyűlölet-bűncselekménnyel kapcsolatos, amely megállapítja, hogy amennyiben a hatóságok nem foglalnak határozott álláspontot, úgy az előítéletek által motivált incidenseket közömbösséggel kezelik, ami a gyűlölet-bűncselekmények hivatalos tolerálásával vagy akár elfogadásával egyenértékű (14); valamint a Beizaras és Levickas kontra Litvánia ügy, amely elismeri, hogy az állam tevőleges kötelezettsége az interneten közzétett, gyűlöletre és erőszakra való uszításnak minősülő homofób hozzászólások kivizsgálása (15); |
| --- | --- |

I.

mivel az Emberi Jogok Európai Bírósága számos közelmúltbeli ítéletet hozott az LMBTIQ+ személyek elleni gyűlölet-bűncselekményekkel kapcsolatos ügyekben: a Stoyanova kontra Bulgária ügy, amely egy 26 éves meleg személy nyilvános parkban történt meggyilkolásával kapcsolatos, és amelynek értelmében Bulgáriának meg kell reformálnia büntető törvénykönyvét annak elismerése érdekében, hogy az ilyen (vélt vagy tényleges szexuális irányultságon alapuló) erőszakos bűncselekmények „súlyosnak” minősüljenek (13); a Sabalić kontra Horvátország ügy, amely egy leszbikus nő elleni gyűlölet-bűncselekménnyel kapcsolatos, amely megállapítja, hogy amennyiben a hatóságok nem foglalnak határozott álláspontot, úgy az előítéletek által motivált incidenseket közömbösséggel kezelik, ami a gyűlölet-bűncselekmények hivatalos tolerálásával vagy akár elfogadásával egyenértékű (14); valamint a Beizaras és Levickas kontra Litvánia ügy, amely elismeri, hogy az állam tevőleges kötelezettsége az interneten közzétett, gyűlöletre és erőszakra való uszításnak minősülő homofób hozzászólások kivizsgálása (15);

| J. | mivel 2022-ben az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága ajánlást fogadott el a gyűlöletbeszéd elleni küzdelemről, és jelenleg 2023-ra ajánlást készít a gyűlölet-bűncselekmények elleni küzdelemre vonatkozóan; mivel az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága 2010-ben mérföldkőnek számító ajánlást fogadott el a tagállamok számára a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelemre irányuló intézkedésekről; |
| --- | --- |

J.

mivel 2022-ben az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága ajánlást fogadott el a gyűlöletbeszéd elleni küzdelemről, és jelenleg 2023-ra ajánlást készít a gyűlölet-bűncselekmények elleni küzdelemre vonatkozóan; mivel az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága 2010-ben mérföldkőnek számító ajánlást fogadott el a tagállamok számára a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelemre irányuló intézkedésekről;

| K. | mivel 2021-ben az Európa Tanács emberi jogi biztosa figyelmeztetett az LMBTIQ+ kisebbségek bűnbakként való felhasználására, amely az úgynevezett „hagyományos értékek” védelmezőjeként fellépő ultrakonzervatív és nacionalista politikusok által alkalmazott taktika annak érdekében, hogy megerősítsék bázisukat és fokozzák befolyásukat, illetve hogy hatalmon maradjanak; mivel ez komoly aggályokat vet fel azzal kapcsolatban, hogy a politikusok az esetleges politikai haszonért cserébe legitimmé teszik a gyűlöletet; mivel az emberi jogi biztos szerint az LMBTIQ+ személyek bűnbakként való felhasználása az EU alapvető értékeit képező emberi jogok és jogállamiság elleni széles körű fellépés és támadást jelenti; |
| --- | --- |

K.

mivel 2021-ben az Európa Tanács emberi jogi biztosa figyelmeztetett az LMBTIQ+ kisebbségek bűnbakként való felhasználására, amely az úgynevezett „hagyományos értékek” védelmezőjeként fellépő ultrakonzervatív és nacionalista politikusok által alkalmazott taktika annak érdekében, hogy megerősítsék bázisukat és fokozzák befolyásukat, illetve hogy hatalmon maradjanak; mivel ez komoly aggályokat vet fel azzal kapcsolatban, hogy a politikusok az esetleges politikai haszonért cserébe legitimmé teszik a gyűlöletet; mivel az emberi jogi biztos szerint az LMBTIQ+ személyek bűnbakként való felhasználása az EU alapvető értékeit képező emberi jogok és jogállamiság elleni széles körű fellépés és támadást jelenti;

| L. | mivel az Európai Bizottság 2022 júliusában közzétett 2022. évi jogállamisági jelentésében továbbra is aggodalmának ad hangot a civil társadalmi szervezeteknek a nemek közötti egyenlőséggel és az LMBTIQ+-személyek jogaival kapcsolatos tevékenységeinek finanszírozása és az ezeken a területeken tevékenykedő emberijog-védők elleni szóbeli támadások, valamint az állami támogatási rendszereken keresztül folyósított, az e kérdésekkel foglalkozó szervezeteket továbbra is kizáró finanszírozás miatt; |
| --- | --- |

L.

mivel az Európai Bizottság 2022 júliusában közzétett 2022. évi jogállamisági jelentésében továbbra is aggodalmának ad hangot a civil társadalmi szervezeteknek a nemek közötti egyenlőséggel és az LMBTIQ+-személyek jogaival kapcsolatos tevékenységeinek finanszírozása és az ezeken a területeken tevékenykedő emberijog-védők elleni szóbeli támadások, valamint az állami támogatási rendszereken keresztül folyósított, az e kérdésekkel foglalkozó szervezeteket továbbra is kizáró finanszírozás miatt;

| M. | mivel az áldozatok jogairól szóló irányelv előírja, hogy a gyűlölet-bűncselekmények áldozatai számára egyéni értékelést kell biztosítani, és az értékelésben meg kell határozni a konkrét védelmi és támogatási igényeket, például szexuális irányultságuk, nemi identitásuk vagy önkifejezésük tekintetében, és a gyűlölet-bűncselekmények áldozatait különösen kiszolgáltatott áldozatokként kell azonosítani; |
| --- | --- |

M.

mivel az áldozatok jogairól szóló irányelv előírja, hogy a gyűlölet-bűncselekmények áldozatai számára egyéni értékelést kell biztosítani, és az értékelésben meg kell határozni a konkrét védelmi és támogatási igényeket, például szexuális irányultságuk, nemi identitásuk vagy önkifejezésük tekintetében, és a gyűlölet-bűncselekmények áldozatait különösen kiszolgáltatott áldozatokként kell azonosítani;

| N. | mivel 2021 decemberében a Bizottság tanácsi határozatra irányuló javaslatot tett közzé a gyűlöletbeszédnek és a gyűlölet-bűncselekményeknek az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdésében kodifikált uniós bűncselekmények listájába való felvételéről, amely a Tanácsban egyhangúságot ír elő; mivel Magyarország, Lengyelország és Csehország még mindig nem támogatja ezt a határozatot; |
| --- | --- |

N.

mivel 2021 decemberében a Bizottság tanácsi határozatra irányuló javaslatot tett közzé a gyűlöletbeszédnek és a gyűlölet-bűncselekményeknek az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdésében kodifikált uniós bűncselekmények listájába való felvételéről, amely a Tanácsban egyhangúságot ír elő; mivel Magyarország, Lengyelország és Csehország még mindig nem támogatja ezt a határozatot;

| O. | mivel 2020-ban az ENSZ szexuális irányultsággal és nemi identitással foglalkozó független szakértője a világjárvány összefüggésében megállapította, hogy „az LMBT-személyek elleni erőszakra uszító gyűlöletbeszéd egyre gyakoribb”, és sürgette az államokat, hogy védjék meg az LMBTIQ+-személyeket az erőszaktól és a megkülönböztetéstől, és állítsák bíróság elé az elkövetőket (16); mivel 2019-ben az ENSZ gyűlöletbeszédre vonatkozó stratégiája és cselekvési terve a gyűlöletbeszédet fenyegetésként azonosítja a demokratikus értékekre, a társadalmi stabilitásra és a békére nézve (17); |
| --- | --- |

O.

mivel 2020-ban az ENSZ szexuális irányultsággal és nemi identitással foglalkozó független szakértője a világjárvány összefüggésében megállapította, hogy „az LMBT-személyek elleni erőszakra uszító gyűlöletbeszéd egyre gyakoribb”, és sürgette az államokat, hogy védjék meg az LMBTIQ+-személyeket az erőszaktól és a megkülönböztetéstől, és állítsák bíróság elé az elkövetőket (16); mivel 2019-ben az ENSZ gyűlöletbeszédre vonatkozó stratégiája és cselekvési terve a gyűlöletbeszédet fenyegetésként azonosítja a demokratikus értékekre, a társadalmi stabilitásra és a békére nézve (17);

| 1. | a lehető leghatározottabban elítéli az LMBTIQ+-közösség elleni gyáva terrorcselekményt, valamint Matúš Horváth és Juraj Vankulič szlovákiai meggyilkolását; sajnálatosnak tartja ezt az ideológiai indíttatású szélsőjobboldali támadást; őszinte részvétét fejezi ki az áldozatok családtagjainak; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elismerését fejezi ki amiatt, hogy a szlovák civil társadalom és polgárok azonnali, tömeges és pozitív választ adtak a gyilkosságokra, amint azt az országon belüli és külföldi felvonulások is kifejezésre juttatták, és szolidaritást vállal az országban élő LMBTIQ+-közösséggel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | határozottan elítéli a nemi hovatartozásuk, szexuális irányultságuk, nemi identitásuk vagy önkifejezésük, valamint nemi jellemzőik alapján egyes személyek ellen fizikai vagy szóbeli támadás formájában Szlovákiában és az EU-ban megjelenő gyűlölet és erőszak minden formáját; emlékeztet arra, hogy társadalmainkban nincs helye az LMBTIQ+-személyek gyűlöletének, a rasszizmusnak és a megkülönböztetésnek; kéri a Bizottságot, az Európai Tanácsot és a Tanácsot, hogy határozottan és eltökélten álljon ki a gyűlölet, az erőszak és az igazságtalanság ellen Európában; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a szlovák kormányt és a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsát, hogy az LMBTIQ+-közösséggel szoros együttműködésben tanúsítsanak valódi elkötelezettséget az LMBTIQ+-személyeknek a gyűlölet-bűncselekmények és a homofóbia valamennyi formájával szembeni védelme terén történő érdemi előrelépés iránt, és foglaljanak határozottan állást az LMBTIQ+-személyek emberi jogainak megsértésével szemben; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sürgeti a szlovák hatóságokat, hogy hatékonyan lépjenek fel az LMBTIQ+-személyek elleni dezinformációs kampányok ellen, ösztönözzék a médiát az LMBTIQ+-személyekről, valamint a szexuális irányultsággal, a nemi identitással vagy önkifejezéssel és a nemi jellemzőkkel kapcsolatos kérdésekről szóló tényszerű, objektív és professzionális tudósításokra, és hogy vizsgálják ki a Szlovákiában élő LMBTIQ+-közösség tagjaival szembeni gyűlölet-bűncselekményeket és gyűlöletbeszédet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Szlovákiában gyakran alkalmaznak sértő, agresszív és homofób nyelvezetet az LMBTIQ+-közösséggel szemben, többek között a Szlovák Köztársaság kormányának és Nemzeti Tanácsának korábbi és jelenlegi tagjai és egy korábbi miniszterelnök is; felszólít a szlovákiai társadalom további polarizációjának megfékezésére és a szélsőjobboldali szélsőséges erőkkel való együttműködés valamennyi formájának elutasítására; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a szlovák kormányt és a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsát, hogy a Charta alapján biztosítsanak egyenlő jogokat a Szlovákiában élő LMBTIQ+-személyeknek, garantálva valamennyi jog – különösen a magánélet és a családi élet – tiszteletben tartását, ide értve az azonos nemű párok jogi elismerését is; felszólít a nemek jogi elismerésének reformjáról szóló, a nemzetközi és európai normákat tiszteletben tartó, folyamatban lévő tárgyalások lezárására, és felszólít annak gyors elfogadására; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Szlovákiában a szivárványcsaládokat és különösen gyermekeiket hátrányos megkülönböztetés éri, és szüleik vagy partnereik szexuális irányultsága, nemi identitása vagy önkifejezése, illetve nemi jellemzői miatt megfosztják őket az alapvető emberi jogoktól; felhívja a kormányt, hogy számolja fel ezt a megkülönböztetést, és szüntesse meg azokat az akadályokat, amelyekkel az LMBTIQ+-személyek szembesülnek az EU-n belüli szabad mozgáshoz való alapvető jog gyakorlása során; sürgeti a kormányt, hogy tartsa tiszteletben a nemzetközi és az európai jog szerinti kötelezettségeit, és mindenki számára garantálja az alapvető jogokat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tudomásul veszi a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottság Szlovák Köztársaságról szóló országjelentését; emlékeztet arra, hogy a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottság számos ajánlást fogalmazott meg a szlovák hatóságok számára, például az LMBTI-személyekre vonatkozó cselekvési terv kidolgozását és végrehajtását a civil társadalommal szoros együttműködésben, a rasszizmus, a homofóbia és a – különösen gyűlöletbeszéd formájában megnyilvánuló – transzfóbia megelőzését és leküzdését célzó új cselekvési terv elfogadását, annak biztosítását, hogy az internetszolgáltatók és a közösségi hálózatok üzemeltetői gyorsan és szisztematikusan eltávolítsák a gyűlöletbeszédet rendszereikből, és továbbítsák a bizonyítékokat az igazságügyi hatóságoknak, valamint vizsgálják felül a büntető törvénykönyvet annak biztosítása érdekében, hogy a rasszista, homofób vagy transzfób indítékok „súlyosbító körülménynek” számítsanak minden szokásos bűncselekmény esetében; teljes mértékben támogatja a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottság ajánlásait, és felszólítja a szlovák hatóságokat, hogy haladéktalanul hajtsák végre az intézkedéseket; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egyes tagállamokban az LMBTIQ+-ellenes csoportok, különösen szélsőjobboldali szélsőséges csoportok büntetlenséget élveznek, és hangsúlyozza, hogy ez a büntetlenségérzet az egyik oka annak, hogy egyes szélsőjobboldali szervezetek erőszakos fellépései riasztó mértékben növekednek, és hogy nő a kisebbségek, köztük az LMBTIQ+-közösség elleni fenyegetések száma; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Európában és máshol a fiatalabb generációkat egyre kevésbé érdekli a fasizmus története, többek között az LMBTIQ+-személyekkel, az etnikai kisebbségekkel és a zsidó népességgel szembeni beépített gyűlölet és megkülönböztetés; hangsúlyozza, hogy a történelem ismerete az egyik előfeltétele annak, hogy a jövőben megelőzzük az említett bűncselekmények megismétlődését, és fontos szerepet játszik az ifjabb nemzedékek felnevelésében; hangsúlyozza, hogy a történelemtantervekben nagyobb teret kell hagyni a különböző ideológiák – többek között a fasizmus –, azok formája és eredete, valamint jelenkori következményei és maradványai objektív és tényszerű tanításának; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-bűncselekmények Unió-szerte széles körben elterjedtek, és az elmúlt években egyre gyakoribbá váltak; hangsúlyozza, hogy a közéleti személyiségek, különösen a politikusok részéről megnyilvánuló gyűlöletbeszédet az ilyen cselekményeket elkövető személyek a gyűlölet legitimálásának tekintik; úgy véli, hogy kezelni kell ezeket a gyűlöletre uszító, a gyűlöletet terjesztő vagy népszerűsítő kifejezési formákat, melyek ellentétesek a demokratikus és plurális társadalom elveivel; aggodalmát fejezi ki az LMBTIQ+-ellenes retorika egyre gyakoribbá válása miatt, amely a szélsőjobboldali, az alternatív jobboldali és az ultrakonzervatív pártoktól ered; felhívja a hatóságokat és különösen a helyi hatóságokat, hogy segítsenek megállítani az ezeket és más típusú támadásokat övező intolerancia árját; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy az EU-nak kampányokat kell indítania az LMBTIQ+-ellenes narratívák ellen, például uniós szinten a jobboldali szélsőségesség ellen, és olyan hosszú távú programokat kell kidolgoznia és finanszíroznia, amelyek támogatják a helyi önszerveződő szervezeteket és a helyi szintű polgári kezdeményezéseket, hogy segítsék a lakosság jobboldali szélsőségességgel szembeni ellenállását; felhívja a Bizottságot, hogy a dezinformáció elleni erőfeszítései során kezelje prioritásként az LMBTIQ+-ellenes narratívák nyomon követését is; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket és biztosítsák, hogy az oktatás előmozdítja az elfogadás, a tolerancia, a sokszínűség, az egyenlőség és a szexuális irányultsághoz, nemi identitáshoz és önkifejezéshez, valamint a nemi jellemzőkhöz kapcsolódó kérdések tiszteletben tartásának polgári értékeit, például szisztematikus emberi jogi oktatás és figyelemfelkeltő kampányok révén; hangsúlyozza, hogy a szélsőségesség kiváltó okait testre szabott megelőző intézkedések révén, az iskolákkal és a családokkal együttműködve kell kezelni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | határozottan elítéli azokat az európai kormányokat, amelyek szélsőjobboldali és más LMBTIQ+-ellenes politikai pártok aktív vagy passzív támogatására támaszkodnak annak érdekében, hogy hatalomhoz jussanak, hatalmukat fenntartsák és legitimálják narratíváikat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy európai, nemzeti, regionális és helyi szinten támogassák a civil társadalmat a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok megerősítésében, mivel ezek fontos szerepet játszanak, különösen azokban a tagállamokban, ahol a szélsőjobboldali ideológia és a gyűlöletbeszéd terjedése tapasztalható; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a Bizottságot, hogy az éves jogállamisági jelentés hatályát szisztematikusan terjessze ki az alapvető jogokra, többek között az LMBTIQ+-jogokra; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak minden lehetséges eszközzel küzdeniük kell az LMBTIQ+-személyek ellen irányuló gyűlölettel szemben, többek között az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága ajánlásainak végrehajtása révén, amelyek felszólítják a tagállamokat, hogy biztosítsák a hatékony, gyors és pártatlan vizsgálatokat, valamint az ilyen bűncselekményekért felelős személyek büntetőeljárás alá vonását, ismerjék el, hogy a szexuális irányultsággal vagy a nemi identitással kapcsolatos előítéleteket figyelembe lehet venni súlyosbító körülményként, annak biztosítása érdekében, hogy az áldozatokat és a tanúkat ösztönözzék a gyűlöleten alapuló incidensek bejelentésére, és hogy a bűnüldöző szervek rendelkezzenek a segítségnyújtáshoz szükséges ismeretekkel és készségekkel; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket az online gyűlöletkeltés elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

18.

| 19. | emlékeztet arra, hogy a bírósági ítéletek végrehajtásának elmaradása a jogállamiság gyengüléséhez vezet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sürgeti a Tanácsot, hogy a lehető leghamarabb fogadja el az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdésében szereplő, az uniós bűncselekmények listájának a gyűlöletbeszéddel és a gyűlölet-bűncselekményekkel való kibővítéséről szóló tanácsi határozatot, és sürgeti Magyarországot és Lengyelországot, hogy hagyjanak fel a lista elfogadásának akadályozásával, továbbá sürgeti Csehországot mint a Tanács soros elnökségét jelenleg betöltő országot, hogy tegyen további lépéseket ebben a kérdésben, és a lehető leghamarabb érjen el megállapodást arról; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza a tagállamok egyéni felelősségét az LMBTIQ+-személyek elleni gyűlölet-bűncselekmények elleni küzdelemben, és elismerését fejezi ki azoknak, amelyek egyoldalúan úgy döntöttek, hogy javítják a védelem szintjét azáltal, hogy kifejezetten „súlyosbító körülményként” ismerik el a szexuális irányultságon, a nemi identitáson és önkifejezésen, valamint a nemi jellemzőkön alapuló okokat, továbbá javítják az áldozatok támogatását, támogatják a képzést és a jogi szakembereket, valamint fejlesztik a célzott bűnüldözési szolgálatokat az ilyen bűncselekmények kezelése érdekében; ösztönzi a tagállamokat, hogy osszák meg egymással bevált gyakorlataikat, és jó példával járjanak elöl az ügyben; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy az áldozatok jogairól szóló irányelv hasznos eszköz a gyűlölet és erőszak túlélőinek történő segítségnyújtásban; aggodalommal állapítja meg, hogy az LMBTIQ+-áldozatok gyakran nem jelentik be a bűncselekményeket a bűnüldözés biztosítékainak vagy nyitottságának hiánya, a képzett személyzet hiánya vagy a megtorlástól való félelem miatt, és elismeri, hogy többet lehetne tenni a hatóságokba vetett bizalom kiépítése érdekében; |
| --- | --- |

22.

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és az Európa Tanácsnak. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  HL L 315., 2012.11.14., 57. o.

(2)  https://commission.europa.eu/system/files/2022-06/swd_2022_179_evaluation_rep_en.pdf

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52022SC0180

(4)  HL C 395., 2021.9.29., 2. o.

(5)  HL C 474., 2021.11.24., 140. o.

(6)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680a67955#_ftnref1

(7)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016805cf40a

(8)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016809f9ba0#_Toc2764960

(9)  https://rm.coe.int/ecri-general-policy-recommendation-no-15-on-combating-hate-speech/16808b5b01

(10)  https://rm.coe.int/ecri-6th-report-on-the-slovak-republic/1680a0a088

(11)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/pride-vs-indignity-political-manipulation-of-homophobia-and-transphobia-in-europe?inheritRedirect=true

(12)  Tanulmány – „Jobboldali szélsőségek az EU-ban”, Európai Parlament, Uniós Belső Politikák Főigazgatósága, C. Tematikus Főosztály – Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztály, 2022. május 20.

(13)  https://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-217701, 79.

(14)  https://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-207360, 95.

(15)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-200344, 129.

(16)  https://www.ohchr.org/en/statements/2020/10/statement-victor-madrigal-borloz-un-independent-expert-protection-against

(17)  https://www.un.org/en/genocideprevention/hate-speech-strategy.shtml

---

| 2023.4.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 149/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 149/28

---

P9_TA(2022)0373

Az ENSZ 2022. évi éghajlatváltozási konferenciája Sarm-es-Sejkben, Egyiptomban (COP27)

Az Európai Parlament 2022. október 20-i állásfoglalása az ENSZ 2022. évi, Sarm-es-Sejkben (Egyiptom) tartandó éghajlatváltozási konferenciájáról (COP27) (2022/2673(RSP))

(2023/C 149/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményére (UNFCCC) és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményére (UNFCCC) és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az UNFCCC részes feleinek 21. konferenciáján (COP21) Párizsban, 2015. december 12-én elfogadott megállapodásra (Párizsi Megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNFCCC részes feleinek 21. konferenciáján (COP21) Párizsban, 2015. december 12-én elfogadott megállapodásra (Párizsi Megállapodás),

| — | tekintettel az UNFCCC részes feleinek 26. konferenciájára (COP26), a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek 16. találkozójára (CMP16), valamint a Párizsi Megállapodás részes feleinek találkozójaként szolgáló Felek Konferenciájának harmadik ülésére (CMA3), amelyeket 2021. október 31. és november 13. között rendeztek meg Glasgow-ban (Egyesült Királyság), valamint a 2021. november 13-án elfogadott glasgow-i éghajlati paktumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNFCCC részes feleinek 26. konferenciájára (COP26), a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek 16. találkozójára (CMP16), valamint a Párizsi Megállapodás részes feleinek találkozójaként szolgáló Felek Konferenciájának harmadik ülésére (CMA3), amelyeket 2021. október 31. és november 13. között rendeztek meg Glasgow-ban (Egyesült Királyság), valamint a 2021. november 13-án elfogadott glasgow-i éghajlati paktumra,

| — | tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjére és a fenntartható fejlődési célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjére és a fenntartható fejlődési célokra,

| — | tekintettel az ENSZ 2021. évi, Glasgow-ban (Egyesült Királyság) tartott éghajlatváltozási konferenciájáról (COP26) szóló, 2021. október 21-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2021. évi, Glasgow-ban (Egyesült Királyság) tartott éghajlatváltozási konferenciájáról (COP26) szóló, 2021. október 21-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az éghajlati és környezeti vészhelyzetről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlati és környezeti vészhelyzetről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testületnek (IPCC) a bolygó 1,5 oC fokos felmelegedéséről szóló különjelentésére, az éghajlatváltozásról és a földhasználatról szóló különjelentésére, valamint a változó éghajlattal összefüggésben az óceánról és a krioszféráról szóló különjelentésére, valamint 6. értékelő jelentésére (AR6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testületnek (IPCC) a bolygó 1,5 oC fokos felmelegedéséről szóló különjelentésére, az éghajlatváltozásról és a földhasználatról szóló különjelentésére, valamint a változó éghajlattal összefüggésben az óceánról és a krioszféráról szóló különjelentésére, valamint 6. értékelő jelentésére (AR6),

| — | tekintettel az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2020. december 17-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2020. december 17-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a 2030-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról szóló, 2022. április 6-i (EU) 2022/591 európai parlamenti és tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról szóló, 2022. április 6-i (EU) 2022/591 európai parlamenti és tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel a környezetbarátabb városok európai évéről (2022) szóló, 2020. szeptember 17-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezetbarátabb városok európai évéről (2022) szóló, 2020. szeptember 17-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról szóló, 2021. június 30-i európai parlamenti és tanácsi (EU) 2021/1119 rendeletre (európai klímarendelet) (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról szóló, 2021. június 30-i európai parlamenti és tanácsi (EU) 2021/1119 rendeletre (európai klímarendelet) (6),

| — | tekintettel a Bizottságnak az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i közleményére (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i közleményére (COM(2019)0640),

| — | tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2020. január 15-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2020. január 15-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az EU-nak a világ erdeinek védelmében és helyreállításában betöltött szerepéről szóló, 2020. szeptember 16-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-nak a világ erdeinek védelmében és helyreállításában betöltött szerepéről szóló, 2020. szeptember 16-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az UNFCCC-nek a Párizsi Megállapodás szerinti, nemzetileg meghatározott hozzájárulásokról szóló, 2021. szeptember 17-i összefoglaló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNFCCC-nek a Párizsi Megállapodás szerinti, nemzetileg meghatározott hozzájárulásokról szóló, 2021. szeptember 17-i összefoglaló jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programjának (UNEP) „The Heat Is On” című, a kibocsátási szakadékról szóló 2021. évi, 2021. október 26-i jelentésére, valamint a „The Gathering Storm” című, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás hiányosságairól szóló 2021. évi, 2021. november 1-jei jelentésére, valamint a termelékenységi szakadékról szóló, 2021. október 20-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programjának (UNEP) „The Heat Is On” című, a kibocsátási szakadékról szóló 2021. évi, 2021. október 26-i jelentésére, valamint a „The Gathering Storm” című, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás hiányosságairól szóló 2021. évi, 2021. november 1-jei jelentésére, valamint a termelékenységi szakadékról szóló, 2021. október 20-i jelentésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Energia Ügynökség (IEA) „Global Energy Review: Emissions in 2021” (Globális energiapolitikai felülvizsgálat: Szén-dioxid-kibocsátás 2021-ben) című, 2022. márciusi kiemelt jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Energia Ügynökség (IEA) „Global Energy Review: Emissions in 2021” (Globális energiapolitikai felülvizsgálat: Szén-dioxid-kibocsátás 2021-ben) című, 2022. márciusi kiemelt jelentésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Energiaügynökség „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector” (Nulla nettó kibocsátás 2050-ig: menetrend a globális energiaágazat számára) című, 2021. májusi jelentésére és az energiatechnológiai kilátásokról szóló 2020. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Energiaügynökség „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector” (Nulla nettó kibocsátás 2050-ig: menetrend a globális energiaágazat számára) című, 2021. májusi jelentésére és az energiatechnológiai kilátásokról szóló 2020. évi jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Erdészeti Fóruma Titkárságának a globális erdészeti célokról szóló 2021. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Erdészeti Fóruma Titkárságának a globális erdészeti célokról szóló 2021. évi jelentésére,

| — | tekintettel a veszteségek és károk kezelését szolgáló irányuló santiagói hálózatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a veszteségek és károk kezelését szolgáló irányuló santiagói hálózatra,

| — | tekintettel a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretre,

| — | tekintettel a Meteorológiai Világszervezetnek (WMO) a globális éghajlat 2020. évi helyzetéről szóló, 2021. áprilisi, valamint az éghajlat 2021. évi globális helyzetéről szóló, 2022. májusi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Meteorológiai Világszervezetnek (WMO) a globális éghajlat 2020. évi helyzetéről szóló, 2021. áprilisi, valamint az éghajlat 2021. évi globális helyzetéről szóló, 2022. májusi jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ katasztrófakockázat-csökkentési osztályának (UNDRR) 2022-es „Global Assessment Report on Disaster Risk Reduction (GAR2022)” (Katasztrófakockázat-csökkentésre vonatkozó globális vizsgálati jelentés) című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ katasztrófakockázat-csökkentési osztályának (UNDRR) 2022-es „Global Assessment Report on Disaster Risk Reduction (GAR2022)” (Katasztrófakockázat-csökkentésre vonatkozó globális vizsgálati jelentés) című jelentésére,

| — | tekintettel az UNFCCC finanszírozással foglalkozó állandó bizottságának „First report on the determination of the needs of developing country Parties related to implementing the Convention” (Első jelentés a fejlődő országnak számító részes feleknek az egyezmény végrehajtására vonatkozó szükségleteinek meghatározásáról) című jelentésére, valamint a 2021-es Párizsi Megállapodásra (NDR), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNFCCC finanszírozással foglalkozó állandó bizottságának „First report on the determination of the needs of developing country Parties related to implementing the Convention” (Első jelentés a fejlődő országnak számító részes feleknek az egyezmény végrehajtására vonatkozó szükségleteinek meghatározásáról) című jelentésére, valamint a 2021-es Párizsi Megállapodásra (NDR),

| — | tekintettel a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform (IPBES) biológiai sokféleségről és ökoszisztéma-szolgáltatásokról szóló, 2019. május 31-i globális értékelő jelentésére, valamint a biológiai sokféleségről és a világjárványokról szóló munkaértekezletéről készült, 2020. október 29-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform (IPBES) biológiai sokféleségről és ökoszisztéma-szolgáltatásokról szóló, 2019. május 31-i globális értékelő jelentésére, valamint a biológiai sokféleségről és a világjárványokról szóló munkaértekezletéről készült, 2020. október 29-i jelentésére,

| — | tekintettel az „Uniós klímadiplomácia: a glasgow-i konferencián elért eredmények megvalósításának felgyorsítása” című, 2022. február 21-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Uniós klímadiplomácia: a glasgow-i konferencián elért eredmények megvalósításának felgyorsítása” című, 2022. február 21-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a talajvédelemről szóló, 2021. április 28-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a talajvédelemről szóló, 2021. április 28-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az ENSZ nőjogi szervezete – a Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottsága 66. ülésének (CSW66) 2022. évi „Achieving gender equality and the empowerment of all women and girls in the context of climate change, environmental and disaster risk reduction policies and programmes” (A nemek közötti egyenlőség elérése, valamint a nők és a lányok társadalmi szerepvállalásának fokozása az éghajlatváltozás, a környezeti és katasztrófakockázat-csökkentési szakpolitikák és programok kontextusában) című elfogadott következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ nőjogi szervezete – a Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottsága 66. ülésének (CSW66) 2022. évi „Achieving gender equality and the empowerment of all women and girls in the context of climate change, environmental and disaster risk reduction policies and programmes” (A nemek közötti egyenlőség elérése, valamint a nők és a lányok társadalmi szerepvállalásának fokozása az éghajlatváltozás, a környezeti és katasztrófakockázat-csökkentési szakpolitikák és programok kontextusában) című elfogadott következtetéseire,

| — | tekintettel „A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv” című, 2020. március 11-i bizottsági közleményre (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv” című, 2020. március 11-i bizottsági közleményre (COM(2020)0098),

| — | tekintettel az UNFCCC részes feleinek 2022. november 6–18. között Sarm-es-Sejkben tartandó 27. konferenciájára (COP27) tekintettel az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásáról szóló, 2022. október 4-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNFCCC részes feleinek 2022. november 6–18. között Sarm-es-Sejkben tartandó 27. konferenciájára (COP27) tekintettel az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásáról szóló, 2022. október 4-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a „Vízügyi kérdések az Unió külső tevékenységében” című, 2021. november 19-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Vízügyi kérdések az Unió külső tevékenységében” című, 2021. november 19-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel „Az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens Unió létrehozása – Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó új uniós stratégia” című, 2021. február 24-i bizottsági közleményre (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens Unió létrehozása – Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó új uniós stratégia” című, 2021. február 24-i bizottsági közleményre (COM(2021)0082),

| — | tekintettel az UNEP „Making Peace with Nature: A scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies” (Kibékülés a természettel – Tudományos útmutató az éghajlattal, a biológiai sokféleséggel és a szennyezéssel kapcsolatos vészhelyzetek kezelésére) című, 2021. február 18-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNEP „Making Peace with Nature: A scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies” (Kibékülés a természettel – Tudományos útmutató az éghajlattal, a biológiai sokféleséggel és a szennyezéssel kapcsolatos vészhelyzetek kezelésére) című, 2021. február 18-i jelentésére,

| — | tekintettel az UNEP „Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions” (Globális metánfelmérés: A metánkibocsátás mérséklésének előnyei és költségei) című, 2021. május 6-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNEP „Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions” (Globális metánfelmérés: A metánkibocsátás mérséklésének előnyei és költségei) című, 2021. május 6-i jelentésére,

| — | tekintettel a fenntartható fejlődési célok végrehajtásáról és eléréséről szóló 2022. június 23-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható fejlődési célok végrehajtásáról és eléréséről szóló 2022. június 23-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel „A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia: Hozzuk vissza a természetet az életünkbe!” című, 2021. június 9-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia: Hozzuk vissza a természetet az életünkbe!” című, 2021. június 9-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a metánkibocsátás csökkentésére irányuló uniós stratégiáról szóló, 2020. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

tekintettel a metánkibocsátás csökkentésére irányuló uniós stratégiáról szóló, 2020. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2020)0663),

| — | tekintettel az IPBES és az IPCC közös szervezésű, biológiai sokféleségről és éghajlatváltozásról szóló munkaértekezletéről készült, 2021. június 10-i jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az IPBES és az IPCC közös szervezésű, biológiai sokféleségről és éghajlatváltozásról szóló munkaértekezletéről készült, 2021. június 10-i jelentésre,

| — | tekintettel a Sarm-es-Sejkben (Egyiptom) tartandó éghajlatváltozási konferenciával (COP27) kapcsolatosan a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett kérdésekre (O-000041/2022 – B9-0027/2022 és O-000042/2022 – B9-0028/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Sarm-es-Sejkben (Egyiptom) tartandó éghajlatváltozási konferenciával (COP27) kapcsolatosan a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett kérdésekre (O-000041/2022 – B9-0027/2022 és O-000042/2022 – B9-0028/2022),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Párizsi Megállapodás 2016. november 4-én lépett hatályba; mivel a 2022 szeptemberéig az UNFCCC 197 részes fele közül 193 nyújtotta be az ENSZ-hez a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási, illetve csatlakozási okiratait; |
| --- | --- |

A.

mivel a Párizsi Megállapodás 2016. november 4-én lépett hatályba; mivel a 2022 szeptemberéig az UNFCCC 197 részes fele közül 193 nyújtotta be az ENSZ-hez a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási, illetve csatlakozási okiratait;

| B. | mivel az ENSZ éghajlati és környezeti vészhelyzet fennállását jelentette be, és elkötelezte magát amellett, hogy sürgősen megteszi az e fenyegetés elleni küzdelemhez és annak féken tartásához szükséges konkrét intézkedéseket, mielőtt még túl késő lenne; mivel a biológiai sokféleség csökkenése és az éghajlatváltozás kapcsolódnak egymáshoz, felerősítik egymást, és azonos mértékű veszélyt jelentenek az életre a bolygónkon, és emiatt sürgős, együttes kezelést igényelnek; |
| --- | --- |

B.

mivel az ENSZ éghajlati és környezeti vészhelyzet fennállását jelentette be, és elkötelezte magát amellett, hogy sürgősen megteszi az e fenyegetés elleni küzdelemhez és annak féken tartásához szükséges konkrét intézkedéseket, mielőtt még túl késő lenne; mivel a biológiai sokféleség csökkenése és az éghajlatváltozás kapcsolódnak egymáshoz, felerősítik egymást, és azonos mértékű veszélyt jelentenek az életre a bolygónkon, és emiatt sürgős, együttes kezelést igényelnek;

| C. | mivel az Unió és tagállamai 2020. december 17-én benyújtották nemzetileg meghatározott hozzájárulásaik aktualizált változatát az UNFCCC-hez, amely azt a kötelező erejű célkitűzést határozza meg az Unió számára, hogy 2030-ig az 1990-es szinthez képest a hazai gazdaság egészében legalább 55 %-kal csökkentse az üvegházhatású gázok nettó kibocsátását, a nemzetközi jóváírások hozzájárulása nélkül; mivel ezt a célkitűzést az uniós jogban rögzítették az (EU) 2021/1119 rendelet révén; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió és tagállamai 2020. december 17-én benyújtották nemzetileg meghatározott hozzájárulásaik aktualizált változatát az UNFCCC-hez, amely azt a kötelező erejű célkitűzést határozza meg az Unió számára, hogy 2030-ig az 1990-es szinthez képest a hazai gazdaság egészében legalább 55 %-kal csökkentse az üvegházhatású gázok nettó kibocsátását, a nemzetközi jóváírások hozzájárulása nélkül; mivel ezt a célkitűzést az uniós jogban rögzítették az (EU) 2021/1119 rendelet révén;

| D. | mivel a kibocsátási szakadékról szóló 2021. évi UNEP-jelentés szerint a Párizsi Megállapodás aláírói által eddig tett kötelezettségvállalások nem lesznek elegendőek a közös cél eléréséhez, és az évszázad végére 2,7 oC-os globális felmelegedést eredményeznek, ami azt is jelzi, hogy a világ még mindig veszélyesen rossz pályán halad ahhoz, hogy teljesítse a Párizsi Megállapodás céljait; mivel a természetes visszacsatolási spirálok még tovább növelhetik a globális felmelegedést; mivel a megnövekedett hőhullámok, aszályok és árvizek máris meghaladják a növény- és állatvilág tűréshatárát, ami tömeges állománypusztuláshoz vezet például a fák és korallok esetében; mivel ezek a szélsőséges időjárási körülmények egyszerre fordulnak elő, ami egyre nehezebben kezelhető, tovagyűrűző hatásokhoz vezet (12); mivel számos nemzeti éghajlat-politikai terv 2030 utánra halasztja a fellépést, és az UNFCCC számos részes fele még ahhoz sem tett eleget, hogy a nemzetileg meghatározott hozzájárulások teljesítése felé vezető úton haladjon; |
| --- | --- |

D.

mivel a kibocsátási szakadékról szóló 2021. évi UNEP-jelentés szerint a Párizsi Megállapodás aláírói által eddig tett kötelezettségvállalások nem lesznek elegendőek a közös cél eléréséhez, és az évszázad végére 2,7 oC-os globális felmelegedést eredményeznek, ami azt is jelzi, hogy a világ még mindig veszélyesen rossz pályán halad ahhoz, hogy teljesítse a Párizsi Megállapodás céljait; mivel a természetes visszacsatolási spirálok még tovább növelhetik a globális felmelegedést; mivel a megnövekedett hőhullámok, aszályok és árvizek máris meghaladják a növény- és állatvilág tűréshatárát, ami tömeges állománypusztuláshoz vezet például a fák és korallok esetében; mivel ezek a szélsőséges időjárási körülmények egyszerre fordulnak elő, ami egyre nehezebben kezelhető, tovagyűrűző hatásokhoz vezet (12); mivel számos nemzeti éghajlat-politikai terv 2030 utánra halasztja a fellépést, és az UNFCCC számos részes fele még ahhoz sem tett eleget, hogy a nemzetileg meghatározott hozzájárulások teljesítése felé vezető úton haladjon;

| E. | mivel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület 6. értékelése szerint a felmelegedés körülbelül 1,5 oC-ra való, túllépés nélküli korlátozása megköveteli, hogy a globális üvegházhatásúgáz-kibocsátás legkésőbb 2025 előtt tetőzzön, és 2030-ig 43 %-kal csökkenjen a 2019-es szint alá, ugyanakkor a metánt is körülbelül egyharmadával kellene csökkenteni; mivel még a globális átlaghőmérséklet-növekedés 1,5 oC-ra történő korlátozásának optimista forgatókönyve is visszafordíthatatlan kedvezőtlen hatásokat gyakorolna az emberi rendszerekre és az ökoszisztémákra, és jelentősen csökkentené azok alkalmazkodóképességét, ami veszteségekhez és károkhoz vezetne; mivel a Meteorológiai Világszervezet szerint jelenleg közel 50 % kockázata van annak, hogy 2022–2026 között átmenetileg túllépjük az 1,5 oC-os határt; mivel a Nemzetközi Energia Ügynökség szerint a Covid19-válságot követő globális gazdasági helyreállítás nem hozta meg a kívánt fenntartható fellendülést; mivel a globális szén-dioxid-kibocsátás 2021. évi, több mint 2 milliárd tonnával történő növekedése abszolút értékben a történelem eddigi legnagyobb éves növekedése volt, és jóval meghaladta az előző évi világjárvány okozta kibocsátáscsökkenést, amelyet a gazdasági tevékenységek visszaesése okozott; mivel 2021-ben a globális szén-dioxid-kibocsátás növekedésének több mint 40 %-áért a szén volt felelős; |
| --- | --- |

E.

mivel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület 6. értékelése szerint a felmelegedés körülbelül 1,5 oC-ra való, túllépés nélküli korlátozása megköveteli, hogy a globális üvegházhatásúgáz-kibocsátás legkésőbb 2025 előtt tetőzzön, és 2030-ig 43 %-kal csökkenjen a 2019-es szint alá, ugyanakkor a metánt is körülbelül egyharmadával kellene csökkenteni; mivel még a globális átlaghőmérséklet-növekedés 1,5 oC-ra történő korlátozásának optimista forgatókönyve is visszafordíthatatlan kedvezőtlen hatásokat gyakorolna az emberi rendszerekre és az ökoszisztémákra, és jelentősen csökkentené azok alkalmazkodóképességét, ami veszteségekhez és károkhoz vezetne; mivel a Meteorológiai Világszervezet szerint jelenleg közel 50 % kockázata van annak, hogy 2022–2026 között átmenetileg túllépjük az 1,5 oC-os határt; mivel a Nemzetközi Energia Ügynökség szerint a Covid19-válságot követő globális gazdasági helyreállítás nem hozta meg a kívánt fenntartható fellendülést; mivel a globális szén-dioxid-kibocsátás 2021. évi, több mint 2 milliárd tonnával történő növekedése abszolút értékben a történelem eddigi legnagyobb éves növekedése volt, és jóval meghaladta az előző évi világjárvány okozta kibocsátáscsökkenést, amelyet a gazdasági tevékenységek visszaesése okozott; mivel 2021-ben a globális szén-dioxid-kibocsátás növekedésének több mint 40 %-áért a szén volt felelős;

| F. | mivel a szintetikus nitrogéntartalmú műtrágyákból származó kibocsátások többsége azt követően keletkezik, hogy azokat a talajban alkalmazzák, és dinitrogén-oxid (N2O) formájában jutnak a légkörbe – ez egy perzisztens üvegházhatású gáz, amely 265-ször nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkezik, mint a CO2 –, míg a szintetikus nitrogéntartalmú műtrágyák előállítása a szintetikus nitrogén műtrágyákhoz kapcsolódó összes kibocsátás 35,2 %-át teszi ki, a szántóföldi kibocsátások 62,4 %-ot, a fennmaradó 2,4 %-ot pedig a szállítás teszi ki; mivel a négy legnagyobb kibocsátó (Kína, India, az USA és az EU) közösen 63 %-át teszik ki a keletkező teljes kibocsátásmennyiségnek; |
| --- | --- |

F.

mivel a szintetikus nitrogéntartalmú műtrágyákból származó kibocsátások többsége azt követően keletkezik, hogy azokat a talajban alkalmazzák, és dinitrogén-oxid (N2O) formájában jutnak a légkörbe – ez egy perzisztens üvegházhatású gáz, amely 265-ször nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkezik, mint a CO2 –, míg a szintetikus nitrogéntartalmú műtrágyák előállítása a szintetikus nitrogén műtrágyákhoz kapcsolódó összes kibocsátás 35,2 %-át teszi ki, a szántóföldi kibocsátások 62,4 %-ot, a fennmaradó 2,4 %-ot pedig a szállítás teszi ki; mivel a négy legnagyobb kibocsátó (Kína, India, az USA és az EU) közösen 63 %-át teszik ki a keletkező teljes kibocsátásmennyiségnek;

| G. | mivel a Nemzetközi Energiaügynökség energiatechnológiai kilátásokról szóló jelentése szerint a nulla nettó kibocsátás eléréséhez jelentősen fel kell gyorsítani a tiszta technológiák („cleantech”) fejlesztését és alkalmazását; mivel az ahhoz szükséges dekarbonizáció fele, hogy 2050-re elérjük a nulla kibocsátást, a jelenleg laboratóriumi fejlesztés alatt álló vagy demonstrációs szakaszban lévő technológiákból fog származni; |
| --- | --- |

G.

mivel a Nemzetközi Energiaügynökség energiatechnológiai kilátásokról szóló jelentése szerint a nulla nettó kibocsátás eléréséhez jelentősen fel kell gyorsítani a tiszta technológiák („cleantech”) fejlesztését és alkalmazását; mivel az ahhoz szükséges dekarbonizáció fele, hogy 2050-re elérjük a nulla kibocsátást, a jelenleg laboratóriumi fejlesztés alatt álló vagy demonstrációs szakaszban lévő technológiákból fog származni;

| H. | mivel az energiaválság az energiabiztonság kérdésére, valamint az energiaigény-csökkentés és a diverzifikált energiarendszer szükségességére összpontosított, nagyobb keresletet teremtve a meglévő és hamarosan rendelkezésre álló, megújuló energiát alkalmazó és energiahatékonyságra irányuló megoldások iránt; mivel az Ukrajna elleni jogellenes orosz katonai invázió és annak későbbi hatásai még sürgetőbbé tették a globális energiarendszer gyors átalakítását; mivel a fosszilis tüzelőanyagoktól való túlzott függés és a globális energiapiacok instabilitása rávilágít arra, hogy mind Európában, mind világszerte prioritásként kell kezelni az energiahatékonyságba és -ellátásba, a dekarbonizációba, a hosszú távú energiatárolásba, az innovatív tiszta technológiák bevezetésébe, a megújuló energiába, az intelligens hálózati megoldásokba és a kibocsátásmentes fenntartható technológiákba történő beruházásokat, valamint olyan társadalmi-gazdasági modellt kell kidolgozni, amely összeegyeztethető a jövő nemzedékek egészséges környezetével és bolygónk tűrőképességének határain belül marad; mivel támogatni kell az innovációt támogató kutatásokat és az új, zöld technológiák fejlesztését, hiszen ezek az éghajlatváltozás mérséklésének, valamint a fenntartható gazdasági növekedésnek és az EU versenyképességének mozgatórugói lehetnek; |
| --- | --- |

H.

mivel az energiaválság az energiabiztonság kérdésére, valamint az energiaigény-csökkentés és a diverzifikált energiarendszer szükségességére összpontosított, nagyobb keresletet teremtve a meglévő és hamarosan rendelkezésre álló, megújuló energiát alkalmazó és energiahatékonyságra irányuló megoldások iránt; mivel az Ukrajna elleni jogellenes orosz katonai invázió és annak későbbi hatásai még sürgetőbbé tették a globális energiarendszer gyors átalakítását; mivel a fosszilis tüzelőanyagoktól való túlzott függés és a globális energiapiacok instabilitása rávilágít arra, hogy mind Európában, mind világszerte prioritásként kell kezelni az energiahatékonyságba és -ellátásba, a dekarbonizációba, a hosszú távú energiatárolásba, az innovatív tiszta technológiák bevezetésébe, a megújuló energiába, az intelligens hálózati megoldásokba és a kibocsátásmentes fenntartható technológiákba történő beruházásokat, valamint olyan társadalmi-gazdasági modellt kell kidolgozni, amely összeegyeztethető a jövő nemzedékek egészséges környezetével és bolygónk tűrőképességének határain belül marad; mivel támogatni kell az innovációt támogató kutatásokat és az új, zöld technológiák fejlesztését, hiszen ezek az éghajlatváltozás mérséklésének, valamint a fenntartható gazdasági növekedésnek és az EU versenyképességének mozgatórugói lehetnek;

| I. | mivel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület sürgette a világot, hogy a globális felmelegedést tartsa 1,5 oC alatt, 2020-ban azonban már körülbelül 1,2 oC-kal meghaladta a felmelegedés az iparosodás előtti szintet; mivel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület szerint az emberi befolyás egyértelműen felmelegítette a légkört, az óceánokat és a földet, és az ember által előidézett éghajlatváltozás hatásai a szélsőséges időjárási események, köztük a hőhullámok, az aszályok, az árvizek, a téli viharok, a hurrikánok és az erdőtüzek gyakoribb előfordulásában érezhetők; mivel 2000 és 2019 között az áradások, aszályok és viharok önmagukban közel 4 milliárd embert érintettek világszerte, több mint 300 000 emberéletet követelve; mivel e szélsőséges események bekövetkezése drasztikus változást jelent az 1980–1999 közötti időszakhoz képest, mivel az áradások gyakorisága 134 %-kal, a viharoké 40 %-kal, az aszályoké pedig 29 %-kal növekedett (13); |
| --- | --- |

I.

mivel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület sürgette a világot, hogy a globális felmelegedést tartsa 1,5 oC alatt, 2020-ban azonban már körülbelül 1,2 oC-kal meghaladta a felmelegedés az iparosodás előtti szintet; mivel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület szerint az emberi befolyás egyértelműen felmelegítette a légkört, az óceánokat és a földet, és az ember által előidézett éghajlatváltozás hatásai a szélsőséges időjárási események, köztük a hőhullámok, az aszályok, az árvizek, a téli viharok, a hurrikánok és az erdőtüzek gyakoribb előfordulásában érezhetők; mivel 2000 és 2019 között az áradások, aszályok és viharok önmagukban közel 4 milliárd embert érintettek világszerte, több mint 300 000 emberéletet követelve; mivel e szélsőséges események bekövetkezése drasztikus változást jelent az 1980–1999 közötti időszakhoz képest, mivel az áradások gyakorisága 134 %-kal, a viharoké 40 %-kal, az aszályoké pedig 29 %-kal növekedett (13);

| J. | mivel az egészségügyi, környezeti és éghajlati válságok között tudományosan bizonyított összefüggések vannak; mivel a szélsőséges időjárási események, a biológiai sokféleség csökkenése, a talajromlás és a vízhiány arra kényszerítik az embereket, hogy elhagyják lakóhelyüket, és drámai hatást gyakorolnak egészségükre; mivel az Egészségügyi Világszervezet szerint az éghajlatváltozás a legnagyobb egészségügyi veszély, ami az emberiséget fenyegeti, valamint mivel ez évente körülbelül 250 000 további halálesetet fog okozni 2030 és 2050 között (14), mivel világszerte körülbelül 7 millió korai elhalálozást okoz a légszennyezés, és mivel a becslések szerint a közvetlen egészségkárosodás, többek között a mentális egészség romlásának költségei 2030-ig elérhetik a 2–4 milliárd USD összeget évente; |
| --- | --- |

J.

mivel az egészségügyi, környezeti és éghajlati válságok között tudományosan bizonyított összefüggések vannak; mivel a szélsőséges időjárási események, a biológiai sokféleség csökkenése, a talajromlás és a vízhiány arra kényszerítik az embereket, hogy elhagyják lakóhelyüket, és drámai hatást gyakorolnak egészségükre; mivel az Egészségügyi Világszervezet szerint az éghajlatváltozás a legnagyobb egészségügyi veszély, ami az emberiséget fenyegeti, valamint mivel ez évente körülbelül 250 000 további halálesetet fog okozni 2030 és 2050 között (14), mivel világszerte körülbelül 7 millió korai elhalálozást okoz a légszennyezés, és mivel a becslések szerint a közvetlen egészségkárosodás, többek között a mentális egészség romlásának költségei 2030-ig elérhetik a 2–4 milliárd USD összeget évente;

| K. | mivel az UNDRR által közzétett globális értékelő jelentés (GAR 2022) szerint az elmúlt két évtizedben évente 350–500 közepes vagy nagy léptékű katasztrófa történt, és az előrejelzések szerint a katasztrófák száma 2030-ra eléri az évi 560-at, vagyis a napi 1,5 katasztrófát; |
| --- | --- |

K.

mivel az UNDRR által közzétett globális értékelő jelentés (GAR 2022) szerint az elmúlt két évtizedben évente 350–500 közepes vagy nagy léptékű katasztrófa történt, és az előrejelzések szerint a katasztrófák száma 2030-ra eléri az évi 560-at, vagyis a napi 1,5 katasztrófát;

| L. | mivel az éghajlatváltozás a környezetkárosodás egyik fő előidézője, ami negatív hatással van az élelmezésbiztonságra és a vízellátás biztonságára, a természeti erőforrásokhoz való hozzáférésre, valamint károsítja az emberi egészséget; mivel a vízhiány, az áradások és az aszályok kulcsfontosságú kockázatok Európában, és a vízhiány az áttételes és tovagyűrűző hatások révén számos ágazatot érint Unió-szerte; mivel a víz hatékony felhasználásának javítását célzó intézkedések kulcsfontosságú alkalmazkodási lehetőségek; mivel a reziliens és zöld társadalom biztosítása érdekében Európában és Európán kívül digitális megoldásokat kell alkalmazni; mivel minden érdekelt felet és ágazatot mozgósítani kell a vizet intelligens módon felhasználó társadalom megvalósítása érdekében, foglalkozva egyúttal az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, az élelmezés- és vízbiztonsággal, a biológiai sokféleség védelmével, valamint az erőforrás-hatékony és versenyképes gazdaság támogatásával is; mivel az Uniónak és a tagállamoknak is ezt a megközelítést kell tovább fejleszteniük, különösen az európai szomszédságpolitikán, az Unió külső fellépésén, valamint az ENSZ napirendjén keresztül; |
| --- | --- |

L.

mivel az éghajlatváltozás a környezetkárosodás egyik fő előidézője, ami negatív hatással van az élelmezésbiztonságra és a vízellátás biztonságára, a természeti erőforrásokhoz való hozzáférésre, valamint károsítja az emberi egészséget; mivel a vízhiány, az áradások és az aszályok kulcsfontosságú kockázatok Európában, és a vízhiány az áttételes és tovagyűrűző hatások révén számos ágazatot érint Unió-szerte; mivel a víz hatékony felhasználásának javítását célzó intézkedések kulcsfontosságú alkalmazkodási lehetőségek; mivel a reziliens és zöld társadalom biztosítása érdekében Európában és Európán kívül digitális megoldásokat kell alkalmazni; mivel minden érdekelt felet és ágazatot mozgósítani kell a vizet intelligens módon felhasználó társadalom megvalósítása érdekében, foglalkozva egyúttal az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, az élelmezés- és vízbiztonsággal, a biológiai sokféleség védelmével, valamint az erőforrás-hatékony és versenyképes gazdaság támogatásával is; mivel az Uniónak és a tagállamoknak is ezt a megközelítést kell tovább fejleszteniük, különösen az európai szomszédságpolitikán, az Unió külső fellépésén, valamint az ENSZ napirendjén keresztül;

| M. | mivel az éghajlattal kapcsolatos egészségügyi, megélhetési, élelmezésbiztonsági, vízellátási és gazdasági növekedési kockázatok az előrejelzések szerint sokkal számottevőbbek lesznek 2 oC-os globális felmelegedés esetén; mivel a globális felmelegedés 2 oC-hoz képest 1,5 oC-ra való korlátozása várhatóan mérsékelni fogja a szárazföldi, édesvízi és tengerparti ökoszisztémákra gyakorolt hatásokat, és az emberek számára nyújtott szolgáltatásaik közül többet őriz meg; mivel ezért elengedhetetlen, hogy erőfeszítéseket tegyünk annak érdekében, hogy a hőmérséklet-emelkedés 1,5 oC-nál nagyobb mértékben ne haladja meg az iparosodás előtti szintet; |
| --- | --- |

M.

mivel az éghajlattal kapcsolatos egészségügyi, megélhetési, élelmezésbiztonsági, vízellátási és gazdasági növekedési kockázatok az előrejelzések szerint sokkal számottevőbbek lesznek 2 oC-os globális felmelegedés esetén; mivel a globális felmelegedés 2 oC-hoz képest 1,5 oC-ra való korlátozása várhatóan mérsékelni fogja a szárazföldi, édesvízi és tengerparti ökoszisztémákra gyakorolt hatásokat, és az emberek számára nyújtott szolgáltatásaik közül többet őriz meg; mivel ezért elengedhetetlen, hogy erőfeszítéseket tegyünk annak érdekében, hogy a hőmérséklet-emelkedés 1,5 oC-nál nagyobb mértékben ne haladja meg az iparosodás előtti szintet;

| N. | mivel a Párizsi Megállapodás preambulumában elismeri, hogy „fontos az összes ökoszisztéma, köztük az óceánok sértetlenségének biztosítása”, és mivel az UNFCCC 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja hangsúlyozza, hogy a részes feleknek elő kell segíteniük a fenntartható gazdálkodást, és valamennyi üvegházhatású gáz nyelőinek és tárolóinak megóvását és kapacitásuk megerősítését, beleértve a biomasszát, az erdőket és az óceánokat, valamint az egyéb szárazföldi, partvidéki és tengeri ökológiai rendszereket; mivel az IPBES biológiai sokféleségről és az ökoszisztéma-szolgáltatásokról szóló globális értékelő jelentése hangsúlyozza, hogy a természet fenntartható használata elengedhetetlen ahhoz, hogy alkalmazkodjunk az éghajlati rendszer veszélyes, emberi eredetű befolyásolásához, illetve csökkentsük azt; |
| --- | --- |

N.

mivel a Párizsi Megállapodás preambulumában elismeri, hogy „fontos az összes ökoszisztéma, köztük az óceánok sértetlenségének biztosítása”, és mivel az UNFCCC 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja hangsúlyozza, hogy a részes feleknek elő kell segíteniük a fenntartható gazdálkodást, és valamennyi üvegházhatású gáz nyelőinek és tárolóinak megóvását és kapacitásuk megerősítését, beleértve a biomasszát, az erdőket és az óceánokat, valamint az egyéb szárazföldi, partvidéki és tengeri ökológiai rendszereket; mivel az IPBES biológiai sokféleségről és az ökoszisztéma-szolgáltatásokról szóló globális értékelő jelentése hangsúlyozza, hogy a természet fenntartható használata elengedhetetlen ahhoz, hogy alkalmazkodjunk az éghajlati rendszer veszélyes, emberi eredetű befolyásolásához, illetve csökkentsük azt;

| O. | mivel az óceánok megőrzése döntő fontosságú az éghajlati rendszerben betöltött szerepük – mint például a természetes és az emberi eredetű szén-dioxid (CO2) és hő felvétele és újraelosztása, valamint az ökoszisztémák támogatása – szempontjából; mivel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testületnek a változó éghajlattal összefüggésben az óceánról és a krioszféráról szóló 2019. évi különjelentése azt mutatja, hogy 1970 óta az óceánok fokozatosan felmelegedtek, és az éghajlati rendszerben a többlethő több mint 90 %-át elnyelték; mivel az óceánok felmelegedése hatással van a part menti ökoszisztémákra, ami fokozott tengeri hőhullámokhoz, elsavasodáshoz, oxigénveszteséghez, sósvíz-betöréshez, valamint a tengerszint emelkedéséhez vezet; |
| --- | --- |

O.

mivel az óceánok megőrzése döntő fontosságú az éghajlati rendszerben betöltött szerepük – mint például a természetes és az emberi eredetű szén-dioxid (CO2) és hő felvétele és újraelosztása, valamint az ökoszisztémák támogatása – szempontjából; mivel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testületnek a változó éghajlattal összefüggésben az óceánról és a krioszféráról szóló 2019. évi különjelentése azt mutatja, hogy 1970 óta az óceánok fokozatosan felmelegedtek, és az éghajlati rendszerben a többlethő több mint 90 %-át elnyelték; mivel az óceánok felmelegedése hatással van a part menti ökoszisztémákra, ami fokozott tengeri hőhullámokhoz, elsavasodáshoz, oxigénveszteséghez, sósvíz-betöréshez, valamint a tengerszint emelkedéséhez vezet;

| P. | mivel a glasgow-i éghajlati paktum elismeri a nem részes felek, köztük a civil társadalom, az őslakos népek, a helyi közösségek, a fiatalok, a gyermekek, a helyi és regionális önkormányzatok és más érdekelt felek fontos szerepét a Párizsi Megállapodás céljainak eléréséhez való hozzájárulásban, valamint hangsúlyozza, hogy sürgős szükség van többszintű és együttműködésen alapuló fellépésre; |
| --- | --- |

P.

mivel a glasgow-i éghajlati paktum elismeri a nem részes felek, köztük a civil társadalom, az őslakos népek, a helyi közösségek, a fiatalok, a gyermekek, a helyi és regionális önkormányzatok és más érdekelt felek fontos szerepét a Párizsi Megállapodás céljainak eléréséhez való hozzájárulásban, valamint hangsúlyozza, hogy sürgős szükség van többszintű és együttműködésen alapuló fellépésre;

| Q. | mivel az éghajlatváltozás közvetlenül vagy közvetve az emberi jogok, többek között az élethez, a vízhez és a megfelelő higiéniás létesítményekhez, az élelmiszerhez, az egészséghez és a lakhatáshoz való jog teljes körű gyakorlását is fenyegeti; mivel az emberek éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodási képessége elválaszthatatlanul kapcsolódik az alapvető emberi jogokhoz való hozzáférésükhöz, valamint azon ökoszisztémák egészségéhez, amelyektől megélhetésük és jóllétük függ; mivel a Nemzetközi Migrációs Szervezet szerint 2050-ig több mint 200 millió ember kényszerülhet migrációra az éghajlatváltozás hatásai miatt; mivel az éghajlatváltozással kapcsolatos belső migráció mértéke a legszegényebb és az éghajlat szempontjából leginkább veszélyeztetett régiókban lesz a legnagyobb; mivel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló globális fellépés drámaian, 2050-ig akár 80 %-kal is lassíthatja a belső klímamenekültek számának növekedését (15); |
| --- | --- |

Q.

mivel az éghajlatváltozás közvetlenül vagy közvetve az emberi jogok, többek között az élethez, a vízhez és a megfelelő higiéniás létesítményekhez, az élelmiszerhez, az egészséghez és a lakhatáshoz való jog teljes körű gyakorlását is fenyegeti; mivel az emberek éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodási képessége elválaszthatatlanul kapcsolódik az alapvető emberi jogokhoz való hozzáférésükhöz, valamint azon ökoszisztémák egészségéhez, amelyektől megélhetésük és jóllétük függ; mivel a Nemzetközi Migrációs Szervezet szerint 2050-ig több mint 200 millió ember kényszerülhet migrációra az éghajlatváltozás hatásai miatt; mivel az éghajlatváltozással kapcsolatos belső migráció mértéke a legszegényebb és az éghajlat szempontjából leginkább veszélyeztetett régiókban lesz a legnagyobb; mivel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló globális fellépés drámaian, 2050-ig akár 80 %-kal is lassíthatja a belső klímamenekültek számának növekedését (15);

| R. | mivel az elmúlt hét év (2015-től 2021-ig) a valaha feljegyzett legmelegebb éveket jelentette; mivel a tengerek szintje is rekordmagasságot ért el 2021-ben; mivel globális szinten 2013 és 2021 között átlagosan 4,5 mm-t emelkedett a tengerszint évente, és a Meteorológiai Világszervezet szerint a tengerszint számos régióban a globális átlagnál „lényegesen gyorsabban” emelkedik; mivel 2021-ben számoltak be első alkalommal esőzésről Grönland jégtakarójának legmagasabb pontján; |
| --- | --- |

R.

mivel az elmúlt hét év (2015-től 2021-ig) a valaha feljegyzett legmelegebb éveket jelentette; mivel a tengerek szintje is rekordmagasságot ért el 2021-ben; mivel globális szinten 2013 és 2021 között átlagosan 4,5 mm-t emelkedett a tengerszint évente, és a Meteorológiai Világszervezet szerint a tengerszint számos régióban a globális átlagnál „lényegesen gyorsabban” emelkedik; mivel 2021-ben számoltak be első alkalommal esőzésről Grönland jégtakarójának legmagasabb pontján;

| S. | mivel a világ népességének leggazdagabb 1 %-ának egy főre jutó fogyasztási kibocsátása 2030-ban várhatóan még mindig 30-szor magasabb lesz, mint a globális egy főre jutó szint, miközben a világ népessége legszegényebb felének lábnyoma várhatóan mélyen e szint alatt marad (16); |
| --- | --- |

S.

mivel a világ népességének leggazdagabb 1 %-ának egy főre jutó fogyasztási kibocsátása 2030-ban várhatóan még mindig 30-szor magasabb lesz, mint a globális egy főre jutó szint, miközben a világ népessége legszegényebb felének lábnyoma várhatóan mélyen e szint alatt marad (16);

| T. | mivel a legtöbb fejlődő ország minimális mértékben járul hozzá az éghajlatváltozást okozó légköri ÜHG-kibocsátáshoz; mivel az éghajlatváltozás hatásai növekedtek a fejlődő országokban; mivel egyértelműen elégtelenek azok az erőforrások, amelyeket az éghajlatváltozás negatív hatásainak kezelése, valamint az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képesség és a fenntartható fejlődés megvalósítása érdekében alkalmazkodási intézkedések céljából mozgósíthatnak; |
| --- | --- |

T.

mivel a legtöbb fejlődő ország minimális mértékben járul hozzá az éghajlatváltozást okozó légköri ÜHG-kibocsátáshoz; mivel az éghajlatváltozás hatásai növekedtek a fejlődő országokban; mivel egyértelműen elégtelenek azok az erőforrások, amelyeket az éghajlatváltozás negatív hatásainak kezelése, valamint az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képesség és a fenntartható fejlődés megvalósítása érdekében alkalmazkodási intézkedések céljából mozgósíthatnak;

| U. | mivel az UNFCCC fejlődő országok igényeinek meghatározásáról szóló első jelentése megállapítja, hogy a fejlődő országoknak a nemzetileg meghatározott hozzájárulások (NDC-k) végrehajtásával kapcsolatos költségei 5,8 billió USD és 5,9 billió USD között mozognak, amelyből 502 milliárd USD-t nemzetközi finanszírozási forrásokat igénylő igényként azonosítottak; |
| --- | --- |

U.

mivel az UNFCCC fejlődő országok igényeinek meghatározásáról szóló első jelentése megállapítja, hogy a fejlődő országoknak a nemzetileg meghatározott hozzájárulások (NDC-k) végrehajtásával kapcsolatos költségei 5,8 billió USD és 5,9 billió USD között mozognak, amelyből 502 milliárd USD-t nemzetközi finanszírozási forrásokat igénylő igényként azonosítottak;

| V. | mivel 2020-ban a Global Witness 227 föld- és környezetvédő meggyilkolását jegyezte fel, akiknek 71 %-a azon dolgozott, hogy megvédje a világ erdőit az erdőirtással és az ipari fejlődéssel szemben, míg mások a folyók, part menti területek és óceánok védelméért végzett munkájuk során vesztették életüket; mivel 2020-ban a föld- és környezetvédők elleni erőszak túlnyomórészt a világ déli országaiban összpontosult, és az összes regisztrált halálos támadás kevesebb mint 1 %-át dokumentálták a világ északi részén; mivel 2015 és 2019 között az összes halálos támadás több mint egyharmada az őslakos népekre irányult, annak ellenére, hogy az őslakos közösségek a világ népességének csupán 5 %-át teszik ki (17); |
| --- | --- |

V.

mivel 2020-ban a Global Witness 227 föld- és környezetvédő meggyilkolását jegyezte fel, akiknek 71 %-a azon dolgozott, hogy megvédje a világ erdőit az erdőirtással és az ipari fejlődéssel szemben, míg mások a folyók, part menti területek és óceánok védelméért végzett munkájuk során vesztették életüket; mivel 2020-ban a föld- és környezetvédők elleni erőszak túlnyomórészt a világ déli országaiban összpontosult, és az összes regisztrált halálos támadás kevesebb mint 1 %-át dokumentálták a világ északi részén; mivel 2015 és 2019 között az összes halálos támadás több mint egyharmada az őslakos népekre irányult, annak ellenére, hogy az őslakos közösségek a világ népességének csupán 5 %-át teszik ki (17);

| 1. | emlékeztet arra, hogy az éghajlati és biodiverzitási válság az egyik legjelentősebb kihívás, amellyel az emberiség szembesül, és ezért világszerte az összes kormánynak és szereplőnek minden erejével azon kell lennie, hogy e válságokat – szorosan összefüggőként kezelve – sürgősen leküzdjék; hangsúlyozza, hogy a globális felmelegedés korlátozásával és a biológiai sokféleség csökkenésének megelőzésével kapcsolatos közös felelősségünk teljesítéséhez, és ezáltal bolygónk egészének, valamint a jelenlegi és jövőbeli generációk jólétének megőrzéséhez nemzetközi együttműködésre, a regionális és helyi önkormányzatok, vállalkozások és más nem állami szereplők bevonására, szolidaritásra, igazságos átmenetre, tudományos alapokon nyugvó koherens fellépésre, valamint a törekvések fokozására és a szakpolitikák e törekvésekkel való összehangolására irányuló szilárd elkötelezettségre van szükség; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aggodalmát fejezi ki a kibocsátási szakadékról szóló 2021. évi UNEP-jelentés megállapításai és annak 2021. november 4-én kiadott kiegészítése miatt, különös tekintettel arra, hogy a COP26 előtt és annak során tett ambiciózusabb éghajlat-politikai kötelezettségvállalások ellenére az előrejelzett kibocsátások alapján a világ továbbra is a 2,7 oC-os hőmérséklet-emelkedés felé vezető úton halad, még akkor is, ha a bejelentett 2030-as nemzeti éghajlati célokat más enyhítő intézkedésekkel együtt teljes mértékben végrehajtják, messze alulmúlva a Párizsi Megállapodás azon célkitűzéseit, hogy a globális felmelegedést jóval 2 oC alatt, lehetőleg 1,5 oC-on tartsák; riasztónak tartja, hogy a kibocsátások továbbra is növekednek, és egyre nő a kibocsátási szakadék; mivel a globális felmelegedés 1,5 oC-ra való korlátozásához az üvegházhatást okozó gázok globális kibocsátásának gyors, mélyreható és tartós csökkentése szükséges, többek között 2030-ra a globális szén-dioxid-kibocsátás 2019-es szinthez képest 43 %-kal való csökkentését; emlékeztet arra, hogy a glasgow-i éghajlati paktum elfogadásával valamennyi fél elismerte, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedésének az iparosodás előtti szinthez viszonyítva 1,5 oC-ra való korlátozása jelentősen csökkentené az éghajlatváltozás kockázatait és hatásait; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a kibocsátási szakadékról szóló 2021. évi UNEP-jelentés szerint a fosszilis tüzelőanyagokból, a hulladékágazatból és a mezőgazdasági ágazatból származó metánkibocsátás csökkentése rövid távon hozzájárulhat a kibocsátási szakadék megszüntetéséhez és a felmelegedés csökkentéséhez, de hangsúlyozza, hogy ennek elérése érdekében sürgősen szükség van olyan szabályokra, amelyek egyértelműek és céljuk a tényleges kibocsátáscsökkentés elérése, és amelyeket az előrehaladás nyomon követésére és az átláthatóság biztosítására irányuló intézkedések támogatnak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kiemeli, hogy egyre több ország kötelezi el magát az évszázad közepére kitűzött nettó nulla kibocsátási célok mellett, de hangsúlyozza, hogy ezeket a kötelezettségvállalásokat sürgősen határozott rövid távú célokká, politikákká és fellépésekké kell alakítani, amelyeket pénzügyi forrásokkal kell támogatni és bele kell foglalni azokat a felülvizsgált nemzetileg meghatározott hozzájárulásokba 2030-ra vonatkozó magasabb éghajlat-politikai célok formájában annak érdekében, hogy a globális kibocsátások a lehető leghamarabb tetőzhessenek; egyetért az UNEP azon értékelésével, hogy számos nemzeti éghajlat-politikai terv 2030 utánra halasztja a fellépést, valamint hogy a hosszú távú nulla nettó kibocsátásra vonatkozó vállalások közül sok jelentős kétértelműségeket foglal magában és hiányzik belőle az átláthatóság; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mély aggodalommal veszi tudomásul a Meteorológiai Világszervezet legutóbbi, az éghajlatváltozás helyzetéről szóló jelentését, amely szerint 2021-ben négy fő éghajlati mutató – a tengerszint emelkedése, az óceánhő, az óceánok elsavasodása és az üvegházhatású gázok koncentrációja – rekordot döntött; |
| --- | --- |

5.

A glasgow-i éghajlati paktum és a sarm-es-sejki COP27

| 6. | tudomásul veszi a COP26 során elért eredményeket és a glasgow-i éghajlati paktumot; hangsúlyozza azonban, hogy a globális felmelegedés 1,5 oC-ra való korlátozása csak akkor érhető el, ha ebben a kritikus évtizedben, 2030 előtt sürgős fellépésre kerül sor; hangsúlyozza, hogy a COP26 felkérte a részes feleket, hogy a különböző nemzeti körülmények figyelembevételével 2022 végéig vizsgálják felül és erősítsék meg a nemzetileg meghatározott hozzájárulásaikban szereplő 2030-as célokat, hogy azok összhangban legyenek a Párizsi Megállapodás hőmérsékleti célkitűzésével; határozottan sürgeti az UNFCCC valamennyi részes felét, hogy a COP27-ig növeljék nemzetileg meghatározott hozzájárulásaikat annak érdekében, hogy megszüntessék az ambíciók közötti szakadékot, és politikáikat az ezzel a törekvéssel összeegyeztethető pályához igazítsák; kéri az Uniót és a G20-csoport nemzeteit, hogy vállaljanak vezető szerepet ebben a tekintetben; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli a COP26 döntését, amely szerint munkaprogramot hoznak létre az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló törekvések fokozása és e kritikus évtizedben való végrehajtása érdekében, a globális értékelést kiegészítő módon, évente frissítik a nemzetileg meghatározott hozzájárulásokról szóló összefoglaló jelentést minden COP előtt, és évente magas szintű miniszteri kerekasztalt hívnak össze a 2030 előtti törekvésekre vonatkozóan; sürgeti a COP27-et, hogy fogadja el ezt a munkaprogramot, és biztosítsa az ambíciók éves felülvizsgálatát, amely tükrözi a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismereteket és a felek lehető legmagasabb szintű ambícióit; hangsúlyozza, hogy a feleknek felül kell vizsgálniuk és növelniük kell nemzetileg meghatározott hozzájárulásaikat mindaddig, amíg azok összhangban nem állnak a globális felmelegedés 1,5 oC-ra való korlátozásával összeegyeztethető pályával; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli, hogy Glasgow-ban véglegesítették a Párizsi Megállapodás szabálykönyvét, hangsúlyozza, hogy a szabálykönyv végrehajtásának célja az erős környezeti integritás biztosítása és a lehető legnagyobb ambíció elérése; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli, hogy a glasgow-i éghajlati paktum hangsúlyozza az alkalmazkodás fontosságát és a fellépés fokozásának szükségességét az alkalmazkodóképesség növelése, az ellenálló képesség megerősítése és az éghajlatváltozással szembeni kiszolgáltatottság csökkentése érdekében; megjegyzi ebben a tekintetben, hogy az elmúlt évben 47 ország nyújtott be alkalmazkodási közleményt vagy nemzeti alkalmazkodási tervet, és a többi országtól is azt várja, hogy a Párizsi Megállapodással összhangban nyújtsák be közleményeiket; üdvözli a veszteségekről és károkról szóló új glasgow-i párbeszéd elindítását annak érdekében, hogy elhárítsák, minimálisra csökkentsék és kezeljék az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival összefüggő veszteségeket és károkat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tudomásul veszi az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására vonatkozóan a COP26 során tett vállalásokat, de sajnálja, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásának megvalósítását célzó 2021. évi terv azt mutatta, hogy a jelenlegi globális 100 milliárd USD célt valószínűleg csak 2023-ban, az eredeti határidő után három évvel érik el; rámutat a növekvő finanszírozási hiányra, különösen az alkalmazkodásra vonatkozóan; sürgeti a fejlett országokat, köztük az EU-t és tagállamait, hogy biztosítsák, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozását célzó 100 milliárd USD összegű célt már 2022-ben és átlagosan a 2020–2025 közötti időszakban el lehessen érni és folyósítani lehessen, valamint hogy részletesebben határozzák meg az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására vonatkozó, 2025 utáni új cél felé vezető utat; hangsúlyozza, hogy a múltbeli kibocsátások nagy részéért felelős fejlett országok általi finanszírozás szintén kulcsfontosságú lesz az éghajlatváltozás mérséklésére vonatkozó célokról szóló ambiciózusabb párbeszéd iránti bizalom kiépítéséhez; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kiemeli, hogy a COP27 helyszínéül szolgáló ország az éghajlatváltozás által leginkább érintett régiók közé tartozik; megjegyzi, hogy a Földközi-tenger medencéje a globális átlagnál 20 %-kal gyorsabban melegszik, és hogy a régió a világ egyik fő éghajlatváltozási csomópontja, ahol az előrejelzések szerint 20 éven belül 250 millió embert fog sújtani a vízszegénység (18); hangsúlyozza, hogy a Földközi-tenger a világ leggyorsabban felmelegedő tengerévé válik (19), ami következményekkel jár a fontos gazdasági ágazatokra és az egész tengeri ökoszisztémára nézve, és visszafordíthatatlan változásokat okoz az ökoszisztéma és a fajok tekintetében; felhívja az a Bizottságot és a tagállamokat, hogy sürgősen lépjenek fel és működjenek együtt földközi-tengeri partnereikkel egy ambiciózus alkalmazkodási intézkedés kidolgozása, valamint az éghajlatváltozás mérséklését célzó fellépés vezetése érdekében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | támogatja az ukrán kormány arra irányuló kezdeményezését, hogy globális platformot hozzon létre a fegyveres konfliktusok során okozott környezeti károk felmérésére; |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékeztet annak fontosságára, hogy valamennyi fél vegyen részt az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményének (UNFCCC) döntéshozatali folyamataiban; hangsúlyozza, hogy a fejlődő országok és a legkevésbé fejlett országok küldöttei és a civil társadalom képviselői teljes körű részvételének lehetővé tétele érdekében javítani lehetne az UNFCCC keretében jelenleg alkalmazott döntéshozatali folyamatot; alapvető fontosságúnak tartja, hogy az éghajlatváltozás által leginkább sújtott országok szempontjait meghallgassák, és foglalkozzanak azokkal; felhívja ezért a COP27 elnökségét és a jövőbeli elnökségeket, hogy tárjanak fel további módokat a fejlődő országok hatékony és érdemi részvételének biztosítására, és különítsenek el további forrásokat erre; emlékeztet az egyiptomi emberi jogi helyzettel kapcsolatos korábbi álláspontjára; tudomásul veszi, hogy számos civil társadalmi szervezet aggodalmát fejezte ki a civil társadalomnak az egyiptomi COP konferencián való elszigeteltsége, valamint a tüntetések és a civil társadalom részvétele előtt álló akadályok miatt; felhívja az UNFCCC-t és az egyiptomi hatóságokat, hogy biztosítsák a polgárok és a civil társadalmi szervezetek méltányos hozzáférését és teljes körű részvételét a COP27 konferencián; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ismételten felszólít az Egyiptomban önkényesen fogva tartott valamennyi személy szabadon bocsátására, és hangsúlyozza Aláa Abdelfattáh emberijog-védő különösen sürgős ügyét; felhívja az egyiptomi hatóságokat, hogy használják ki a COP27 konferencia által teremtett lendületet az emberi jogi helyzet javítására az országban, és a COP27-en keresztül és azt követően is tartsák tiszteletben az alapvető szabadságokat, különösen a véleménynyilvánítás és a békés gyülekezés szabadságát; határozottan támogatja az ENSZ szakértőinek az UNFCCC titkárságához intézett azon felhívását, hogy dolgozzanak ki olyan emberi jogi kritériumokat, amelyeket a jövőbeli COP konferenciáinak otthont adó országoknak a fogadási megállapodás részeként teljesíteniük kell; |
| --- | --- |

14.

| 15. | üdvözli, hogy a glasgow-i éghajlati paktum elismeri a nem részes felek, köztük a civil társadalom, az őslakos népek, a helyi közösségek, a fiatalok, a gyermekek, a helyi és regionális önkormányzatok és más érdekelt felek fontos szerepét az egyezmény és a Párizsi Megállapodás céljainak eléréséhez való hozzájárulásban; elismeri a fiatalok éghajlatváltozás elleni harcban betöltött fontos szerepét; ezért sürgeti a részes feleket és az érdekelt feleket, hogy biztosítsák a fiatalok érdemi részvételét és képviseletét a multilaterális, nemzeti és helyi döntéshozatali folyamatokban; emlékeztet különösen arra, hogy a városok kulcsszerepet játszanak az ÜHG-gázok kibocsátásának csökkentésében, és üdvözli, hogy világszerte egyre több város és régió kötelezi el magát a nettó nulla kibocsátási célok mellett, valamint különösen azt, hogy a klímasemleges és intelligens városokra vonatkozó uniós küldetésben részt vevő 100 európai város kötelezettséget vállalt arra, hogy 2030-ra klímasemlegessé és innovációs központokká válnak, ami lehetővé teszi, hogy 2050-re minden uniós város és környéke kövesse ezt a példát; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy a globális átlaghőmérséklet-növekedés 1,5 oC-ra korlátozásának biztosítása érdekében valamennyi fél tényleges részvétele szükséges, amihez kezelni kell a hagyományos vagy egymással ütköző érdekek kérdését; aggodalmát fejezi ki különösen amiatt, hogy egyes nagy szennyezők a COP-kon való jelenlétüket arra használták fel, hogy aláássák a Párizsi Megállapodás célkitűzéseit; komolyan aggódik amiatt, hogy az UNFCCC nem tesz lépéseket, hogy végre foglalkozzon az összeférhetetlenség kérdésével a nem részes félnek számító érdekelt felekkel való együttműködés tekintetében; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vállaljanak vezető szerepet ebben a folyamatban annak érdekében, hogy megvédjék az UNFCCC döntéshozatali folyamatát a Párizsi Megállapodás céljaival ellentétes érdekektől; |
| --- | --- |

16.

| 17. | üdvözli a globális éghajlatvédelmi fellépés marrákesi partnerségének továbbfejlesztését, a nem állami szereplők és a szubnacionális kormányzatok azonnali éghajlat-politikai fellépésre ösztönzésének tereként, valamint üdvözli a partnerség 2022. évi munkaprogramjának elfogadását; elismeri a „Race to Zero” és a „Race to Resilience” kezdeményezéseket mint az alulról építkező kormányzás támogatásának kulcsfontosságú platformjait, amelyek megkönnyítik a szubnacionális szintű jelentéstételt és helyzetfelmérést; |
| --- | --- |

17.

Ambiciózus uniós éghajlat-politika

| 18. | elvárja, hogy az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag, valamint az európai zöld megállapodás keretébe tartozó szakpolitikák megtegyék az Unió 2030-as célkitűzésének elérésére irányuló intézkedéseket, és az Uniót és tagállamait olyan pályára állítsák, hogy legkésőbb 2050-ig elérjék klímasemlegességet; emlékeztet arra, hogy az uniós klímarendelettel és a Párizsi Megállapodással, valamint a rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményekkel összhangban az Európai Uniónak fokoznia kell éghajlat-politikai fellépését mind az éghajlatváltozás mérséklése terén – a globális felmelegedésnek az iparosodás előtti szinthez képest 1,5 oC alatt tartása érdekében –, mind pedig az ellenálló képesség előmozdítását célzó alkalmazkodás terén; felhívja az EU-t, hogy a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek alapján aktualizálja nemzetileg meghatározott hozzájárulását, és a COP27 során növelje az ÜHG-kibocsátás csökkentésére vonatkozó célkitűzését; kéri, hogy az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomagban a lehető legnagyobb ambíció jelenjen meg annak érdekében, hogy egyértelműen jelezzék az összes többi fél számára, hogy az EU készen áll arra, hogy igazságos, szociálisan kiegyensúlyozott, méltányos és költséghatékony módon hozzájáruljon a szakadék megszüntetéséhez, ami a globális felmelegedés 1,5 oC-ra való korlátozásához szükséges, figyelembe véve ugyanakkor a globális méltányosság és egyenlő bánásmód szempontjait, valamint az EU történelmi és jelenlegi felelősségét az éghajlati válságot okozó kibocsátásokért; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kiemeli, hogy az európai klímarendeletben és az „Irány az 55 %!” jogalkotási javaslatokban meghatározott, 2030-ra vonatkozó átfogó uniós kibocsátási cél a jelenlegi nemzetileg meghatározott hozzájárulásnál – amely a nettó kibocsátás 55 %-os csökkentését célozza meg – többel fogja csökkenteni az EU kibocsátását; hangsúlyozza továbbá, hogy a Parlament e javaslatokkal és a REPowerEU tervben foglalt célokkal kapcsolatos álláspontja e szintet meghaladóan tovább növeli az EU éghajlatvédelmi törekvését, és felhívja a Tanácsot, hogy e tekintetben támogassa a Parlament álláspontját; felhívja az EU-t, hogy ennek megfelelően aktualizálja kibocsátásra vonatkozó vállalásait, hogy azok tükrözzék ezt, tekintettel a glasgow-i éghajlati paktum szereplő, a 2030-as célok felülvizsgálatáról szóló határozatra; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi geopolitikai helyzet rávilágít arra, hogy sürgősen csökkenteni kell a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőséget és növelni kell a megújuló energiaforrások alkalmazását, valamint lehetőséget kínál az Unió ezzel kapcsolatos vezető szerepének megerősítésére; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ismételten hangsúlyozza, hogy az éghajlatvédelmi törekvéseket valamennyi uniós szakpolitikában és az azokat átültető intézkedésekben érvényesíteni kell, valamint hangsúlyozza, hogy az európai klímarendelet 6. cikkének (4) bekezdése arra kötelezi a Bizottságot, hogy értékelje minden intézkedéstervezet vagy jogszabályjavaslat, többek között a költségvetési javaslatok uniós éghajlat-politikai célkitűzésekkel való összhangját; sürgeti a Bizottságot, hogy ezt a rendelkezést az összes uniós szakpolitikai területen végzett hatásvizsgálat során teljes mértékben hajtsa végre; hangsúlyozza továbbá, hogy újra kell értékelni és össze kell hangolni az Unió és a tagállamok meglévő politikáit ezekkel a célkitűzésekkel, valamint elvárja, hogy az újonnan létrehozott, éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület hozzájáruljon ehhez az értékeléshez; üdvözli az újonnan létrehozott, éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület 15 tagjának kinevezését; felhívja a tanácsadó testületet, hogy a lehető leghamarabb tegye közzé a globális felmelegedés 1,5 oC alatt tartására irányuló célkitűzéssel összeegyeztethető uniós ÜHG-költségvetésre vonatkozó értékelését, valamint elvárja, hogy a Bizottság teljes mértékben vegye figyelembe a tanácsadó testület tanácsát az üvegházhatást okozó gázokra vonatkozó indikatív uniós költségvetés és a 2030 utáni uniós éghajlat-politikai célok kidolgozásakor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | emlékeztet egy tagállam alkotmánybíróságának közelmúltbeli határozatára, amely szerint az éghajlat védelme nem lehet politikai mérlegelés tárgya, és az alkotmány környezetvédelmi rendelkezései alkotmányos kötelezettséget rónak az államra a klímasemlegesség elérése érdekében; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy az uniós polgárok határozottan támogatják az éghajlat-politikai fellépés fokozását, mivel a legutóbbi Eurobarométer felmérés szerint minden második európai (49 %) az éghajlatváltozást tekinti az Unió jövője előtt álló legnagyobb globális kihívásnak; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy valamennyi éghajlat-politikát a klímasemlegességre való méltányos átállás elvével összhangban, valamint a civil társadalommal és a szociális és gazdasági partnerekkel szoros együttműködésben kell megvalósítani; úgy véli ezért, hogy nagyobb átláthatóság, a szociális partnerségek és a civil társadalmi szerepvállalás helyi, regionális, nemzeti és uniós szinten történő megerősítése elengedhetetlen ahhoz, hogy a társadalom valamennyi szektorában igazságos, inkluzív és szociálisan fenntartható módon valósuljon meg a klímasemlegesség; |
| --- | --- |

24.

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, valamint a veszteségek és károk

| 25. | üdvözli az Alkalmazkodási Alap és a legkevésbé fejlett országok alapja számára Glasgow-ban tett új pénzügyi vállalásokat; megjegyzi azonban, hogy az éghajlatváltozás mérsékléséhez nyújtott támogatás továbbra is nagyobb, mint az alkalmazkodás támogatása, és határozottan támogatja a fejlett országok arra irányuló felhívását, hogy a jobb egyensúly elérése érdekében a glasgow-i éghajlati paktummal összhangban 2025-ig növeljék a 2019-es szint legalább kétszeresére az alkalmazkodásra közösen nyújtott finanszírozást; sajnálja, hogy hét évvel a Párizsi Megállapodás után sem sikerült meghatározni az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás globális célját; üdvözli a COP26 konferencián elfogadott és elindított sarm-es-sejk-i munkaprogramot az alkalmazkodás globális céljáról; hangsúlyozza a támogatásokon alapuló alkalmazkodási finanszírozás fontosságát; sürgeti az Uniót, hogy 2021 és 2027 között évről évre növelje a Globális Európa eszköz keretében alkalmazkodásra nyújtott finanszírozás arányát; hangsúlyozza, hogy szükség van az erőfeszítések növelésére a cél olyan mérhető eredményekké alakításának érdekében, amelyek többek között biztosítják az éghajlati és katasztrófakockázatok és az azokhoz kapcsolódó alkalmazkodási szükségletek és költségek több szinten történő átfogó megértését, növelik a következetes és összehasonlítható adatok rendelkezésre állását, meghatározzák és javítják a végrehajtási eszközök, többek között a pénzügyi és technológiai támogatás biztosítását és azok hozzáférhetőségét, valamint olyan közös mennyiségi és minőségi mértékegységeket, módszereket és megközelítéseket hoz létre, amelyekkel időben nyomon követhető a cél elérése felé való haladás; ezzel összefüggésben kiemeli a sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretet és annak nyomonkövetési és jelentéstételi rendszerét; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ismételten hangsúlyozza, hogy a rövid, közép- és hosszú távú, alkalmazkodást célzó intézkedések elkerülhetetlenül szükségesek valamennyi ország számára, ha minimálisra kívánják csökkenteni az éghajlati és biodiverzitási válság negatív hatásait, és el akarják érni az éghajlatváltozás hatásaival szembeni rezilienciát és a fenntartható fejlődést, figyelembe véve a fejlődő országoknak, különösen a legkevésbé fejlett országoknak és a fejlődő kis szigetállamoknak az éghajlatváltozás hatásaival szembeni kifejezett sebezhetőségét; hangsúlyozza, hogy az alkalmazkodási intézkedések számos előnnyel járhatnak, például javíthatják a mezőgazdasági termelékenységet, az innovációt, az egészséget és jóllétet, az élelmezésbiztonságot, a megélhetést és a biológiai sokféleség megőrzését, valamint csökkenthetik a kockázatokat és károkat; felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy fokozzák az alkalmazkodási intézkedéseket kötelező alkalmazkodási tervek, az éghajlatváltozással szembeni kiszolgáltatottság értékelése és éghajlati stressztesztek révén helyi, regionális és nemzeti szinten, valamint a helyi irányítású megközelítések támogatása révén, a helyi önkormányzatok és helyi civil társadalom bevonásával annak érdekében, hogy teljes mértékben tiszteletben tartsák a Párizsi Megállapodás alkalmazkodási célját, és biztosítsák, hogy az uniós alkalmazkodási politikák megfelelő mértékben védjék a közösségeket és ökoszisztémákat az Unió területén az éghajlatváltozás hatásaitól; további előrelépésre szólít fel az új uniós alkalmazkodási stratégia terén, és hangsúlyozza annak a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégiával és az alkalmazkodásra vonatkozó, az európai klímarendeletből eredő új szabályozási kerettel való kapcsolatának fontosságát; ismételten felszólít ezek ambiciózus végrehajtására, beleértve nemzetközi összetevőik végrehajtását is; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy bár az éghajlatváltozás globális probléma, már most is különbözőképpen érinti az egyes régiókat, valamint hogy a helyi önkormányzatok kulcsfontosságú szereplők az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás elősegítésében, mivel közelebb állnak a lakossághoz; hangsúlyozza, hogy a hatékony és célzott megoldásokhoz szükség van a pénzügyi források helyi szintre való hatékonyabb irányítására, valamint ebben az értelemben üdvözli az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos küldetést, amely legalább 150 európai régiót és közösséget támogat az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képesség 2030-ig történő megvalósítása érdekében; felszólít a regionális és decentralizált megközelítés támogatására az éghajlatváltozás hatásaira való reagálás és az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásához való hozzáférés terén a fejlődő országokban annak érdekében, hogy a helyi hatóságok, a helyi civil társadalmi szervezetek és a környezetvédők nagyobb szerepet kapjanak az éghajlatváltozás hatásainak kezelése és a legkiszolgáltatottabbak elérése terén; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság által 2021. február 24-én elfogadott uniós alkalmazkodási stratégia kifejezi a Bizottság azon célkitűzését, hogy növelje az erőforrásokat és tovább mozgósítsa a nagyléptékű alkalmazkodási finanszírozást, és hogy különös figyelmet kell fordítani annak biztosítására, hogy a pénzügyi források eljussanak a fejlődő országok legkiszolgáltatottabb közösségeihez; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy a korai előrejelző rendszerek kritikus fontosságúak a hatékony alkalmazkodás szempontjából, de azok csak a Meteorológiai Világszervezet tagjainak kevesebb mint fele számára állnak rendelkezésre; támogatja a WMO-nak a COP27-en jóváhagyandó javaslatát, hogy a korai előrejelző rendszerek a következő öt évben mindenkihez elérjenek; reméli, hogy a korai előrejelző szolgáltatásokra vonatkozó kezdeményezést gyorsan végrehajtják, különösen azzal a céllal, hogy minél több ember életét megmentsék; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy a zöld infrastruktúrák a természet és az ökoszisztémák védelme, a természetes élőhelyek és fajok megőrzése és helyreállítása, a jó ökológiai állapot fenntartása, a vízgazdálkodás és az élelmezésbiztonság révén hozzájárulnak az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz, valamint a katasztrófakockázat csökkentéséhez; megjegyzi, hogy a zöld infrastruktúra kiépítése az egyik leghatékonyabb, a városokban végrehajtható formája az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásnak, mivel enyhíti az éghajlatváltozás negatív hatásait és az egyre gyakoribb szélsőséges időjárási jelenségeket – például a hőhullámokat, erdőtüzeket, súlyos esőzések, áradásokat és aszályokat –, kiegyenlíti a szélsőséges hőmérsékleteket és javítja a városi területeken élő lakosok életminőségét, többek között mentális és fizikális egészségüket; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kiemeli az elsivatagosodás környezetre, társadalomra és gazdaságra gyakorolt közép- és hosszú távú pusztító hatásait, azt, hogy egyes területeken elnéptelenedéshez vezet, valamint azt, hogy közös megközelítésekre van szükség e jelenség megfelelő megelőzéséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz, illetve annak megszüntetéséhez; emlékeztet ezért a vízgazdálkodás alapvető fontosságára az éghajlatváltozás mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás, valamint a víz- és élelmezésbiztonság védelme, a biológiai sokféleség védelme és az egészséges talaj támogatása szempontjából is; hangsúlyozza ezért az uniós vízügyi keretirányelv gyors és teljes körű végrehajtásának szükségességét célkitűzéseinek elérése és az európai vízkészlet jobb kezelése érdekében; hangsúlyozza, hogy teljes mértékben meg kell valósítani a körforgásos folyamatok révén történő víz- újrafelhasználást és hatékony vízhasználatot az egész gazdaságban és társadalomban, a víz értékének kiaknázása és a mennyiségre és minőségre vonatkozó vízbiztonság biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a digitális megoldások hozzájárulhatnak az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz azáltal, hogy javítják a vízhiány, az árvizek és a vízszennyezés előrejelzésének képességét, és támogatja ezen eszközök alkalmazását; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás az emberi lakóhelyelhagyás fő mozgatórugói és fenyegetéseket megsokszorozó tényezők, amelyek kihatnak az emberek biztonságára és a társadalmi-politikai stabilitásra; hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást szolgáló kapacitások elégtelensége fegyveres konfliktusokhoz, élelmiszerhiányhoz, természeti katasztrófákhoz és az éghajlatváltozás okozta lakóhelyelhagyáshoz vezethet; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ismerjék el az éghajlatváltozás okozta kényszerű lakóhelyelhagyás által érintett személyek szükségleteit és kiszolgáltatottságát, és felszólít az uniós fejlesztési együttműködés és humanitárius politikák, valamint azok pénzügyi eszközeinek megerősítésére az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás támogatása, a reziliencia kiépítése, a katasztrófakockázat csökkentésének megerősítése és a humanitárius vészhelyzetekre való reagálás érdekében a növekvő szükségletek idején; |
| --- | --- |

32.

| 33. | megjegyzi, hogy a Párizsi Megállapodás veszteségekkel és károkkal foglalkozó 8. cikke kimondja, hogy a feleknek együttműködésen alapuló megközelítést kell követniük az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival összefüggő veszteségekkel és károkkal kapcsolatban; kiemeli ezért a globális támogató intézkedések fontosságát az éghajlatváltozás hatásainak különösen kiszolgáltatott területeken, például a part menti területeken és szigeteken, valamint ahol korlátozott alkalmazkodási kapacitás van; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy töltsenek be hídépítő szerepet a fejlett, a fejlődő és a legkevésbé fejlett országok között, valamint hogy igyekezzenek növelni az ambiciózus koalíció munkáját az éghajlatváltozás hatásának mérséklése és az alkalmazkodás finanszírozásával, valamint a veszteségekkel és károkkal kapcsolatban; elismeri, hogy ezek nélkülözhetetlen elemei a globális éghajlati igazságosságnak; |
| --- | --- |

33.

| 34. | háláját fejezi ki az IPCC-nek, és nagyra értékeli a hatodik értékelő jelentésével kapcsolatban végzett munkát; üdvözli a veszteségek és károk alapos értékelését, amely az IPCC II. munkacsoportjának közelmúltbeli jelentésében szerepel, és rámutat arra, hogy a jelentés a veszteségeket és károkat egyre fontosabb területként ismeri el mind a nemzetközi éghajlat-politikában, mind az éghajlattudományban; felkéri az IPCC-t, hogy építsen erre a munkára, és készítsen különjelentést kifejezetten a veszteségekről és károkról; |
| --- | --- |

34.

| 35. | megismétli, hogy a nemzetközi intézményeknek meg kell erősíteniük szervezeteiket, együttműködésüket és válságkezelésüket az éghajlatváltozásra való helyi és globális szintű jobb felkészültség érdekében, az éghajlatváltozáshoz való intézményes alkalmazkodás következő lépéseként; |
| --- | --- |

35.

Az éghajlati és biodiverzitási válság

| 36. | hangsúlyozza, hogy fontos a természet és az ökoszisztémák védelme, megőrzése és helyreállítása a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében; emlékeztet továbbá arra, hogy a biológiai sokféleség döntő szerepet játszik abban, hogy az emberek fel tudják venni a harcot a globális felmelegedés ellen és alkalmazkodni tudjanak ahhoz, valamint abban, hogy növekedjen ellenálló képességük; úgy véli, hogy a természetalapú megoldások és az ökoszisztéma-alapú megközelítések kulcsfontosságú eszközök az éghajlatváltozás mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás támogatásához, a biológiai sokféleség és az erdők védelméhez és helyreállításához, valamint a katasztrófakockázat csökkentéséhez; hangsúlyozza, hogy a leromlott ökoszisztémák lehető leggyorsabb helyreállítása és a Föld szárazföldi, édesvízi és óceáni élőhelyei 30–50 %-ának hatékony és méltányos megőrzése révén – az emberi jogok és az őslakos népek jogainak védelme és erősítése mellett – a társadalom profitálhat a természet szén-dioxid-elnyelési és szén-dioxid-tárolási képességéből; hangsúlyozza, hogy szükség van arra, hogy felgyorsítsuk a fenntartható fejlődés irányába tett előrelépést, de ehhez elengedhetetlen a megfelelő finanszírozás és politikai támogatás; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozzák az erdők, a biológiai sokféleség és a fenntartható földhasználat kritikus és egymástól kölcsönösen függő szerepét abban, hogy a világ teljesíteni tudja fenntartható fejlődési céljait; hangsúlyozza ezért, hogy sürgősen szükség van az erdőirtás és a talajdegradáció megállítására és visszafordítására, hogy ily módon hozzájáruljanak a nettó éves üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez; |
| --- | --- |

37.

| 38. | megismétli a több mint 3,6 milliárd hektár erdővel rendelkező 141 ország kormányának azon ígéretét, hogy 2030-ig véget vetnek az erdőirtásnak és visszafordítják azt; |
| --- | --- |

38.

| 39. | megismétli, hogy a nagy szén-dioxid-elnyelő képességgel rendelkező ökoszisztémák szigorú megőrzése és helyreállítása olyan válaszlehetőség, amely azonnali hatással és számos előnnyel jár az éghajlatváltozás mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás terén; elismeri, hogy az erdők kulcsfontosságú szerepet játszanak az éghajlat és a biológiai sokféleség védelmében; kiemeli, hogy az erdők hozzájárulnak az éghajlatváltozás negatív hatásainak enyhítésére és az azokhoz való alkalmazkodásra irányuló erőfeszítésekhez; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy a földhasználati ágazatra – többek között a mezőgazdaság és az erdészet fontos elsődleges termelési tevékenységeire – vonatkozó ágazati politikáknak és éghajlat-politikának megfelelően és a természetes és féltermészetes ökoszisztémák természetes alkalmazkodási képességeivel szinergiában kell működniük, és a lehető legnagyobb mértékben javítaniuk kell a túlnyomórészt kultúrtájak alkalmazkodási képességét; kiemeli azt a közelmúltbeli bírósági ítéletet, amelyben erdészek mint felperesek keresetet nyújtottak be az állam ellen a nemzeti erdészeti politika miatt, amely gyakorlatilag megtiltja számukra, hogy javítsák a gazdálkodás alatt álló erdők rezilienciáját, többek között azáltal, hogy eltántorítja őket a természetes regenerációtól (20); |
| --- | --- |

40.

| 41. | emlékeztet arra, hogy az IPCC ötödik értékelő jelentése szerint az ismeretek őshonos, helyi és hagyományos formái a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás, a biológiai sokféleség megőrzése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás fontos forrásai; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az őslakos közösségek földdel és az erőforrásokkal kapcsolatos közösségi jogai az éghajlatváltozás mérséklése érdekében, amint azt az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozat és a 169. sz. ILO-egyezmény rögzíti, valamint hogy tiszteletben kell tartani a szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló beleegyezés elvét; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza, hogy az üzleti tevékenységek összefüggésében meg kell védeni a föld- és környezetvédőket a környezet, a munkavállalói jogok, a földhöz fűződő jogok, az őslakos népek jogai, a megélhetés és a kultúrák hatékony és szilárd szabályozási védelmének biztosítása révén, beleértve a szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló beleegyezés elvét is; üdvözli ebben a tekintetben a „a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati átvilágításra” vonatkozó uniós kezdeményezéseket, valamint az egyes erdőirtással és erdőpusztulással összefüggő áruk és termékek uniós piacon történő forgalmazásáról és az Unióból történő kiviteléről szóló rendeletre irányuló javaslatot; felhívja a feleket annak biztosítására, hogy a Párizsi Megállapodás végrehajtására vonatkozó, a COP27 konferencián tett kötelezettségvállalások igazodjanak az üzleti tevékenységekre vonatkozó meglévő nemzetközi emberi jogi kötelezettségekhez és normákhoz; |
| --- | --- |

42.

| 43. | emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás a biológiai sokféleség csökkenésének és a talajromlás egyik fő közvetlen oka; hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozásnak a természetre és a biológiai sokféleségre, az ökoszisztémákra, az óceánokra, az egészségre és az élelmezésbiztonságra gyakorolt negatív hatásai az előrejelzések szerint az elkövetkező évtizedekben kritikussá válnak; kiemeli, hogy erősebb, kötelező erejű és ambiciózusabb nemzetközi keretre van szükség a globális biológiai sokféleség védelme, jelenlegi csökkenésének megállítása, és lehető legnagyobb mértékű helyreállítása érdekében; e tekintetben elismeri a 2022 decemberében a kanadai Montrealban tartandó, a biológiai sokféleséggel foglalkozó konferencia fontosságát; kéri az IPCC-t és az IPBES-t, hogy folytassák és erősítsék meg együttműködésüket és közös munkájukat, hogy a politikai döntéshozók számára biztosítsák a legfrissebb tudományos eredményeket a kettős és biológiai sokféleséget érintő válságra, valamint azok kezelésére vonatkozóan; kéri továbbá az UNFCCC-t, hogy partnerségben dolgozzon együtt az ENSZ Biológiai Sokféleség Egyezményével és az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjával (UNDP) egy egységes keretrendszer létrehozásán a klímasemlegesség és az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség, a biológiai sokféleség megőrzése, valamint a fenntartható fejlődés számára; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ösztönzi a részes feleket, hogy a glasgow-i éghajlati paktummal összhangban integrált megközelítésen keresztül foglalkozzanak a biológiai sokféleséggel nemzeti, regionális és helyi politikai és tervezési döntéseikben; ebben a tekintetben kéri az UNFCCC-t, hogy partnerségben dolgozzon együtt az ENSZ Biológiai Sokféleség Egyezményével és az UNDP-vel egy egységes keretrendszer létrehozásán a klímasemlegesség és az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség, a biológiai sokféleség megőrzése, valamint a fenntartható fejlődés számára; üdvözli a biológiai sokféleségre vonatkozó, 2020 utáni globális keretről szóló edinburgh-i nyilatkozatot, amely példaként szolgál az inkluzív „összkormányzati” megközelítésre; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kéri a feleket, hogy folytassák az óceánokról és az éghajlatváltozásról szóló párbeszéddel kapcsolatos munkát konkrét, cselekvésorientált célok kitűzésével, az óceán és az éghajlat közötti kapcsolat legfontosabb és legsürgetőbb kérdéseinek kezelésével, valamint az országok – különösen a part menti országok – arra való ösztönzésével, hogy az egyéb cselekvések mellett foglalják bele a megfelelő kötelezettségvállalásokat a nemzetileg meghatározott hozzájárulásaikba, a nemzeti alkalmazkodási tervekbe, a hosszú távú stratégiákba és a globális helyzetértékeléshez küldött jelentésekbe; |
| --- | --- |

45.

Fenntartható éghajlati finanszírozás

| 46. | kiemeli, hogy továbbra is az Unió és tagállamai biztosítják az éghajlatváltozással kapcsolatos közfinanszírozás legjelentősebb forrásait; elismeri az éghajlatváltozás elleni sikeres küzdelem finanszírozásának fontosságát az éghajlat-politikai fellépésekben, különösen, mivel számos fejlődő országnak feltételekhez kötött nemzetileg meghatározott hozzájárulásai vannak, amelyek elérése az elegendő pénzügyi támogatástól függ; üdvözli ezért, hogy 2025-re új kollektív számszerűsített célt határoznak meg az éghajlatváltozás elleni küzdelem további és megfelelő finanszírozására vonatkozóan, amelynek messze meg kell haladnia a 2020-as 100 milliárd USD éves célt, valamint figyelembe kell vennie a fejlődő országok szükségleteit és prioritásait; úgy véli, hogy az éghajlatváltozás mérséklésére, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra, valamint a veszteségekre és károkra vonatkozó önálló célokat az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására vonatkozó új kollektív számszerűsített cél részeként meg kell vizsgálni; hangsúlyozza, hogy a jövőbeli klímafinanszírozási céloknak a felek hozzájárulásának megállapítása során figyelembe kell venniük a fejlődő országok szükségleteit, valamint a Párizsi Megállapodás méltányossági elvét; e tekintetben hangsúlyozza, hogy egyértelműen prioritásként kell kezelni az éghajlatváltozás elleni küzdelem támogatásalapú finanszírozását annak biztosítása érdekében, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozása ne járuljon hozzá a fejlődő országok fenntarthatatlan adósságszintjéhez; ismételten kéri, hogy hozzanak létre egy célzott uniós közfinanszírozási mechanizmust, amely további és megfelelő támogatást nyújt az éghajlatváltozás elleni küzdelem nemzetközi finanszírozási céljából való méltányos uniós részesedés megvalósításához; emlékeztet továbbá az importált fogyasztási cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmussal (CBAM) (21) kapcsolatos 2022. június 22-i álláspontjára, amely szerint az Uniónak legalább a CBAM-tanúsítványok értékesítéséből származó bevételek szintjének megfelelő éves összeggel kell finanszíroznia a legkevésbé fejlett országoknak a feldolgozóipar dekarbonizációjára irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

46.

| 47. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy mérhetővé tegyék az alkalmazkodásra vonatkozó globális célt, és jelentős új forrásokat mobilizáljanak a fejlődő országok alkalmazkodására; aggodalommal állapítja meg, hogy az alkalmazkodási költségek és igények növekednek, és hogy ezek öt–tízszer nagyobbak, mint az alkalmazkodást célzó jelenlegi nemzetközi közfinanszírozás, ami az alkalmazkodást célzó finanszírozás hiányának növekedéséhez vezet; megjegyzi a magánfinanszírozás éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás felé irányítása nehézségekbe ütközik; kiemeli, hogy a jelenlegi globális pénzmozgások nem elégséges mértékűek a szükséges alkalmazkodási intézkedések végrehajtásához, különösen a fejlődő országokban, többek között amiatt, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás finanszírozásának jelentős részét kölcsönök formájában nyújtják; megjegyzi, hogy 2020-ban az éghajlatváltozás elleni küzdelem teljes uniós finanszírozásának 50 %-át vissza nem térítendő támogatások formájában biztosították, és sürgeti az EU-t és valamennyi tagállamot, hogy növeljék a vissza nem térítendő támogatásokon alapuló finanszírozást, különösen az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás esetében, és különösen a legkevésbé fejlett országok és a fejlődő kis szigetállamok számára; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy vállalják az általuk az alkalmazkodásra nyújtott finanszírozás jelentős növelését, és a COP27 keretében terjesszenek elő egyértelmű tervet arra vonatkozóan, hogy miként érhető el a glasgow-i éghajlati paktumban megállapított cél, amely szerint 2025-ig a 2019-es szinthez képest kétszeresére kell növelni az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás finanszírozását; |
| --- | --- |

47.

| 48. | elismeri, hogy előrelépésre van szükség a veszteségek és károk kezelését célzó finanszírozás kérdésében; felhívja a feleket, hogy állapodjanak meg új, megfelelő és további közfinanszírozási forrásokról, amelyek egyértelműen előnyben részesítik az éghajlatváltozás káros hatásaihoz kapcsolódó veszteségek és károk kezelését célzó támogatásokat; megjegyzi a magánfinanszírozás veszteségek és károk kezelése felé irányítása nehézségekbe ütközik; sürgeti az EU-t, hogy a COP27 előtt konstruktívan lépjen fel, többek között azáltal, hogy megvizsgálja egy ilyen eszköz létrehozásának módozatait, figyelembe véve a fejlődő országok arra irányuló javaslataiban meglévő intézményi megállapodásokat, hogy a COP27 során hozzanak létre egy, a veszteségek és károk finanszírozását szolgáló eszközt; felszólít arra, hogy a veszteségek és károk a jövőbeli COP-ok állandó napirendi pontjai legyenek, hogy egyértelmű tárgyalási mozgástér álljon rendelkezésre e kérdések nyomon követésére és az e téren történő előrelépésre, valamint hogy a santiagói hálózat teljes körűen működőképessé váljon a veszteségek és károk megfelelő kezeléséhez nyújtott technikai segítségnyújtás hatékony katalizálása érdekében; |
| --- | --- |

48.

| 49. | emlékeztet arra, hogy valamennyi félnek összeegyeztethetővé kell tennie a köz- és a magán-, a belföldi és a nemzetközi pénzmozgásokat a Párizsi Megállapodás 1,5 oC-os célkitűzéséhez vezető pályával; megismétli, hogy az Unióban és világszerte egyaránt sürgősen véget kell vetni a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának és az egyéb, környezetre káros támogatásoknak; kiemeli a glasgow-i éghajlati paktum azon kötelezettségvállalását, hogy felgyorsítja a kibocsátáscsökkentés nélküli szénenergia és a fosszilis tüzelőanyagok nem hatékony támogatásának fokozatos csökkentésére irányuló erőfeszítéseket; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy nem határozták meg, hogy mi minősül „a fosszilis tüzelőanyagok nem hatékony támogatásának”, és hogy ez súlyosan veszélyezteti az ilyen kötelezettségvállalások hitelességét; megjegyzi, hogy a fosszilis tüzelőanyagok támogatása az EU-ban még mindig mintegy 55–58 milliárd eurót tesz ki évente; emlékeztet arra, hogy a Bizottság és tagállamok a 8. környezetvédelmi cselekvési program értelmében kötelesek a globális felmelegedés 1,5 oC-ra való korlátozására irányuló törekvéssel összhangban határidőt szabni a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának fokozatos megszüntetésére, valamint kötelező erejű uniós keret létrehozására a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának fokozatos megszüntetésének irányába tett tagállami előrehaladás nyomon követésére és az arról való jelentéstételre, megállapított módszertan alapján; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsanak végre konkrét politikákat és menetrendeket, valamint hozzanak konkrét intézkedéseket a fosszilis tüzelőanyagok közvetlen és közvetett támogatásának a lehető leghamarabb, és legeslegkésőbb 2025-ig történő fokozatos megszüntetése érdekében; ösztönzi a többi felet, hogy hozzanak hasonló intézkedéseket, és dolgozzanak ki a fosszilis tüzelőanyagok elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződést; üdvözli a G7-ek azon kötelezettségvállalását, hogy 2022 végéig leállítják a fosszilis tüzelőanyagok fejlesztésének tengerentúli finanszírozását, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy ezt a kötelezettségvállalást belföldön is alkalmazni kell; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy az uniós szén-dioxid-árazási keret ne ösztönözze az ipari szennyezést; kiemeli az Innovációs Alap szerepét; |
| --- | --- |

49.

| 50. | alapvető fontosságúnak tartja, hogy a globális gazdaság sikeres dekarbonizációja érdekében a főbb nemzetközi pénzügyi intézmények mielőbb zöld finanszírozási megoldásokat fogadjanak el és fejlesszenek ki; emlékeztet az Európai Beruházási Bank (EBB) uniós klímabankként betöltött szerepére, valamint a közelmúltban elfogadott klímabank-ütemtervre és az aktualizált energiahitel-nyújtási politikára, továbbá az Európai Beruházási Bank (EBA) arra irányuló további erőfeszítéseire, hogy ösztönözze az éghajlatváltozással kapcsolatos beruházásokat; üdvözli az Európai Központi Bank elkötelezettségét amellett, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos megfontolásokat beépítse monetáris politikai keretébe; sürgeti a multilaterális fejlesztési bankokat, köztük az EBB-t és a fejlesztésfinanszírozási intézményeket – amelyek általában adósságnövelő eszközök formájában nyújtanak pénzügyi támogatást –, hogy alkalmazzanak felelős hitelnyújtási és hitelfelvételi elveket, és portfólióikat hangolják össze a Párizsi Megállapodással, valamint gyűjtsenek és használjanak fel az éghajlati kockázatokra, sebezhetőségre és hatásokra vonatkozó jó minőségű adatokat annak érdekében, hogy a beruházásokat az 1,5 oC-hoz igazodó beruházások felé irányítsák; elismeri a Glasgow Financial Alliance for Net Zero (Glasgow-i pénzügyi szövetség a karbonsemlegességért) létrehozásának fontosságát és annak elkötelezettségét a feltörekvő gazdaságok karbonsemlegességre való átállásának támogatása iránt; ezzel összefüggésben üdvözli a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolásról szóló uniós megállapodást, amely kulcsfontosságú a pénzügyi támogatás kiépítéséhez; |
| --- | --- |

50.

| 51. | támogatja a pénzügyminiszterek éghajlat-politikai koalíciójának munkáját, és valamennyi kormányt arra biztat, hogy fogadja el a koalíció azon kötelezettségvállalását, amely szerint a pénzügyminiszterek területéhez tartozó minden politikát és gyakorlatot összhangba kell hozni a Párizsi Megállapodás céljaival, továbbá hogy vezessen be tényleges szén-dioxid-árazást, a helsinki elvekben megállapítottak szerint; |
| --- | --- |

51.

| 52. | üdvözli a Nemzetközi Fenntarthatósági Standard Testület arra irányuló munkáját, hogy globális alapkövetelményeket dolgozzon ki a fenntarthatósági tájékoztatásra vonatkozóan annak érdekében, hogy több tőkét irányítsanak a tiszta technológiák és az éghajlatváltozással kapcsolatos beruházások felé; |
| --- | --- |

52.

Erőfeszítések valamennyi ágazatban

| 53. | emlékeztet arra, hogy az európai klímarendelet kötelezettségvállalást tartalmaz az ágazatspecifikus éghajlat-politikai párbeszédek és partnerségek elősegítésére, a kulcsfontosságú érdekelt felek inkluzív és reprezentatív módon való összekötése által, annak érdekében, hogy az ágazatokat önkéntes indikatív ütemtervek kidolgozására és az Unió klímasemlegességi célkitűzésének 2050-ig történő elérésérére való átállásuk megtervezésére ösztönözzék; hangsúlyozza, hogy ezek az ütemtervek értékes segítséget nyújthatnak az ágazatoknak a klímasemleges gazdaságra való átálláshoz szükséges beruházások megtervezésében, valamint a klímasemleges megoldások megvalósításában való ágazati szerepvállalás megerősítésére is szolgálhatnak; |
| --- | --- |

53.

| 54. | felszólítja a részes feleket, hogy sürgősen lépjenek fel a metánkibocsátás ellen; üdvözli az EU, az USA és számos más ország által a COP26 konferencián aláírt, a globális metánkibocsátás csökkentésére vonatkozó kötelezettségvállalást, amelynek célja, hogy 2030-ig a 2020-as szinthez képest 30 %-kal csökkentse az emberi tevékenység által okozott összes metánkibocsátást, ami az első lépés az UNEP (22) által ajánlott 45 %-os csökkentési cél felé; sürgeti az aláíró feleket, hogy 2030-ig legalább 30 %-kal csökkentsék területükön a metánkibocsátást, és fogadjanak el nemzeti intézkedéseket e cél elérése érdekében; megjegyzi, hogy a világ metánkibocsátásának körülbelül 60 %-a olyan forrásokból származik, mint a mezőgazdaság, a hulladéklerakó telepek és a szennyvízkezelő létesítmények, valamint a fosszilis tüzelőanyagok termelése és csővezetékes szállítása; emlékeztet arra, hogy a metán erős üvegházhatású gáz, amely az éghajlatra gyakorolt hatását tekintve 100 éves időtartamon belül 28-szor, 20 éves időtartamon belül pedig 80-szor erősebb, mint a szén-dioxid; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a metánkibocsátás csökkentésére irányuló határozottabb fellépés az egyik legköltséghatékonyabb intézkedés az üvegházhatásúgáz-kibocsátás rövid távon történő csökkentésére; megjegyzi, hogy számos technológia és gyakorlat már elérhető a metánkibocsátás költséghatékony, alacsony vagy negatív költséggel járó csökkentéséhez; megjegyzi, hogy a mezőgazdaság metánkibocsátását elsősorban az állatállomány határozza meg, valamint hogy az állatállomány trágyából és emésztőrendszeri fermentációból származó kibocsátása az emberi eredetű metánkibocsátás mintegy 32 %-át teszi ki; ezzel összefüggésben tudomásul veszi a Bizottság által 2021 decemberében előterjesztett, az energiaágazat metánkibocsátásának csökkentésére irányuló javaslatot; további kötelező erejű jogalkotási intézkedések elfogadására szólít fel a többi kibocsátó ágazat kibocsátásának kezelése érdekében, továbbá a metánkibocsátás csökkentésére vonatkozó kötelező erejű uniós célokra, valamint a metánnak a nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásokról szóló irányelvben a szabályozott szennyező anyagok közé történő felvételére szólít fel; megismétli arra irányuló felhívását, hogy foglalkozzanak az állatállomány sűrűségével az EU-ban az ÜHG-kibocsátás ambiciózus csökkentésének biztosítása érdekében ebben az ágazatban; megismétli álláspontját, miszerint a fogyasztási szokásokban az egészségesebb élelmiszerek, étrendek és életmódok irányába kell elmozdulni, beleértve a fenntartható módon és regionálisan előállított növények és növényi alapú élelmiszerek fogyasztásának növelését, és hogy foglalkozni kell a hús és az extrém mértékben feldolgozott termékek túlzott fogyasztásával; |
| --- | --- |

54.

| 55. | úgy véli, hogy a fenntartható mezőgazdasági termelési modellek globális standardalkotást igényelnek, ágazatközi, multidiszciplináris „Egy az egészség” koncepció (23) alkalmazásával, a fenntartható élelmiszerrendszerekre való átállás biztosítása, valamint a Párizsi Megállapodás és a glasgow-i éghajlati paktum kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében; |
| --- | --- |

55.

| 56. | elismeri, hogy az éghajlatváltozás hozzá fog járulni az antibiotikum-rezisztencia növekedéséhez, és ezért globális megállapodásra szólítja fel a feleket az antimikrobiális szerek használatának csökkentése és a rezisztencia kialakulása kockázatának leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

56.

| 57. | hangsúlyozza, hogy a közlekedési ágazat az egyetlen olyan ágazat, amelyben 1990 óta uniós szinten nőtt a kibocsátás, és ez nem egyeztethető össze az uniós éghajlat-politikai célkitűzésekkel, amelyek a társadalom valamennyi ágazatától – többek között a légi közlekedési és a tengerhasznosítási ágazattól – a kibocsátás nagyobb mértékű és gyorsabb csökkentését követelik meg; úgy véli, hogy annak érdekében, hogy a nemzetileg meghatározott hozzájárulások összhangban legyenek a Párizsi Megállapodásban előírt, a gazdaság egészére vonatkozó kötelezettségvállalásokkal, a feleket határozottan arra kell ösztönözni, hogy nemzetileg meghatározott hozzájárulásaikban a nemzetközi tengerhajózásból és légi közlekedésből származó kibocsátást is vegyék figyelembe, és fogadjanak el és hajtsanak végre nemzetközi, regionális és nemzeti szintű intézkedéseket az ezen ágazatokból származó kibocsátások csökkentésére, beleértve a légi közlekedés nem CO2 okozta hatásait is; emlékeztet továbbá arra, hogy a Nemzetközi Energiaügynökség szerint a nulla nettó kibocsátás 2050-ig történő elérése érdekében a világszerte forgalomba hozott valamennyi új személygépkocsinak 2035-re nulla nettó kibocsátásúnak kell lennie; |
| --- | --- |

57.

| 58. | hangsúlyozza a tengerhasznosítási és a légi közlekedési ágazat kibocsátásainak belefoglalását az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerbe (ETS) , ami mintaként szolgálhat más országok számára is és nemzetközi szinten – többek között a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben (IMO) és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetben (ICAO) is – támogatja az ambíciók fokozását; aggodalmát fejezi ki a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által a nemzetközi hajózásból és légi közlekedésből származó kibocsátások kezelése terén elért lassú előrehaladás miatt; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt a nemzetközi légi közlekedés szén-dioxid-kibocsátásának ellentételezésére és csökkentésére irányuló rendszer (CORSIA) megerősítése érdekében, megőrizve ugyanakkor az EU jogalkotási autonómiáját az uniós kibocsátáskereskedelmi irányelv végrehajtása során; üdvözli a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet folyamatban lévő munkáját, amely az üvegházhatást okozó gázokra vonatkozó stratégiájának és kibocsátáscsökkentési céljának aktualizálására, valamint konkrét intézkedések elfogadására irányul; sürgeti azonban a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetet, hogy tegyen gyors előrehaladást olyan rövid és középtávú célok és intézkedések elfogadása terén, amelyek összhangban vannak a Párizsi Megállapodás céljaival; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rámutat a magánrepülőgépek használatának jelentős éghajlati hatására, mivel egyetlen magánrepülőgép képes mindössze egy óra alatt két tonna CO2-t kibocsátani (24); hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a vezetők jó példával járjanak elöl, és ezért sajnálja, hogy a világ egyes vezetői és küldöttei magánrepülőgéppel utaztak a COP26-ra; sürgeti a COP27 minden résztvevőjét, hogy a legkevésbé környezetszennyező közlekedési módot válasszák úti céljuk eléréséhez; aggodalommal állapítja meg, hogy a magánrepülőgépek használata Európában a becslések szerint 30 %-kal nőtt a világjárvány előtti szinthez képest (25), és ezért felszólítja a tagállamokat, hogy haladéktalanul hozzanak intézkedéseket a magánrepülőgépek területükön való használatának korlátozására; |
| --- | --- |

59.

| 60. | üdvözli a Beyond Oil and Gas Alliance (BOGA) COP26-on történő elindítását, és hangsúlyozza, hogy feltétlenül szükség van a fosszilis tüzelőanyagokkal való ellátás korlátozására és az olaj- és gáztermelés beszüntetésére irányuló célkitűzésére; emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozáshoz leginkább a fosszilis tüzelőanyagok járulnak hozzá, amelyek az üvegházhatást okozó gázok több mint 75 %-át teszik ki, és hogy a jelenlegi tervek mintegy 240 %-kal több szén, 57 %-kal több olaj és 71 %-kal több gáz termelését eredményeznék, mint ami a globális felmelegedés 1,5 oC-ra való korlátozásával összhangban lenne; támogatja a társadalmilag igazságos és méltányos globális átállást az olaj- és gáztermelésnek a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel való összehangolása érdekében; felhívja az összes tagállamot és a Párizsi Megállapodás többi részes felét, hogy csatlakozzanak ehhez a kezdeményezéshez; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a fosszilis tüzelőanyagokkal foglalkozó beruházók beruházási megállapodások keretében beruházási igazságszolgáltatási fórumokon perelnek be kormányokat az éghajlatváltozással, a fosszilis tüzelőanyagok kivezetésével vagy az igazságos átmenettel kapcsolatos politikák folytatása miatt; felszólít a két- és többoldalú beruházási megállapodások és a nemzetközileg elfogadott éghajlat-politikai célkitűzések közötti összhangra, kizárva a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos beruházások védelmét; |
| --- | --- |

61.

| 62. | emlékeztet arra, hogy az IPCC 6. értékelő jelentése szerint a CO2 tonnánkénti 100 USD vagy ennél alacsonyabb költségű mérséklésének lehetőségei 2030-ig a 2019-es szint legalább felével csökkenthetik a globális ÜHG-kibocsátást; hangsúlyozza ezért, hogy egy szélesebb körű gazdaságpolitikai kombináció részeként egy tényleges szén-dioxid-ár bevezetése hozzájárulhat az ÜHG-kibocsátás jelentős csökkentéséhez és a tiszta technológiákkal kapcsolatos innováció ösztönzéséhez; ösztönzi az Uniót, hogy vállaljon vezető szerepet a szén-dioxid-árazás előmozdításában, valamint a bevételek hatékony és társadalmilag inkluzív felhasználásában a gyorsabb és igazságosabb átmenet előmozdítása érdekében; ösztönzi továbbá az Uniót, hogy vizsgálja meg a harmadik országok és régiók szén-dioxid-árazásával való kapcsolódási pontokat és az együttműködés más formáit, világszerte gyorsítsa fel a költséghatékony és társadalmilag igazságos kibocsátáscsökkentést, és egyúttal csökkentse a kibocsátásáthelyezés kockázatát, amelynek az egyenlő globális versenyfeltételek biztosításához kell hozzájárulnia; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre biztosítékokat annak érdekében, hogy az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerével való minden kapcsolódási pont továbbra is kiegészítő jellegű és tartós hatásmérséklési tényezőket szolgáltasson, és ne veszélyeztesse az EU hazai ÜHG-kibocsátásokra vonatkozó kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kéri a Bizottságot, hogy működjön együtt a többi jelentős szén-dioxid-kibocsátóval egy olyan nemzetközi éghajlat-változási klub létrehozása érdekében, amely nyitott minden olyan ország előtt, amely elkötelezett a magas szintű éghajlatvédelmi törekvések és a hatékony szén-dioxid-árazás felé vezető úton, és amely közös célokat tűz ki az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére és a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérésére; |
| --- | --- |

63.

Éghajlatváltozás és társadalmi nem

| 64. | felhívja a figyelmet arra, hogy az éghajlatváltozás az embereket különböző módon érinti, olyan tényezők függvényében, mint a nem, az életkor, a fogyatékosság, az etnikai hovatartozás és a szegénység; úgy véli, hogy a fenntartható társadalomra való átállást inkluzív, méltányos és egyenlő módon kell végrehajtani, és hogy a nemek közötti egyenlőség kulcsfontosságú elem ehhez az átálláshoz; üdvözli ezért, hogy a COP26 konferencián elfogadták a nemek közötti egyenlőség és az éghajlatváltozás végrehajtását elemző kisegítő testület által javasolt határozatot, amely szerint a nemi dimenziót jobban be kell építeni a nemzetileg meghatározott hozzájárulásokba, és hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásának a nemek közötti egyenlőség szempontját is figyelembe kell vennie; sajnálja azonban, hogy a részes felek nagyjából felének még ki kell jelölnie és támogatnia kell a nemek közötti egyenlőséggel és az éghajlatváltozással foglalkozó, az éghajlat-politikai tárgyalásokra, a végrehajtásra és nyomon követésre szolgáló nemzeti kapcsolattartó pontot; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kiemeli az UNFCCC nemek közötti egyenlőségre vonatkozó megerősített limai munkaprogramját és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervét, amely elismeri, hogy a nemek közötti egyenlőséget továbbra is az éghajlatváltozás átfogó prioritásaként kell ösztönözni és előmozdítani; ismételten felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki konkrét cselekvési tervet az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 25. Konferenciáján (COP25) elfogadott, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó megújított cselekvési tervben foglalt kötelezettségvállalások teljesítése érdekében, és hozzon létre egy, a nemek közötti egyenlőséggel és az éghajlatváltozással foglalkozó állandó uniós kapcsolattartó pontot, amely elegendő költségvetési forrással rendelkezik a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő uniós és globális éghajlat-politikai fellépés végrehajtásához és nyomon követéséhez (26); felhívja az EU-t, hogy a nemek közötti egyenlőséget valamennyi éghajlat- és környezetvédelmi politikai döntéshozatalban érvényesítse; megismétli az EU-hoz és tagállamaihoz intézett felhívását, hogy biztosítsanak a nemek közötti egyenlőség szempontjából igazságos nemzeti éghajlat-politikai cselekvési terveket és minden nem érdemi bevonását ezek kialakításába és végrehajtásába, valamint erősítsék meg a nők és a női szervezetek kormányzásban és döntéshozatalban betöltött szerepét, valamint a finanszírozáshoz és a nők éghajlat-politikai irányításban betöltött szerepét támogató programokhoz való hozzáférésüket; |
| --- | --- |

65.

| 66. | hangsúlyozza, hogy a Párizsi Megállapodás értelmében a fejlett országoknak be kell számolniuk arról, hogyan valósul meg a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő finanszírozás, és hogy a nyújtott finanszírozás figyelembe veszi-e a nemi szempontokat; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a projektek nemi címkézése még mindig egyértelműen elégtelen, és felhívja az EU-t, hogy fokozza erőfeszítéseit e tekintetben; javasolja a nemek közötti összehasonlító elemzések alkalmazását a társadalom különböző igényeinek és érdekeinek, valamint a társadalmon belül a finanszírozási mechanizmusokhoz való hozzáférés különböző szintjeinek meghatározása érdekében; ismételten felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki konkrét cselekvési tervet a COP25 konferencián elfogadott, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó megújított cselekvési tervben foglalt kötelezettségvállalások teljesítése érdekében, amely elegendő költségvetési forrással rendelkezik a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő uniós és globális éghajlat-politikai fellépés végrehajtásához és nyomon követéséhez; úgy véli, hogy ez példát mutathat a többi fél számára, hogy hasonló intézkedéseket fogadjanak el; |
| --- | --- |

66.

Ipar, kkv-k és versenyképesség

| 67. | úgy véli, hogy a COP27 nagyon fontos lépés a Párizsi Megállapodás 2015-ös aláírása óta, mivel az Unió elindította az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomagot, a RePowerEU csomagot és egyéb intézkedéseket, nemcsak az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése és a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérése, hanem energiarendszerének átalakítása érdekében is; úgy véli, hogy a gazdasági jólétnek, a társadalmi kohéziónak, a munkahelyteremtésnek, a fenntartható ipari fejlődésnek és az éghajlat-politikának kölcsönösen erősíteniük kell egymást; kiemeli, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek az energiaszegénység csökkentésére, az ellenálló képesség és a versenyképesség növelésére kell irányulnia, és olyan lehetőségeket kell biztosítania az uniós ipar és kkv-k számára, amelyekkel élni lehet, ha a jogalkotók időben, személyre szabott, szolidaritáson alapuló és megfelelő politikai válaszlépések mellett kötelezik el magukat; rendkívül fontosnak tartja, hogy az Unió az elsőként lépő előnyét biztosítsa saját magának, és jó példával járjon elöl, miközben megvédi a belső piacot a harmadik országok által folytatott tisztességtelen versennyel szemben, és világszerte egyenlő versenyfeltételeket biztosít az európai ipar számára; |
| --- | --- |

67.

| 68. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy iparágai és kkv-i megőrizzék vezető pozíciójukat és globális versenyképességüket a nulla nettó ÜHG-kibocsátású gazdaságra való átállás során; rámutat arra, hogy a rendelkezésre álló és innovatív szakpolitikai eszközöket kell felhasználni azoknak a területeknek a fenntartása és kiterjesztése érdekében, ahol az EU vezető szerepet játszik; hangsúlyozza, hogy az európai ipar további gyors szén-dioxid-mentesítésére van szükség, és folytatni kell az Unió e törekvéshez nyújtott támogatását, különösen a kkv-k általi igénybevételre vonatkozó arányos megoldások tekintetében; üdvözli a stratégiai értékláncok tekintetében tett kezdeményezéseket; elismeri az éghajlatváltozás elleni korai stratégiák elfogadásából, valamint az Unió klímasemlegességre való törekvés tekintetében mutatott jó példájából eredő pozitív hatásokat az európai iparágakra – köztük a kkv-kra –, ami utat nyit a kevésbé fejlett vagy kevésbé ambiciózus országok előtt, és rendkívül jótékony hatású versenyelőnyt biztosíthat az uniós iparágak és kkv-k számára; hangsúlyozza, hogy érvényesíthető többoldalú és kétoldalú megállapodásokat kell kötni az EU és partnerei között, amelyek célja az Unió környezetvédelmi normáinak exportálása, valamint az egyenlő versenyfeltételek biztosítása a kereskedelem és a beruházások terén; hangsúlyozza, hogy meg kell akadályozni az európai iparágak és kkv-k termelésének és beruházásainak az Unión kívüli, kevésbé ambiciózus éghajlat-politikai intézkedések miatti áthelyezését, és ezért arra ösztönzi a nemzetközi partnereket, hogy hangolják össze az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiket; másrészről úgy véli, hogy az európai termelés és beruházások megerősítenék az ipari értékláncot és az EU stratégiai autonómiáját egy instabil globális környezetben; |
| --- | --- |

68.

| 69. | elismeri a kkv-k, különösen a mikrovállalkozások és az induló innovatív vállalkozások alapvető szerepét a foglalkoztatás és a növekedés ösztönzésében és megvalósításában, valamint vezető szerepüket a digitális és zöld átállásban; emlékeztet arra, hogy a kkv-k az európai gazdasági és társadalmi szerkezet alapvető részét képezik, és ebben az átállásban a jogalkotóknak támogatást és ösztönzést kell nyújtaniuk számukra, különösen a fenntartható technológiák, szolgáltatások és folyamatok finanszírozáshoz való hozzáférésük biztosítása, valamint az adminisztratív eljárások egyszerűsítése révén; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a kkv-k lehetőségeit és sebezhetőségét nem veszik kellőképpen figyelembe az egységes piaccal kapcsolatos valamennyi uniós szakpolitikában, beleértve a digitalizáció és a zöld átállás előmozdítására irányuló törekvéseket is; |
| --- | --- |

69.

| 70. | üdvözli az európai polgárok, közösségek, települések, városok, régiók, iparágak és intézmények eddigi elkötelezettségét a Párizsi Megállapodásban foglalt kötelezettségek teljesítése iránt, valamint az e cél érdekében tett erőfeszítéseket és előrelépést; |
| --- | --- |

70.

| 71. | üdvözli, hogy számos uniós kereskedelmi partner vezetett be szén-dioxid-kereskedelmet vagy más szén-dioxid-árazási mechanizmust, és felkéri a Bizottságot, hogy globális szinten továbbra is mozdítsa elő ezt és a hasonló politikákat; várakozással tekint a Tanáccsal való gyors megállapodás elé az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó, társadalmilag igazságos uniós mechanizmusra irányuló javaslatról, amely magában foglal egy hatékony kibocsátásáthelyezési mechanizmust is, valamint érdeklődéssel várja ennek a globális szén-dioxid-árat ösztönző hatását, amely hozzá fog járulni a globális szén-dioxid-kibocsátás csökkentéséhez és a Párizsi Megállapodásban foglalt célok eléréséhez; |
| --- | --- |

71.

| 72. | úgy véli, hogy a fenntartható gazdaságra való átállást össze kell kapcsolni Európa versenyképességének fenntartásával és a munkahelyteremtéssel, mivel az európai zöld megállapodás sikeréhez elengedhetetlen, hogy az egységes piac költséghatékony maradjon egy új szabályozási környezethez való alkalmazkodás során. |
| --- | --- |

72.

| 73. | hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a zöld átálláshoz elengedhetetlen nyersanyagok és ritka fémek versenypiacait, mivel a világ nyersanyagkészletei nagyon kevés ország tulajdonában vannak; kiemeli, hogy a néhány beszállítótól való folyamatos függőség ellensúlyozni fog néhány jelenlegi szakpolitikai intézkedést, például a RePowerEU tervet és az uniós polgárok által hozott áldozatokat; |
| --- | --- |

73.

| 74. | hangsúlyozza, hogy a munkaerő átképzéséhez képesítési programokra van szükség az energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások és a zöld technológiai megoldások terén jelentkező növekvő munkaerő-kereslet kielégítése érdekében; felszólítja valamennyi tagállamot, hogy tegyenek lépéseket annak biztosítására, hogy a jelenlegi és jövőbeli európai munkaerő megszerezze a zöld átállás irányításához, végrehajtásához és innovációjához szükséges összes készséget; |
| --- | --- |

74.

Energiapolitika

| 75. | üdvözli az EU fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségének csökkentésére irányuló valamennyi kezdeményezést, beleértve az összes orosz fosszilis tüzelőanyagtól és kapcsolódó terméktől való függőség csökkentését és végső soron megszüntetését, mivel Oroszország Ukrajna elleni inváziója miatt fegyverként használja természeti erőforrásait; e tekintetben sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az energetikai autonómia megerősítése érdekében dolgozzanak ki beruházási tervet az energiahatékonysági intézkedésekre és a megújuló energiaforrásokra vonatkozóan; emlékeztet arra, hogy a Bizottság becslése szerint 300 milliárd euróra van szükség ahhoz, hogy 2030-ig fokozatosan megszűnjön az Oroszországtól való energiafüggőségünk; tudomásul veszi az EU nemzetközi partnerekkel folytatott, az energiaellátás diverzifikálására irányuló munkáját; megjegyzi, hogy a Bizottságnak a RePowerEU előrejelzéseit alátámasztó elemzése szerint az új körülmények miatt egyes fosszilis alapú kapacitásokat sajnálatos módon az eredetileg vártnál hosszabb ideig használhatnak fel; |
| --- | --- |

75.

| 76. | hangsúlyozza az energiaügyi jogszabályoknak az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag keretében történő, folyamatban lévő felülvizsgálatát annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek az Unió azon megnövelt célkitűzésével, hogy 2030-ig legalább 55 %-kal csökkentse a kibocsátásokat annak érdekében, hogy legkésőbb 2050-ra megvalósuljon a klímasemlegesség; kéri azonban, hogy folytassák az ambiciózusabb célok kitűzésére irányuló munkát, például a megújuló energiák és az energiahatékonyság tekintetében, különös tekintettel arra, hogy az Uniónak továbbra is jó példával kell elöl járnia; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kiemeli az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások központi szerepét a klímasemleges gazdaság felé való átmenetben; emlékeztet arra, hogy a lehető legzöldebb energia az az energia, amelyet nem használunk fel, és különösen arra a szerepre, amelyet az energiahatékonysági eszközök játszhatnak ennek előmozdításában; elismeri a megújuló energiaforrások kiépítése terén elért eredményeket; ugyanakkor felszólít az olyan energiahatékonysági intézkedések további fejlesztésére, mint az ágazati integráció és a többlethő újrafelhasználása; rámutat, hogy 2018-ban a fűtés a globális energiafogyasztás 50 %-át tette ki (27), és hogy az energiahatékonyság elsődlegességének elvével összhangban a fűtés előnyösen újrafelhasználható és fenntartható fűtési forrásként hasznosítható, ami valamennyi ország javát szolgálná, mivel többlethő minden országban keletkezik; elismeri azonban a megújuló energiára és az energiahatékonyságra vonatkozó célkitűzések összehangolásának fontosságát a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérése, valamint a Párizsi Megállapodás és a RepowerEU célkitűzéseinek való megfelelés érdekében, megragadva a megújuló energia és a tárolási technológiák költségeinek jelenlegi csökkenésében rejlő lehetőségeket; elismeri, hogy az Unió 2030-ra vonatkozó energiahatékonysági célkitűzésével kapcsolatos ambiciózusabb törekvéseknek összhangban kell lenniük a zöld átálláshoz szükséges villamosítás, hidrogén-, e-üzemanyagok és egyéb tiszta technológiák növekedésével és elterjedésével; |
| --- | --- |

77.

| 78. | emlékeztet arra, hogy jelentősen ki kell terjeszteni és fel kell gyorsítani a megújulóenergia-projektek engedélyezési eljárásait, figyelembe véve az uniós természetvédelmi jogszabályokat, többek között a biológiai sokféleségre vonatkozóakat is, és valamennyi érdekelt felet be kell vonni a feltérképezési és tervezési folyamatba; |
| --- | --- |

78.

| 79. | emlékeztet az Unió elkötelezettségére az energiahatékonyság elsődlegességének elve mellett, amely figyelembe veszi a költséghatékonyságot, a rendszerhatékonyságot, a tárolási kapacitást, a keresletoldali rugalmasságot és az ellátás biztonságát; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezt az elvet valamennyi vonatkozó jogszabályban és kezdeményezésben, illetve adott esetben valamennyi ágazatban általánosan érvényesítsék és végrehajtsák; rámutat az energiahatékonyságban rejlő, kiaknázatlan lehetőségekre az olyan ágazatokban, mint az ipar (28), az információs technológia, a közlekedés és az épületek, beleértve a fűtést és a hűtést is; üdvözli az épületkorszerűsítési programot és a kapcsolódó és konkrét szabályozási, finanszírozási és támogató intézkedéseket, amelyek célja, hogy 2030-ig legalább megduplázzák az épületfelújítások éves arányát, előmozdítsák a mélyfelújításokat és elősegítsék az e-mobilitást az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomagban, az energiaszegénység mérséklése érdekében; emlékeztet arra, hogy a kkv-k kulcsfontosságú szerepet fognak játszani az építőipari és felújítási ágazatban az épületkorszerűsítési program során, ami lehetővé teszi az épületek energia- és éghajlati hatásának csökkentését; |
| --- | --- |

79.

| 80. | üdvözli a RePowerEU stratégiát, és felszólítja az összes uniós tagállamot, hogy vegyék fontolóra a Nemzetközi Energiaügynökség 10 pontból álló tervét, amely megfelelő végrehajtás esetén jóval több mint felére csökkentheti az Oroszországból származó gázimportot, csökkentve ezáltal az Unió orosz földgáztól való függőségét; |
| --- | --- |

80.

| 81. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a lehető leghamarabb fokozatosan megszüntessék a fosszilis tüzelőanyagokat; megjegyzi, hogy ezt a célt úgy kell elérni, hogy közben maximalizálni kell az Unió energiabiztonságára, az ipar versenyképességére és a polgárok jólétére gyakorolt pozitív hatását; felhívja a G7-országokat, hogy mutassanak példát az energetikai átállás terén, és állítsanak le a fosszilis tüzelőanyagok kitermelésére irányuló minden új beruházást; üdvözli a G7-országok arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy 2035-ig dekarbonizálják energiaágazatukat, és ez év végéig megszüntetik a legtöbb tengerentúli fosszilistüzelőanyag-projekt finanszírozását; kiemeli a fosszilis tüzelőanyagok kivezetésére irányuló nemzetközi együttműködés – így a BOGA és a „Powering Past Coal Alliance” szövetség – fontosságát; |
| --- | --- |

81.

| 82. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Unióban a fosszilis energiahordozókkal összefüggő támogatások 2008 óta stabilak maradtak, és évente összesen 55–58 milliárd eurót tesznek ki, ami az Unióban nyújtott összes energiatámogatás mintegy egyharmadának felel meg, és hogy jelenleg 15 tagállam nagyobb mértékben támogatja a fosszilis tüzelőanyagokat, mint a megújuló energiát; úgy véli, hogy a fosszilis tüzelőanyagok támogatása aláássa az európai zöld megállapodás céljait és a Párizsi Megállapodásban foglalt kötelezettségeket; úgy véli, hogy döntő fontosságú az energiaágazatok és a tagállamok közötti következetesebb árjelzések biztosítása, valamint a külső költségek internalizálásának elkerülése; tudomásul veszi, hogy néhány tagállam a közelmúltban olyan intézkedéseket fogadott el, amelyek megvédik a fogyasztókat az emelkedő energiaárak közvetlen hatásaitól, különösen a háztartások esetében, és kitart amellett, hogy az ilyen gyakorlatoknak kivételesnek és átmenetinek kell maradniuk; felhívja a tagállamokat és a COP26 többi részes felét, hogy részesítsék előnyben a zöld energiával és infrastruktúrával kapcsolatos beruházásokat, és fokozatosan szüntessék meg a fosszilis tüzelőanyagok közvetlen és közvetett támogatását; |
| --- | --- |

82.

| 83. | úgy véli, hogy ahhoz, hogy az Unió megvalósítsa a klímasemlegességet, energiarendszerét integrálni kell és egy lépcsőzetes elsőbbségi rendszerre kell alapozni, amely az energiahatékonyság elsődlegessége elvének végrehajtásától kezdve a költséghatékonyságon, a rendszerhatékonyságon, a tárolási kapacitáson, az intelligens hálózatok által támogatott kínálat- és keresletoldali rugalmasságon alapul, ami energiamegtakarításhoz vezet, amelyet a végfelhasználási alkalmazások esetében a végfelhasználói ágazatok megújuló forrásokból történő közvetlen villamosítása, valamint megújuló és megújuló alapú üzemanyagok, többek között a hidrogén használata követ, valamint egy átmeneti időszakban a más alternatívával nem rendelkező alkalmazások esetében alacsony szén-dioxid-kibocsátású tüzelőanyagokkal való dekarbonizációja követ, miközben egy körforgásos, nagy energiahatékonyságú, integrált, összekapcsolt, ellenállóképes és multimodális energiarendszer kialakítása révén fenntartja az energiához való hozzáférhetőséget, megfizethetőséget és az energiaellátás biztonságát; |
| --- | --- |

83.

| 84. | emlékeztet arra, hogy fontos figyelembe venni a nemzeti energiarendszerek és az azokhoz kapcsolódó kihívások sokféleségét; kiemeli a méltányos átállás szükségességét, és megismétli az új zöld megállapodásban felvázolt ígéretet, miszerint senkit sem szabad hátrahagyni; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Unióban mintegy 50 millió háztartás még mindig energiaszegénységben él, és úgy véli, hogy az EU-nak fokoznia kell az ennek megelőzésére és minimalizálására irányuló erőfeszítéseit; kiemeli egy ambiciózusabb éghajlat-politikai törekvés szociális dimenziójának fontosságát; hangsúlyozza, hogy az épületfelújítások kulcsfontosságúak az épületek energiafogyasztásának csökkentése, a kibocsátások visszafogása és az energiaszámlák mérséklése szempontjából; hangsúlyozza, hogy az energiapolitikákat a méltányos és igazságos átmenet elvével összhangban, valamint a civil társadalommal és a szociális partnerekkel szoros együttműködésben kell megvalósítani; úgy véli ezért, hogy a közpolitikák, az erősebb szociális partnerségek és a civil társadalom helyi, nemzeti és uniós szintű szerepvállalása alapvető fontosságú a klímasemlegesség igazságos, inkluzív és társadalmilag fenntartható módon történő megvalósításához a társadalom valamennyi ágazatában; |
| --- | --- |

84.

| 85. | üdvözli az európai hidrogénstratégia elfogadását, amely előírja, hogy 2024-ig legalább 6 GW, 2030-ra pedig 40 GW teljesítményű, megújuló hidrogén előállítására alkalmas elektrolizátorokat kell telepíteni az Unióban; ezzel összefüggésben felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy könnyítsék meg a hidrogén integrációját a kibocsátáscsökkentési nehézségekkel szembenéző ágazatokban; |
| --- | --- |

85.

| 86. | üdvözli a tengeri megújuló energiára vonatkozó uniós stratégiát és annak azon célkitűzését, hogy kapacitása 2030-ra legalább 60 GW-ra, 2050-ra pedig 300 GW-ra növekedjen, és amelyet a Parlament 450 GW-ra kért növelni (29), valamint a napenergia-stratégiát, amelynek célja, hogy 2025-ra 320 GW, 2030-ra pedig 600 GW fotovoltaikus napenergia álljon rendelkezésre; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a stratégia végrehajtása az egész Unió javát szolgálja, beleértve a tengerparttal nem rendelkező tagállamokat is; kiemeli, hogy az európai vállalatok világelsők és elsőként lépő ipari szereplők a tengeri megújuló energia területén, és az ágazatban kiaknázatlan lehetőségek rejlenek a további (közvetlen és közvetett) munkahelyteremtés, a növekedés és az export tekintetében; kéri, hogy a megújulóenergia-ágazatban és ellátási láncaiban betöltött európai vezető szerep legyen az uniós iparpolitika része; nagy megelégedéssel veszi tudomásul a Belgium, Dánia, Németország és Hollandia által az északi-tengeri csúcstalálkozón, Esbjergben (Dánia) 2022 májusában aláírt közös nyilatkozatot, amely az Északi-tengert Európa zöld motorjává fogja tenni; |
| --- | --- |

86.

| 87. | meggyőződése, hogy meg kell teremteni a feltételeket ahhoz, hogy a fogyasztók több ismeretet szerezzenek és több ösztönzést kapjanak a fenntarthatóbb energiaformák választására, valamint hogy aktívabbá váljanak; felhívja a Bizottságot, hogy mérje fel a megújulóenergia- és az elektromos fűtési megoldások integrációjához szükséges hálózati kapacitást, és azonosítsa a saját megújulóenergia-ellátás és a megújulóenergia-közösségek fejlesztésének elősegítése előtt még fennálló akadályokat, különösen az alacsony jövedelmű vagy kiszolgáltatott háztartások esetében; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ösztönzi az energiaadó-irányelv felülvizsgálatára irányuló, folyamatban lévő munkát, amelynek célja az adópolitikák összehangolása a 2030-ra és 2050-ra kitűzött energia- és éghajlat-politikai célokkal, miközben értékeli annak többek között a fogyasztókra, az energiaszegénységre és a közlekedési szegénységre gyakorolt hatásait; |
| --- | --- |

88.

| 89. | hangsúlyozza, hogy bár Európa ambiciózus céljainak elérésén dolgozik, a globális nettó nulla kibocsátás legkésőbb 2050-ig történő eléréséhez összehangolt globális fellépésre lesz szükség; kiemeli, hogy a fejlődő országoknak nemzetközi támogatásra lesz szükségük a zöld átállás megvalósításához; hangsúlyozza a nemzetközi partnerekkel folytatott szoros, határokon átnyúló együttműködés megerősítése és a bevált gyakorlatok megosztásának fontosságát a szakpolitikai döntéshozatal és a tudomány területén, ideértve a technológiaátadást is, az energiahatékonyság, valamint a fenntartható energiatechnológiákba és infrastruktúrába történő beruházások előmozdítása érdekében; tudomásul veszi, hogy a Bizottság nemrégiben elfogadta az EU külső energiaügyi szerepvállalásáról szóló közleményét, amely tartalmazza, hogy eltökélt szándéka, hogy világszerte együttműködik a harmadik országokkal, és ösztönzi „a partnerországokat éghajlati törekvéseik fokozására és a klímasemlegességhez vezető útjuk meghatározására, egyúttal pedig kölcsönösen előnyös, hosszú távú kapcsolatokat alakítson ki, különösen az energia területén”; |
| --- | --- |

89.

| 90. | üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy 2022-ben cselekvési tervet fogadjon el az energiaágazat digitalizációjára vonatkozóan annak érdekében, hogy az EU a technológia területén vezető szerepet játsszon, és hogy létrejöhessen egy olyan, integráltabb energiarendszer, amely intelligens megoldásokkal rendelkezik bizonyos ágazatokban és jobb finanszírozásban részesül a 2021–2027-es időszakra; emlékeztet annak fontosságára, hogy az energiarendszerek rezilienciájának biztosítása érdekében foglalkozni kell az energiaágazat kiberbiztonsági kockázataival; |
| --- | --- |

90.

Kutatás, innováció, digitális technológiák és űrpolitika

| 91. | üdvözli a Horizont Európa program szerepét és annak hozzájárulását a klímasemlegességhez; úgy véli, hogy a Horizont Európa keretében létrehozott partnerségek – köztük a közös vállalkozások – elő fogják mozdítani a köz- és a magánszektor közötti együttműködést azzal a céllal, hogy hozzájáruljanak a zöld átállás megvalósításához, miközben biztosítják, hogy az innovációk fenntarthatóak legyenek, rendelkezésre álljanak, hozzáférhetőek és megfizethetőek legyenek; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy javítsák a kkv-k hozzáférését és részvételét a Horizont Európa pályázati felhívásaiban, valamint hogy javítsák a polgárok tájékoztatását az európai K+F projektek és az új technológiák – többek között a világítótorony-projektek – eredményeiről és bevonják őket annak érdekében, hogy növeljék a polgárok körében való elterjedését és láthatóbbá tegyék az Unió szerepét a polgárok számára; |
| --- | --- |

91.

| 92. | üdvözli a Kopernikusz program és az új uniós Föld-megfigyelési Tudásközpont szerepét a szárazföld, a légkör és a tengeri környezet megfigyelése terén; hangsúlyozza a műholdas megfigyelési kapacitások fontosságát az éghajlatváltozással kapcsolatos politikai döntéshozatal nyomon követése, modellezése, előrejelzése és támogatása szempontjából; |
| --- | --- |

92.

| 93. | hangsúlyozza, hogy több köz- és magánberuházást kell vonzani az új fenntartható technológiák kutatásába, innovációjába és bevezetésébe, többek között a munkaerő-igényes iparágakba, valamint az európai zöld megállapodás és a Párizsi Megállapodás céljaihoz hozzájáruló, szükséges új infrastrukturális hálózatokba és projektekbe; hangsúlyozza, hogy a jövőbeli kutatásnak és technológiának figyelembe kell vennie a fenntarthatóságot és a körforgásos jelleget; hangsúlyozza ugyanakkor az alapkutatás, valamint a kutatás és innováció (K+I) terén az együttműködésen alapuló és transzdiszciplináris megközelítések fontosságát az éghajlati kihívások kezelésében; rámutat továbbá arra, hogy támogatni kell a szociális innovációt, amely elengedhetetlen a kielégítetlen társadalmi igények és kihívások kezeléséhez, miközben lehetővé teszi az emberek szerepvállalását a zöld átállás során; |
| --- | --- |

93.

| 94. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az innovatív technológiák előmozdítását célzó ösztönzők koherenciáját a 2030-as és 2050-es célok elérése érdekében, foglalkozva a már kiforrott technológiák bevezetésével, valamint az olyan új technológiákba történő beruházásokkal, amelyeket ki kell fejleszteni ahhoz, hogy megvalósuljon a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérésére vonatkozó uniós célkitűzés; |
| --- | --- |

94.

| 95. | hangsúlyozza, hogy kettős átállásra van szükség, amelyben a digitális és a zöld átállás szorosan összekapcsolódik; hangsúlyozza, hogy a digitális technológiák alapvető szerepet játszhatnak az EU zöld átállásában; emlékeztet arra, hogy az Unió helyreállításához olyan stabil, a fejlődést – beleértve a piacvezérelt előrelépést is – elősegítő szabályozási keret létrehozására van szükség, amely elősegíti a kutatást, az innovációt és a fenntartható technológiák fejlesztését, valamint megfelelő feltételeket teremt finanszírozásukhoz; |
| --- | --- |

95.

| 96. | hangsúlyozza, hogy a digitalizáció az energiarendszer integrációjának egyik kulcsfontosságú tényezője, mivel lehetővé teszi az energiahordozók dinamikus és egymással összefüggő áramlását, a diverzifikáltabb piacok összekapcsolását, és biztosítja a kereslet és a kínálat összehangolásához szükséges adatokat; kiemeli a digitális technológiákban rejlő lehetőségeket az energiahatékonyság növelésére és ezáltal a teljes ÜHG-kibocsátás csökkentésére; kiemeli, hogy biztonságos szabályozási keretet kell biztosítani, megkülönböztetésmentes és átlátható eljárásokkal az energiaadatokhoz való hozzáférés és azok továbbítása tekintetében; emlékeztet arra, hogy a Bizottság becslése szerint az ikt környezeti lábnyoma a globális villamosenergia-felhasználás 5–9 %-át és a globális ÜHG-kibocsátás több mint 2 %-át teszi ki; hangsúlyozza, hogy a Bizottság Közös Kutatóközpontjának a mesterséges intelligenciáról szóló 2018. évi tanulmánya szerint az adatközpontok és adatátvitel az Unió teljes villamosenergia-fogyasztásának 3–4 %-át tehetik ki; mivel a Bizottság várakozása szerint az adatközpontok fogyasztása 2018 és 2030 között 28 %-kal növekszik majd; kiemeli, hogy a digitális szén-dioxid-kibocsátás 47 %-a köthető fogyasztói berendezésekhez, például számítógépekhez, okostelefonokhoz, táblagépekhez és más összekapcsolt termékekhez; ezért olyan intézkedésekre szólít fel, amelyek hálózati, adatközponti és a fogyasztói eszközök szintjén az energia- és erőforrás-hatékonyság biztosítása révén csökkentik az ikt-ágazat szénlábnyomát, és megismétli azt a célt, hogy az adatközpontok legkésőbb 2030-ig váljanak klímasemlegessé és rendkívül energiahatékonnyá, amint azt a digitális stratégia is megfogalmazza; |
| --- | --- |

96.

| 97. | emlékeztet a K+I hozzájárulásának fontosságára a Párizsi Megállapodásban meghatározott célok és az európai zöld megállapodás célkitűzéseinek elérése tekintetében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a kutatást és az innovációt, valamint a kutatásra és innovációra szánt uniós és nemzeti költségvetések általános növelését a fenntartható és biztonságos energiatechnológiák és az innováció terén; felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes és integrált energiarendszerhez hozzájáruló technológiák és innovatív megoldások további támogatását, beleértve azokat is, amelyek esetében Európa globális vezető szerepet tölt be és belföldi alapú értékláncokkal rendelkezik; úgy véli, hogy alapvető fontosságú a megújulóenergia-értékláncok kulcsfontosságú szakaszait az Unióban tartani az éghajlat-politikai célkitűzések elérésének, valamint annak érdekében, hogy jelentős gazdasági előnyöket nyújtsanak az európaiak számára, és megfelelő intézkedésekre szólít fel az európai tartalmak a megújuló energiaforrások ellátási láncában és a jogszabályokban betöltött szerepének támogatása érdekében; |
| --- | --- |

97.

Éghajlatváltozás és fejlődés

| 98. | újólag megerősíti az EU elkötelezettségét a politikák fejlesztési célú koherenciájának megvalósítása mellett, különösen az ipari, mezőgazdasági, halászati, kereskedelmi és beruházási politikák terén; kitart amellett, hogy mind a belső, mind a külső politikákban koherens megközelítést kell alkalmazni a Párizsi Megállapodás és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

98.

| 99. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a G7-ek többi országát, hogy dolgozzanak ki és fogadjanak el a méltányos energetikai átállásra vonatkozó partnerségeket a fejlődő országokkal, és hajtsanak végre új és további beruházásokat a fosszilis tüzelőanyagok fokozatos kivonására irányuló méltányos átállás biztosítása érdekében a fejlődő országokban; úgy véli, hogy ezeknek a partnerségeknek nagyrészt nem adóssággeneráló finanszírozási eszközökre kell támaszkodniuk; |
| --- | --- |

99.

| 100. | hangsúlyozza az emberi jogi megközelítés fontosságát az éghajlat-politikában annak biztosítása érdekében, hogy minden intézkedés tiszteletben tartsa és támogassa valamennyi ember emberi jogait; sürgeti az UNFCCC részes feleit, hogy építsék be az emberi jogi dimenziót nemzetileg meghatározott hozzájárulásaikba, alkalmazkodási közleményükbe és nemzeti cselekvési tervükbe; |
| --- | --- |

100.

| 101. | kéri, hogy a fejlesztési és éghajlat-politika foglalkozzon az egyenlőtlenséggel, a már meglévő adósságproblémákkal és a szegénységgel, amelyeket tovább súlyosbítanak az éghajlatváltozás negatív hatásai; |
| --- | --- |

101.

Az Európai Parlament szerepe

| 102. | úgy véli, hogy az Európai Parlamentet – mivel a nemzetközi megállapodásokhoz szükség van az egyetértésére, és társjogalkotóként központi szerepet játszik a Párizsi Megállapodás Unión belüli végrehajtásában – megfelelően be kell vonni az uniós küldöttségbe; elvárja ezért, hogy részt vehessen az uniós koordinátorok ülésein a Sarm-es-Sejkben tartott COP27 konferencián, és hogy hozzáférhessen minden előkészítő dokumentumhoz a tárgyalások megkezdésének időpontjától kezdve; |
| --- | --- |

102.

o

o o

| 103. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az UNFCCC titkárságának azzal a kéréssel, hogy azt juttassák el az egyezmény valamennyi EU-n kívüli részes felének. |
| --- | --- |

103.

---

(1)  HL C 184., 2022.5.5., 118. o.

(2)  HL C 232., 2021.6.16., 28. o.

(3)  HL C 445., 2021.10.29., 156. o.

(4)  HL L 114., 2022.4.12., 22. o.

(5)  HL C 385., 2021.9.22., 167. o.

(6)  HL L 243., 2021.7.9., 1. o.

(7)  HL C 270., 2021.7.7., 2. o.

(8)  HL C 385., 2021.9.22., 10. o.

(9)  HL C 506., 2021.12.15., 38. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0263.

(11)  HL C 67., 2022.2.8., 25. o.

(12)  Az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület alkalmazkodási jelentése, 2022.

(13)  Az ENSZ katasztrófakockázat-csökkentési stratégiájának titkársága, „The human costs of disasters: an overview of the last 20 years 2000–2019” (A katasztrófák emberi életekre gyakorolt hatása: az elmúlt 20 év áttekintése, 200–2019), https:// www.undrr.org/media/48008/download

(14)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/climate-change-and-health#:~:text=Climate%20change%20affects%20the%20social,malaria%2C%20diarrhoea%20and%20heat%20stress

(15)  Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank, Világbank, „Groundswell, Acting on Internal Climate Migration, Part II” (Erősödő hullámok – Fellépés a belső klímamigrációval szemben, II. rész), 2021 https://openknowledge.worldbank.org/handle/10986/36248

(16)  Európai Környezetpolitikai Intézet (IEEP) és Oxfam, „Carbon Inequality in 2030” (Szén-dioxid-egyenlőtlenség 2030-ban), 2021. november https://oxfamilibrary.openrepository.com/bitstream/handle/10546/621305/bn-carbon-inequality-2030-051121-en.pdf

(17)  Global Witness, „Last Line of Defence, The industries causing the climate crisis and attacks against land and environmental defenders” (Utolsó védvonal – Az éghajlati válságot és a föld- és környezetvédők ellen irányuló támadásokat okozó iparágak), 2021. szeptember https://www.globalwitness.org/en/campaigns/environmental-activists/last-line-defence/

(18)  Mediterranean Experts on Climate and environmental Change, Risks associated to climate and environmental changes in the Mediterranean region, 2019 (A földközi-tengeri térséggel foglalkozó szakértők az éghajlati és környezeti változásokról, „A földközi-tengeri térségben fellépő éghajlati és környezeti változásokból eredő kockázatok”) https://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2019/10/MedECC-Booklet_EN_WEB.pdf

(19)  „The Climate Change Effect in the Mediterranean. Six Stories from an Overheating Sea” (Az éghajlatváltozás hatása a Földközi-tengeren – Hat történet egy túlmelegedő tengerről), WWF Mediterranean Marine Initiative, Róma, Olaszország, 2021.

(20)  https://www.klimazaloba.cz/wp-content/uploads/2021/04/Klimaticka%CC%81-z%CC%8Caloba.pdf

(21)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0248.

(22)  Az UNEP globális metánfelmérése, 2021

(23)  https://www.who.int/health-topics/one-health#tab=tab_1

(24)  Transport & Environment, Private jets: can the super rich supercharge zero-emission aviation? (Magánrepülőgépek: a szupergazdagok fel tudják-e turbózni a kibocsátásmentes légi közlekedést?), 2021. április.

(25)  Ugyanott.

(26)  2021. január 21-i állásfoglalás az uniós nemi esélyegyenlőségi stratégiáról (HL C 456., 2021.11.10., 208. o.).

(27)  IEA, „Piacelemzés és előrejelzés 2019 és 2024 között”, https://www.iea.org/reports/renewables-2019/power

(28)  Emlékeztet arra, hogy a becslések szerint az ipar végsőenergia-fogyasztásának 2030-ig történő csökkentésében rejlő gazdasági potenciál a szokásos üzletmenethez képest 23,5 %.

(29)  A tengeri megújuló energiára vonatkozó európai stratégiáról szóló, 2022. február 16-i állásfoglalás (HL C 342., 2022.9.6., 66. o.).

---

| 2023.4.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 149/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 149/52

---

P9_TA(2022)0374

Kulturális szolidaritás Ukrajnával és az európai kulturális helyreállításra irányuló közös veszélyhelyzet-reagálási mechanizmus

Az Európai Parlament 2022. október 20-i állásfoglalása az Ukrajnával való kulturális szolidaritásról és egy közös veszélyhelyzet-reagálási mechanizmusról az európai kulturális helyreállítás érdekében (2022/2759(RSP))

(2023/C 149/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, különösen annak preambulumára, 3. cikkére és a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, különösen annak preambulumára, 3. cikkére és a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának preambulumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának preambulumára,

| — | tekintettel az Ukrajna elleni orosz agresszióról szóló, 2022. március 1-jei állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ukrajna elleni orosz agresszióról szóló, 2022. március 1-jei állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Tanácshoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, az Ukrajna elleni orosz inváziót követő uniós kül-, biztonság- és védelempolitikáról szóló, 2022. június 8-i ajánlására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, az Ukrajna elleni orosz inváziót követő uniós kül-, biztonság- és védelempolitikáról szóló, 2022. június 8-i ajánlására (2),

| — | tekintettel a Parlament vezetőinek Ukrajnával kapcsolatos, 2022. február 16-i és 24-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament vezetőinek Ukrajnával kapcsolatos, 2022. február 16-i és 24-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel az Európa kulturális helyreállításáról szóló, 2020. szeptember 17-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa kulturális helyreállításáról szóló, 2020. szeptember 17-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „A művészek helyzetéről és a kulturális helyreállításról az Unióban” című, 2021. október 20-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A művészek helyzetéről és a kulturális helyreállításról az Unióban” című, 2021. október 20-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Tanácsnak a kulturális és kreatív ágazatok helyreállításáról, rezilienciájáról és fenntarthatóságáról szóló, 2021. május 18-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a kulturális és kreatív ágazatok helyreállításáról, rezilienciájáról és fenntarthatóságáról szóló, 2021. május 18-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Ukrajnával való kulturális szolidaritásról és az európai kulturális helyreállítás érdekében egy közös veszélyhelyzet-reagálási mechanizmusról szóló, a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000030/2022 – B9-0026/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ukrajnával való kulturális szolidaritásról és az európai kulturális helyreállítás érdekében egy közös veszélyhelyzet-reagálási mechanizmusról szóló, a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000030/2022 – B9-0026/2022),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság állásfoglalási indítványára,

| A. | mivel Oroszország Ukrajna elleni háborúja egy szuverén nemzet identitásának és kultúrájának felszámolására irányuló kísérlet, többek között a kulturális örökség helyszínein elkövetett stratégiai és célzott romboló cselekmények révén (5), amelyek a mindkét ország által aláírt 1954. évi Hágai Egyezmény (6) értelmében háborús bűncselekménynek minősülnek; |
| --- | --- |

A.

mivel Oroszország Ukrajna elleni háborúja egy szuverén nemzet identitásának és kultúrájának felszámolására irányuló kísérlet, többek között a kulturális örökség helyszínein elkövetett stratégiai és célzott romboló cselekmények révén (5), amelyek a mindkét ország által aláírt 1954. évi Hágai Egyezmény (6) értelmében háborús bűncselekménynek minősülnek;

| B. | mivel az Ukrajna elleni támadás egyben a demokrácián, az emberi jogok tiszteletben tartásán, a méltóságon, a jogállamiságon és a kulturális sokszínűségen alapuló nyitott társadalmak jellemezte közös európai identitásunk, értékeink és életmódunk elleni támadás is; mivel a rendkívül káros következményeket – a haláltól az élelmiszerhiányig, a globális energiaellátás zsugorodásáig, valamint az infláció és a migrációs áramlások erősödéséig – világszerte emberek milliói érzik magukon; mivel Oroszország ezeket a szándékolt következményeket politikai és stratégiai fenyegetésként használja fel; |
| --- | --- |

B.

mivel az Ukrajna elleni támadás egyben a demokrácián, az emberi jogok tiszteletben tartásán, a méltóságon, a jogállamiságon és a kulturális sokszínűségen alapuló nyitott társadalmak jellemezte közös európai identitásunk, értékeink és életmódunk elleni támadás is; mivel a rendkívül káros következményeket – a haláltól az élelmiszerhiányig, a globális energiaellátás zsugorodásáig, valamint az infláció és a migrációs áramlások erősödéséig – világszerte emberek milliói érzik magukon; mivel Oroszország ezeket a szándékolt következményeket politikai és stratégiai fenyegetésként használja fel;

| C. | mivel Ukrajna orosz megszállása veszélyezteti a művészeket és a kulturális munkásokat, az újságírókat és a tudósokat is, a félelem és a hitetlenség légkörét terjesztve a művészet szabadsága, a minőségi hírek, a média függetlensége és az információhoz való hozzáférés, a tudományos élet szabadsága és a tágabb értelemben vett véleménynyilvánítás szabadságának rovására; |
| --- | --- |

C.

mivel Ukrajna orosz megszállása veszélyezteti a művészeket és a kulturális munkásokat, az újságírókat és a tudósokat is, a félelem és a hitetlenség légkörét terjesztve a művészet szabadsága, a minőségi hírek, a média függetlensége és az információhoz való hozzáférés, a tudományos élet szabadsága és a tágabb értelemben vett véleménynyilvánítás szabadságának rovására;

| D. | mivel a kulturális örökség jogellenes megsemmisítése, valamint a kulturális javak és műtárgyak elrablása és csempészete komoly fenyegetést jelent az országon belüli valamennyi ukrán és valamennyi kisebbség identitására nézve, és akadályozni fogja a konfliktust követő nemzeti megbékélést; |
| --- | --- |

D.

mivel a kulturális örökség jogellenes megsemmisítése, valamint a kulturális javak és műtárgyak elrablása és csempészete komoly fenyegetést jelent az országon belüli valamennyi ukrán és valamennyi kisebbség identitására nézve, és akadályozni fogja a konfliktust követő nemzeti megbékélést;

| E. | mivel a Covid19-világjárvány széles körű hatásai jelentős hatást gyakorolnak életünk és lakókörnyezetünk valamennyi aspektusára, különösen a teljes kulturális ökoszisztémára, amelyet már amúgy is törékeny szervezeti és pénzügyi struktúrák, gyakran bizonytalan munkakörülmények, valamint a művészi kifejezés szabadságát fenyegető veszélyek jellemeznek; mivel a kulturális és kreatív ágazatok és iparágak még mindig nem lábaltak ki teljes mértékben a Covid19-válságból; |
| --- | --- |

E.

mivel a Covid19-világjárvány széles körű hatásai jelentős hatást gyakorolnak életünk és lakókörnyezetünk valamennyi aspektusára, különösen a teljes kulturális ökoszisztémára, amelyet már amúgy is törékeny szervezeti és pénzügyi struktúrák, gyakran bizonytalan munkakörülmények, valamint a művészi kifejezés szabadságát fenyegető veszélyek jellemeznek; mivel a kulturális és kreatív ágazatok és iparágak még mindig nem lábaltak ki teljes mértékben a Covid19-válságból;

| F. | mivel ezek a súlyos válságok nemcsak az Unió stratégiai autonómiáját kérdőjelezik meg, hanem rávilágítanak arra is, hogy nagy lehetőségek rejlenek az Európához tartozás erős érzésének kialakulásában, a sürgető szükségletekre adott közös válaszok kidolgozásában és az európai integráció támogatásának megszilárdításában; |
| --- | --- |

F.

mivel ezek a súlyos válságok nemcsak az Unió stratégiai autonómiáját kérdőjelezik meg, hanem rávilágítanak arra is, hogy nagy lehetőségek rejlenek az Európához tartozás erős érzésének kialakulásában, a sürgető szükségletekre adott közös válaszok kidolgozásában és az európai integráció támogatásának megszilárdításában;

| G. | mivel a kultúra továbbra is a népességcsoportok kölcsönös megértésének és a köztük való béke fenntartásának fontos eszköze; |
| --- | --- |

G.

mivel a kultúra továbbra is a népességcsoportok kölcsönös megértésének és a köztük való béke fenntartásának fontos eszköze;

Az ukrán kulturális ökoszisztémával kapcsolatos támogatás és szolidaritás megerősítése

| 1. | üdvözli, hogy az EU és tagállamai összességében határozottan támogatják az ukrán kulturális és kreatív ágazatokat és iparágakat, valamint hogy a Bizottság, a kormányzati szereplők, a nem kormányzati szervezetek és a civil társadalom gyorsan mozgósította a pénzügyi eszközöket a háború elől menekülő művészek és kulturális szakemberek, az ukrán menekülteket befogadó országok kulturális szervezeteinek támogatása, valamint a kulturális örökség védelme érdekében; üdvözli különösen az olyan gyorsreagálási kezdeményezéseket, mint a Szolidaritási Kulturális Alap Ukrajna Számára; |
| --- | --- |

1.

| 2. | őszinte szolidaritását fejezi ki az előadóművészekkel, művészekkel, alkotókkal, szerzőkkel, kiadókkal, vállalataikkal és minden más kulturális alkotóval és munkavállalóval, többek között az amatőr alkotókkal, mivel a művészet és a kultúra alapvető szerepet fog játszani Ukrajna gyógyulásában és újjáépítésében; üdvözli különösen azon ukrán művészek és alkotók fellépését, akik művészetük gyakorlása révén ellenállásukat fejezték ki az orosz invázióval szemben; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Ukrajnának nyújtott uniós humanitárius támogatásba foglalják bele a kulturális ágazat és a kulturális örökségi ágazat sürgősségi szükségleteit; határozottan úgy véli, hogy az Európai Tanács 2022. június 23-i történelmi jelentőségű határozatával összhangban, amely szerint Ukrajna uniós tagjelölti státuszt kap, célzott támogatást kell biztosítani a Ukrajnát segítő vagyonkezelői alap jövőbeli keretén belül is, amelyet az állam- és kormányfők az Európai Tanács 2022. március 24–25-i következtetéseiben hagytak jóvá; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sürgeti az EU-t, hogy nyújtson célzott támogatást az ukrán kulturális szereplőknek, kis- és középvállalkozásoknak, nem kormányzati szervezeteknek, a helyi kulturális tevékenységeknek, az egyetemeknek és a civil társadalomnak az ország újjáépítési és helyreállítási ütemtervének megtervezéséhez és kidolgozásához; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy véli, hogy az EU-nak támogatást kell nyújtania az ukrán hatóságoknak, különösen helyi és regionális szinten, a civil társadalommal együtt, amely konstruktív partner az ország újjáépítésében és különösen a kulturális helyszínek helyreállításában; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az EU-nak ösztönöznie kell az újjáépítésben részt vevőket, hogy vegyék fontolóra a legmagasabb szintű minőségi normák alkalmazását; elismeri, hogy az új európai Bauhaus az ukrán kulturális és kreatív ágazatok és iparágak bevonásával hozzájárulhat a háború utáni helyreállításhoz; |
| --- | --- |

5.

| 6. | úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani az Ukrajnában található kulturális és történelmi alkotásokra és az ország kulturális örökségének védelmére; megerősíti, hogy az Európai Unió kész részt venni a műalkotások és a kulturális örökség megőrzésében azáltal, hogy minden olyan jogi eszközt alkalmaz, amely háború idején védi és megelőzi a kulturális örökség kereskedelmét vagy jogellenes kivitelét; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy sürgősen támogatni kell Ukrajnát a kulturális örökség elleni valamennyi támadás alapos dokumentálásában, különös tekintettel azokra, amelyek potenciálisan háborús bűncselekménynek minősülnek, és amelyeket nemzetközi egyezmények által védett kulturális örökség ellen követnek el; emlékeztet arra, hogy a műemlékek és műtárgyak fizikai védelme mellett az EU-nak tovább kell erősítenie a kulturális örökség digitalizálásának és digitális dokumentálásának támogatását; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy a kultúra területén Ukrajnának nyújtott pénzügyi támogatás nem veszélyeztetheti a kulturális és kreatív ágazatok és iparágak számára az Európai Unióban a Kreatív Európa program révén rendelkezésre bocsátott finanszírozást; |
| --- | --- |

8.

Az EU kulturális ökoszisztémája egésze rezilienciájának és válság utáni helyreállításának támogatása

| 9. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy minden olyan kulcsfontosságú uniós politikában és prioritásban, például az éghajlat-politikában, a digitális transzformáció területén, a gazdasági helyreállításban és a nemzetközi kapcsolatokban is helyezzenek hangsúlyt a kultúrára; felkéri a Bizottságot, hogy még jobban használja ki a kulturális és kreatív ágazatokban és iparágakban rejlő többdimenziós potenciált az európai társadalmak és polgárok jóléte érdekében, és proaktívan mozdítsa elő a nyilvános kulturális diskurzust azzal a céllal, hogy a lehető legtöbb embert bevonja a közvélemény alakításába és a nemzetközi kulturális együttműködés előmozdításába; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy az intézkedéseket valamennyi kormányzati szinten támogatni kell és össze kell hangolni a köz- és a magánszféra érdekelt feleivel, köztük a civil társadalommal és a jótékonysági szereplőkkel egyaránt, és amely intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a kulturális, kreatív és kulturális örökségi ökoszisztémák, valamint munkavállalóik tisztességes munkakörülményeinek célzott támogatását; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy növeljék innovációs kapacitásukat az együttműködés és a köz- és magánszféra közötti partnerségek tekintetében a kulturális és kreatív ágazatokat és iparágakat érintő jövőbeli válságokkal szembeni ellenálló képesség növelése érdekében; ezzel összefüggésben sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy még inkább mozdítsák elő a kulturális és kreatív ágazatok és iparágak digitalizálását, és biztosítsanak széles körű digitális hozzáférést a művészi és kulturális alkotásokhoz; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy kifejezetten a kultúrára, a kulturális örökségre és a kreatív ökoszisztémákra összpontosító, több érdekelt felet bevonó megközelítésen alapuló uniós veszélyhelyzet-reagálási és helyreállítási mechanizmus létrehozásának lehetőségét; felkéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy ilyen mechanizmus jogi és költségvetési keretére, és az addicionalitás elvének teljes körű tiszteletben tartása mellett állítson össze egy listát az összes érintett ágazat társult, akár állami, akár magánjellegű stratégiai partnereiről, többek között a jótékonysági partnerségi modellekről az erőforrások stratégiai összevonásának lehetővé tétele érdekében, ezáltal erősítve a közfinanszírozást és optimalizálva a kulturális és kreatív ágazatok és iparágak támogatását; |
| --- | --- |

12.

o

o o

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  HL C 125., 2022.3.18., 2. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0235.

(3)  HL C 385., 2021.9.22., 152. o.

(4)  HL C 184., 2022.5.5., 88. o.

(5)  A 2022. szeptember 21-i helyzet szerint az UNESCO 192 helyszín károsodását erősítette meg 2022. február 24. óta, ezek közül 81 vallási helyszín, 13 múzeum, 37 történelmi épület, 35 kulturális tevékenységet szolgáló épület, 17 műemlék és 10 könyvtár. https://www.unesco.org/en/articles/damaged-cultural-sites-ukraine-verified-unesco

(6)  Lásd a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútuma 8. cikke (2) bekezdése b) pontjának ix. alpontját.

---

| 2023.4.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 149/55 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 149/55

---

P9_TA(2022)0375

Az államcsínyt követően Burkina Fasóban kialakult helyzet

Az Európai Parlament 2022. október 20-i állásfoglalása az államcsínyt követően Burkina Fasóban kialakult helyzetről (2022/2865(RSP))

(2023/C 149/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen az emberi jogok és a vallásszabadság Burkina Fasóban történő megsértéséről szóló 2019. december 19-i (1), „Az EU és Afrika közötti biztonsági együttműködés a Száhel-övezetben, Nyugat-Afrikában és Afrika szarván” című, 2020. szeptember 16-i (2), valamint a Burkina Fasóban kialakult politikai válságról szóló, 2022. február 17-i (3) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen az emberi jogok és a vallásszabadság Burkina Fasóban történő megsértéséről szóló 2019. december 19-i (1), „Az EU és Afrika közötti biztonsági együttműködés a Száhel-övezetben, Nyugat-Afrikában és Afrika szarván” című, 2020. szeptember 16-i (2), valamint a Burkina Fasóban kialakult politikai válságról szóló, 2022. február 17-i (3) állásfoglalására,

| — | tekintettel Jutta Urpilainen nemzetközi partnerségekért felelős biztosnak a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője nevében Strasbourgban, az Európai Parlamentben 2022. október 4-én tett nyilatkozatára és az azt követő vitára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Jutta Urpilainen nemzetközi partnerségekért felelős biztosnak a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője nevében Strasbourgban, az Európai Parlamentben 2022. október 4-én tett nyilatkozatára és az azt követő vitára,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a Burkina Fasó-i államcsínyről és az országban kialakult helyzetről szóló, 2022. október 1-jei és 5-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a Burkina Fasó-i államcsínyről és az országban kialakult helyzetről szóló, 2022. október 1-jei és 5-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségének (ECOWAS) a Burkina Fasóban kialakult helyzetről szóló, 2022. szeptember 30-i, október 1-jei és október 2-i nyilatkozatára, valamint az ECOWAS 2022. október 4-i Burkina Fasó-i látogatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségének (ECOWAS) a Burkina Fasóban kialakult helyzetről szóló, 2022. szeptember 30-i, október 1-jei és október 2-i nyilatkozatára, valamint az ECOWAS 2022. október 4-i Burkina Fasó-i látogatására,

| — | tekintettel az Afrikai Unió Bizottsága elnökének 2022. szeptember 30-i nyilatkozatára, amelyben elítéli a második erőszakos hatalomátvételt Burkina Fasóban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió Bizottsága elnökének 2022. szeptember 30-i nyilatkozatára, amelyben elítéli a második erőszakos hatalomátvételt Burkina Fasóban,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkára szóvivőjének a Burkina Fasóban kialakult helyzetről szóló, 2022. október 1-jei nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkára szóvivőjének a Burkina Fasóban kialakult helyzetről szóló, 2022. október 1-jei nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Burkina Fasóban kialakult helyzetről szóló, 2022. október 7-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Burkina Fasóban kialakult helyzetről szóló, 2022. október 7-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ECOWAS demokráciáról és felelősségteljes kormányzásról szóló jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ECOWAS demokráciáról és felelősségteljes kormányzásról szóló jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak „Az Afrikával kapcsolatos átfogó stratégia felé” című, 2020. március 9-i közös közleményére (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak „Az Afrikával kapcsolatos átfogó stratégia felé” című, 2020. március 9-i közös közleményére (JOIN(2020)0004),

| — | tekintettel az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok) és az EU Közös Parlamenti Közgyűlésének az EU-ban és az AKCS-országokban a demokráciáról és az alkotmányok tiszteletben tartásáról szóló, 2021. március 11-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok) és az EU Közös Parlamenti Közgyűlésének az EU-ban és az AKCS-országokban a demokráciáról és az alkotmányok tiszteletben tartásáról szóló, 2021. március 11-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira, különös tekintettel a fenntartható fejlődést szolgáló igazságos, békés és befogadó társadalmak előmozdításáról szóló 16. célra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira, különös tekintettel a fenntartható fejlődést szolgáló igazságos, békés és befogadó társadalmak előmozdításáról szóló 16. célra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára,

| — | tekintettel a Burkina Fasó-i Köztársaság alkotmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Burkina Fasó-i Köztársaság alkotmányára,

| — | tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között kötött, Cotonouban 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapodásra (4) (Cotonoui Megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között kötött, Cotonouban 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapodásra (4) (Cotonoui Megállapodás),

| — | tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára,

| — | tekintettel az Afrikai Uniónak az afrikai belső menekültek védelméről és támogatásáról szóló egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Uniónak az afrikai belső menekültek védelméről és támogatásáról szóló egyezményére,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi egyezményre,

| — | tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi ENSZ-egyezményre, valamint annak 1967. évi jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi ENSZ-egyezményre, valamint annak 1967. évi jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2022. szeptember 30-án a Burkina Faso-i hadsereg tagjai Ibrahim Traoré kapitány vezetésével államcsínyt hajtottak végre az elnök, Paul-Henri Sandaogo Damiba alezredes ellen; mivel Damiba volt elnök 2022. január 24-én államcsínnyel ragadta magához a hatalmat, és ezzel megbuktatta a 2020 novemberében demokratikusan megválasztott Roch Kaboré elnököt; mivel a jelenlegi elnök, Ibrahim Traoré, a korábbi elnökhöz, Damiba elnökhöz hasonlóan azzal indokolta az államcsínyt, hogy a hatóságok képtelenek voltak megfékezni a biztonsági helyzet romlását; |
| --- | --- |

A.

mivel 2022. szeptember 30-án a Burkina Faso-i hadsereg tagjai Ibrahim Traoré kapitány vezetésével államcsínyt hajtottak végre az elnök, Paul-Henri Sandaogo Damiba alezredes ellen; mivel Damiba volt elnök 2022. január 24-én államcsínnyel ragadta magához a hatalmat, és ezzel megbuktatta a 2020 novemberében demokratikusan megválasztott Roch Kaboré elnököt; mivel a jelenlegi elnök, Ibrahim Traoré, a korábbi elnökhöz, Damiba elnökhöz hasonlóan azzal indokolta az államcsínyt, hogy a hatóságok képtelenek voltak megfékezni a biztonsági helyzet romlását;

| B. | mivel a 2022. januári államcsínyt követően a katonaság az ECOWAS közvetítésével 2024 júliusáig tartó átmeneti időszakról állapodott meg, amikor demokratikus választásokat tartanak majd; mivel az EU határozottan támogatta az ECOWAS közvetítési erőfeszítéseit, és jelentős erőfeszítéseket tett az együttműködés fokozása érdekében, többek között a védelem és a biztonság területén; mivel az ECOWAS elítélte a 2022. szeptemberi Burkina Fasó-i államcsínyt, és azt az alkotmányos rendhez 2024. július 1-jéig történő rendezett visszatérés biztosítására irányuló erőfeszítések terén elért eredmények fényében nem tartja helyénvalónak; mivel a szeptemberi államcsínyt az Afrikai Unió, az EU és az ENSZ is elítélte; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2022. januári államcsínyt követően a katonaság az ECOWAS közvetítésével 2024 júliusáig tartó átmeneti időszakról állapodott meg, amikor demokratikus választásokat tartanak majd; mivel az EU határozottan támogatta az ECOWAS közvetítési erőfeszítéseit, és jelentős erőfeszítéseket tett az együttműködés fokozása érdekében, többek között a védelem és a biztonság területén; mivel az ECOWAS elítélte a 2022. szeptemberi Burkina Fasó-i államcsínyt, és azt az alkotmányos rendhez 2024. július 1-jéig történő rendezett visszatérés biztosítására irányuló erőfeszítések terén elért eredmények fényében nem tartja helyénvalónak; mivel a szeptemberi államcsínyt az Afrikai Unió, az EU és az ENSZ is elítélte;

| C. | mivel egy dezinformációs kampány szerint Damiba volt elnök francia védelem alá vonult, amit a francia hatóságok, valamint maga Damiba volt elnök és Ibrahim Traoré jelenlegi elnök azonnal és határozottan cáfolt; mivel az államcsínyt követően tüntetések robbantak ki Franciaország ellen és az Oroszországgal folytatott fokozott katonai együttműködés mellett; mivel megrongálták a francia nagykövetséget és konzulátust Ouagadougouban, valamint a Francia Intézetet Ouagadougouban és Bobo Dioulassóban; mivel az országban több más támadás is történt európai intézmények és szimbólumok ellen; |
| --- | --- |

C.

mivel egy dezinformációs kampány szerint Damiba volt elnök francia védelem alá vonult, amit a francia hatóságok, valamint maga Damiba volt elnök és Ibrahim Traoré jelenlegi elnök azonnal és határozottan cáfolt; mivel az államcsínyt követően tüntetések robbantak ki Franciaország ellen és az Oroszországgal folytatott fokozott katonai együttműködés mellett; mivel megrongálták a francia nagykövetséget és konzulátust Ouagadougouban, valamint a Francia Intézetet Ouagadougouban és Bobo Dioulassóban; mivel az országban több más támadás is történt európai intézmények és szimbólumok ellen;

| D. | mivel 2022. október 2-án Damiba volt elnök a hagyományos törzsi vezetőkkel folytatott tárgyalásokat követően benyújtotta az elnöki tisztségről való lemondását; mivel lemondását hét feltételhez kötötte, többek között ahhoz, hogy egy 24 hónapos átmeneti időszakban fenn kell tartani az ECOWAS-szal kötött megállapodást; mivel a jelenlegi elnök, Ibrahim Traoré elfogadta ezeket a feltételeket; |
| --- | --- |

D.

mivel 2022. október 2-án Damiba volt elnök a hagyományos törzsi vezetőkkel folytatott tárgyalásokat követően benyújtotta az elnöki tisztségről való lemondását; mivel lemondását hét feltételhez kötötte, többek között ahhoz, hogy egy 24 hónapos átmeneti időszakban fenn kell tartani az ECOWAS-szal kötött megállapodást; mivel a jelenlegi elnök, Ibrahim Traoré elfogadta ezeket a feltételeket;

| E. | mivel 2022. október 4-én az ECOWAS a 2022. szeptemberi államcsínyt vizsgáló tényfeltáró missziót küldött, és megbeszéléseket folytatott az új vezetéssel; mivel az ECOWAS küldöttségével tartott találkozót követően Traoré elnök kijelentette, hogy tiszteletben kívánja tartani az átmenetnek az elődje és az ECOWAS által elfogadott ütemtervét; mivel Traoré elnök vállalta, hogy eleget tesz Burkina Faso nemzetközi kötelezettségvállalásainak, különösen az emberi jogok védelme tekintetében; |
| --- | --- |

E.

mivel 2022. október 4-én az ECOWAS a 2022. szeptemberi államcsínyt vizsgáló tényfeltáró missziót küldött, és megbeszéléseket folytatott az új vezetéssel; mivel az ECOWAS küldöttségével tartott találkozót követően Traoré elnök kijelentette, hogy tiszteletben kívánja tartani az átmenetnek az elődje és az ECOWAS által elfogadott ütemtervét; mivel Traoré elnök vállalta, hogy eleget tesz Burkina Faso nemzetközi kötelezettségvállalásainak, különösen az emberi jogok védelme tekintetében;

| F. | mivel 2022. október 15-én a „nemzeti fórum” egyhangúlag Ibrahim Traoré kapitányt nevezte ki elnökké, és elfogadták az átmeneti chartát; |
| --- | --- |

F.

mivel 2022. október 15-én a „nemzeti fórum” egyhangúlag Ibrahim Traoré kapitányt nevezte ki elnökké, és elfogadták az átmeneti chartát;

| G. | mivel az először 2022. szeptember 30. után felfüggesztett alkotmányt visszaállította a Hazafias mozgalom a megóvásért és helyreállításért (MPSR) által 2022. október 5-én elfogadott „alaptörvény”, amely biztosítja azon nemzetközi megállapodások tiszteletben tartását, amelyeknek Burkina Faso részes fele, valamint az állam folytonos működését egy átmeneti charta későbbi elfogadásáig; |
| --- | --- |

G.

mivel az először 2022. szeptember 30. után felfüggesztett alkotmányt visszaállította a Hazafias mozgalom a megóvásért és helyreállításért (MPSR) által 2022. október 5-én elfogadott „alaptörvény”, amely biztosítja azon nemzetközi megállapodások tiszteletben tartását, amelyeknek Burkina Faso részes fele, valamint az állam folytonos működését egy átmeneti charta későbbi elfogadásáig;

| H. | mivel 2022. október 7-én Traoré elnök találkozott az összes ouagadougoui diplomáciai testülettel, hogy megerősítse együttműködési szándékát Burkina Faso valamennyi partnerével; mivel Traoré elnök kijelentette, hogy Burkina Faso az EU-t csupán „sok partnere egyikének” tekinti; |
| --- | --- |

H.

mivel 2022. október 7-én Traoré elnök találkozott az összes ouagadougoui diplomáciai testülettel, hogy megerősítse együttműködési szándékát Burkina Faso valamennyi partnerével; mivel Traoré elnök kijelentette, hogy Burkina Faso az EU-t csupán „sok partnere egyikének” tekinti;

| I. | mivel Jevgenyij Prigozsin, a Wagner-csoport nevű orosz katonai magánvállalat vezetője üdvözölte a szeptemberi államcsínyt; mivel a Wagner-csoport továbbra is bővíti tevékenységét a Száhel-övezetben és Nyugat-Afrikában, és közismert, hogy számos háborús bűncselekményt követett el a régióban; |
| --- | --- |

I.

mivel Jevgenyij Prigozsin, a Wagner-csoport nevű orosz katonai magánvállalat vezetője üdvözölte a szeptemberi államcsínyt; mivel a Wagner-csoport továbbra is bővíti tevékenységét a Száhel-övezetben és Nyugat-Afrikában, és közismert, hogy számos háborús bűncselekményt követett el a régióban;

| J. | mivel Burkina Faso 2015 óta egyre fokozódó erőszakhullámba került, amelyet olyan csoportokhoz tartozó harcosoknak tulajdonítanak, mint az al-Kaidához kapcsolódó, az Iszlám és a Muzulmánok Támogatását Célzó Csoport (JNIM) és a Nagy-Szahara Iszlám Állama (ISGS), amelyek több ezer embert gyilkoltak meg; mivel 2022. szeptember 26-án Gaskindé közelében egy utánpótlást szállító konvoj elleni támadásban 37 ember vesztette életét; mivel egy, az al-Kaidával kapcsolatban álló csoport vállalta a felelősséget a támadásért, amelyet a közelmúltbeli puccs egyik kiváltó okaként tartanak számon, és amelyben szakszervezetük szerint 70 tehergépjármű-vezető tűnt el; mivel Burkina Faso területének jelenleg mintegy 40 %-a fegyveres lázadó csoportok által elkövetett erőszaknak van kitéve, és az ilyen csoportok által bevezetett blokád következtében nincs élelmiszer- víz-, áram- és alapvető egészségügyi ellátás; mivel a Száhel-övezetben folytatott Barkhane műveletet a lakosság egy része és néhány politikai vezető is megkérdőjelezte; |
| --- | --- |

J.

mivel Burkina Faso 2015 óta egyre fokozódó erőszakhullámba került, amelyet olyan csoportokhoz tartozó harcosoknak tulajdonítanak, mint az al-Kaidához kapcsolódó, az Iszlám és a Muzulmánok Támogatását Célzó Csoport (JNIM) és a Nagy-Szahara Iszlám Állama (ISGS), amelyek több ezer embert gyilkoltak meg; mivel 2022. szeptember 26-án Gaskindé közelében egy utánpótlást szállító konvoj elleni támadásban 37 ember vesztette életét; mivel egy, az al-Kaidával kapcsolatban álló csoport vállalta a felelősséget a támadásért, amelyet a közelmúltbeli puccs egyik kiváltó okaként tartanak számon, és amelyben szakszervezetük szerint 70 tehergépjármű-vezető tűnt el; mivel Burkina Faso területének jelenleg mintegy 40 %-a fegyveres lázadó csoportok által elkövetett erőszaknak van kitéve, és az ilyen csoportok által bevezetett blokád következtében nincs élelmiszer- víz-, áram- és alapvető egészségügyi ellátás; mivel a Száhel-övezetben folytatott Barkhane műveletet a lakosság egy része és néhány politikai vezető is megkérdőjelezte;

| K. | mivel 1,9 millió ember kényszerült elhagyni lakóhelyét az ország romló biztonsági helyzete miatt, akiknek több mint fele gyermek; mivel a belső menekültek körében a nőket és a fiatalokat fenyegető veszélyek különösen súlyosak, ideértve a szexuális és munkaerő-kizsákmányolást, a nemi alapú erőszakot, a kényszertoborzást és az emberkereskedelmet; mivel a belső menekültek és a menekültek jelenléte konfliktushoz vezethet a helyi lakossággal a szűkös természeti erőforrások kapcsán, ha nem hoznak megfelelő intézkedéseket a lakhatás, a foglalkoztatás és az élelmezés biztosítására; |
| --- | --- |

K.

mivel 1,9 millió ember kényszerült elhagyni lakóhelyét az ország romló biztonsági helyzete miatt, akiknek több mint fele gyermek; mivel a belső menekültek körében a nőket és a fiatalokat fenyegető veszélyek különösen súlyosak, ideértve a szexuális és munkaerő-kizsákmányolást, a nemi alapú erőszakot, a kényszertoborzást és az emberkereskedelmet; mivel a belső menekültek és a menekültek jelenléte konfliktushoz vezethet a helyi lakossággal a szűkös természeti erőforrások kapcsán, ha nem hoznak megfelelő intézkedéseket a lakhatás, a foglalkoztatás és az élelmezés biztosítására;

| L. | mivel a Burkina Fasó-i állomány képzése az Európai Unió mali kiképzési missziója és az EU Száhel-övezetben működő kapacitásépítő missziója keretében zajlott, de a 2022. szeptemberi államcsínyt követően felfüggesztették, és nem érte el elsődleges célját; |
| --- | --- |

L.

mivel a Burkina Fasó-i állomány képzése az Európai Unió mali kiképzési missziója és az EU Száhel-övezetben működő kapacitásépítő missziója keretében zajlott, de a 2022. szeptemberi államcsínyt követően felfüggesztették, és nem érte el elsődleges célját;

| M. | mivel 2022 októberében Burkina Fasóban 4,9 millió embernek van szüksége humanitárius segítségre, köztük 3,4 millió ember esetében súlyos az élelmiszer-ellátás bizonytalansága; |
| --- | --- |

M.

mivel 2022 októberében Burkina Fasóban 4,9 millió embernek van szüksége humanitárius segítségre, köztük 3,4 millió ember esetében súlyos az élelmiszer-ellátás bizonytalansága;

| N. | mivel egyre nagyobb az elégedetlenség és egyre több a kritikus hang amiatt, hogy a korábbi kormányok nem voltak képesek kezelni a terrortámadások terjedése miatt Burkina Fasóban jelentkező hatalmas biztonsági, társadalmi és gazdasági kihívásokat; |
| --- | --- |

N.

mivel egyre nagyobb az elégedetlenség és egyre több a kritikus hang amiatt, hogy a korábbi kormányok nem voltak képesek kezelni a terrortámadások terjedése miatt Burkina Fasóban jelentkező hatalmas biztonsági, társadalmi és gazdasági kihívásokat;

| O. | mivel a 2014–2020-as időszakra több mint 1 milliárd eurót különítettek el Burkina Faso számára az EU finanszírozási eszközein keresztül; mivel a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) keretében az uniós támogatás a tervek szerint 384 millió eurót fog kitenni a 2021–2024-es időszakra; |
| --- | --- |

O.

mivel a 2014–2020-as időszakra több mint 1 milliárd eurót különítettek el Burkina Faso számára az EU finanszírozási eszközein keresztül; mivel a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) keretében az uniós támogatás a tervek szerint 384 millió eurót fog kitenni a 2021–2024-es időszakra;

| P. | mivel a Száhel-övezetben zajló események Afrika többi része és Európa számára egyaránt fontosak és következményekkel járnak; mivel Burkina Faso kulcsfontosságú regionális jelentőségű ország, hiszen stratégiai fontosságú helyen fekszik, hidat alkotva a Száhel-övezet és Nyugat-Afrika part menti államai között; |
| --- | --- |

P.

mivel a Száhel-övezetben zajló események Afrika többi része és Európa számára egyaránt fontosak és következményekkel járnak; mivel Burkina Faso kulcsfontosságú regionális jelentőségű ország, hiszen stratégiai fontosságú helyen fekszik, hidat alkotva a Száhel-övezet és Nyugat-Afrika part menti államai között;

| 1. | elítéli a Burkina Fasóban 2022. szeptember 30-án végrehajtott katonai puccsot; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ez a fejlemény veszélyezteti az alkotmányos rendhez való rendezett visszatérést, amelyre a közelmúltban esély mutatkozott; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhívja a következő kormányt, hogy tegyen eleget azon vállalásának, hogy tiszteletben tartja az ország nemzetközi kötelezettségvállalásait, beleértve az emberi jogok előmozdítását és védelmét érintő kötelezettségeket is; sürgeti a következő kormányt, hogy tegye lehetővé az emberek, köztük valamennyi kisebbségi csoport számára polgári és politikai jogaik gyakorlását, beleértve a gyülekezési, egyesülési és véleménynyilvánítási szabadsághoz való jogot; rendkívül aggasztónak tartja, hogy újabb jelentések érkeztek az emberi jogok állítólagos megsértéséről; |
| --- | --- |

2.

| 3. | követeli az alkotmányos rendhez való haladéktalan visszatérést, beleértve a polgári kormány azonnali visszaállítását is; felhívja a következő kormányt, hogy tegyen eleget azon kötelezettségvállalásának, hogy tiszteletben tartja az alkotmányos rendhez való gyors visszatérésre, valamint az inkluzív és átlátható választások 2024. július 1-jéig történő megtartására vonatkozóan megállapított ütemtervet; teljes körűen támogatja az ECOWAS és az Afrikai Unió közvetítési erőfeszítéseit, és kijelenti, hogy kész a gyakorlatban is támogatni ezeket az erőfeszítéseket, ahol csak lehetséges; felhívja a nemzetközi közösséget, és ezen belül az EU-t, hogy támogassa ezeket az erőfeszítéseket, és ajánlja fel támogatását a biztonságos átmenet biztosításához; támogatja választási megfigyelők és egy uniós választási megfigyelő misszió kiküldését Burkina Fasóba; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sürgeti a következő kormányt, hogy mozdítson elő valós, őszinte, átlátható és inkluzív nemzeti párbeszédet a civil társadalom valamennyi ágának aktív és hatékony részvételével, amelynek célja a Burkina Fasó-i demokráciával kapcsolatos tiszta jövőkép felvázolása, valamint egy befogadóbb és összetartóbb társadalom előmozdítása; felszólít a nők fokozottabb bevonására és aktív részvételére a döntéshozatalban, valamint a béketeremtési és megbékélési erőfeszítésekben; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sürgeti a következő kormányt, hogy a nemzetközi közösséggel teljes partnerségben definiálja újra biztonsági válaszintézkedéseit oly módon, hogy azok tiszteletben tartsák a jogállamiságot, védjék az emberi jogokat és helyreállítsák a közbizalmat; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a folyamatban lévő nemzeti konzultáció lehetőséget kínál a biztonsági ágazat jelentős reformjának végrehajtására; |
| --- | --- |

5.

| 6. | együttérzését és részvétét fejezi ki Burkina Faso népe felé az őket ért – gyakran dzsihádista csoportok által elkövetett – rendkívül sok erőszakos támadás miatt; hangsúlyozza, hogy az EU támogatja Burkina Fasót és népét, és kész fokozni szerepvállalását; hangsúlyozza, hogy Burkina Faso vezetésének meg kell teremtenie azokat a feltételeket, amelyek lehetővé teszik ezt a megerősített partnerséget; |
| --- | --- |

6.

| 7. | elítéli a francia nagykövetség és konzulátus, a Francia Intézet és más európai intézmények ellen a Burkina Fasó-i puccs alatt és után intézett támadásokat; sürgeti a következő kormányt, hogy tartsa tiszteletben az ország arra irányuló nemzetközi jogi kötelezettségeit, hogy megvédje a diplomáciai személyzetet és épületeket, valamint garantálja az országban élő külföldi állampolgárok biztonságát; aggodalmát fejezi ki az Afrikában végrehajtott uniós missziók és műveletek elleni orosz dezinformációs kampányok számának növekedése miatt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sürgeti az összes érintett felet, hogy tartsák tiszteletben a sajtó- és médiaszabadságot, és tegyék lehetővé az újságírók és a médiaszervezetek számára, hogy szabadon és biztonságban végezzék munkájukat, beleértve a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek helyzetének és a biztonsági erők műveleteinek dokumentálását is; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sürgeti a hatóságokat, hogy biztosítsák az emberi jogi jogvédők és a civil társadalmi szervezetek védelmét megbízatásuk gyakorlása során; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy fokozzák a Burkina Fasó-i emberijog-védőknek nyújtott védelmet és támogatást; elítéli a nemi erőszak és a megfélemlítés minden formájának alkalmazását konfliktushelyzetekben; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sürgeti az új kormányt, hogy haladéktalanul, alaposan és pártatlanul vizsgálja ki a puccshoz kapcsolódó valamennyi halálesetet és sérülést, beleértve a fosztogatás és tüntetések során bekövetkezett haláleseteket és sérüléseket is, és biztosítsanak független és pártatlan igazságszolgáltatást és elszámoltathatóságot az áldozatok és túlélők számára; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mély aggodalmát fejezi ki a Wagner-csoport régióbeli tevékenységei miatt; határozottan azt tanácsolja a következő kormánynak, hogy ne folytasson semmilyen partnerséget a Wagner-csoporttal; szilárd meggyőződése, hogy a súlyos emberi jogi jogsértésekkel vádolt biztonsági magánvállalatok bevonása ellentétes lenne a Burkina Faso békéjének, biztonságának és stabilitásának megteremtésére irányuló célkitűzéssel; rámutat az orosz szerepvállalás igen negatív következményeire Maliban, ahol a büntetlenség és az elhibázott katonai taktikák miatt a lakosság jelenleg fokozott terrorfenyegetettségben él, és a zsoldosok emberi jogi jogsértéseket követnek el; sürgeti az EU-t és Afrika országait, hogy hozzanak igazságszolgáltatási intézkedéseket, többek között büntetőjogi szankciókat is a katonai és biztonsági magánvállalatok tevékenységeiből eredő emberi jogi jogsértések esetén; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy növeljék a pénzügyi támogatást és a humanitárius segítségnyújtást a Burkina Faso-i lakosok, és különösen a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek és a szomszédos országokban tartózkodó menekültek sürgős szükségleteinek kielégítése érdekében; felszólítja a kövtkező kormányt, hogy akadálytalan humanitárius hozzáférés biztosításával könnyítse meg a Burkina Fasóban működő humanitárius szervezetek munkáját; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a biztonsági fenyegetések rontják a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztési együttműködés hatékonyságát; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kéri az EU-t és tagállamait, hogy a Száhel-övezetre vonatkozó politikáik kialakításakor vegyék figyelembe a jó kormányzás, a civil társadalom, a fejlesztés és a beruházások támogatásának alapvető szükségességét a Száhel-övezetbeli közösségek pozitívabb jövője érdekében, és készítsenek hatástanulmányt a Száhel-övezet G5-országaira vonatkozóan; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy működjenek együtt az ECOWAS-szal, valamint az átmeneti hatóságokkal és az összes érdekelt féllel Burkina Fasóban a biztonsági együttműködés, valamint a fejlesztésre, az oktatásra és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló törekvések fokozása érdekében, melyek célja a szegénység leküzdése és a további radikalizálódás megelőzése; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja a nemzetközi közösséget, ezen belül az EU-t, hogy nemzetközi partnereikkel és az érintett nemzetközi intézményekkel együttműködve sürgősen mérjék fel az összes rendelkezésre álló eszközt, amely elkerülhetővé teszi, hogy Burkina Faso elmulassza adósságtörlesztési kötelezettségét; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megállapítja, hogy csökkent a régióban folytatott uniós béketeremtő és fejlesztési együttműködési tevékenységekre fordított támogatás mértéke; felhívja a Bizottságot, hogy fokozza az emberi jogok, valamint a humanitárius és fejlesztési együttműködés támogatására irányuló kötelezettségvállalását, és növelje e tevékenységek láthatóságát; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek eleget nemzetközi kötelezettségeiknek, és fegyverexportjuk tekintetében végezzenek alapos ellenőrzést és nyomonkövetést annak elkerülése érdekében, hogy a fegyverekkel visszaéljenek, vagy azok hozzájáruljanak emberi jogi jogsértések elkövetéséhez; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sürgeti az EU-t, hogy mozdítsa elő Burkina Faso élelmiszer-önrendelkezéshez való jogát a táplálkozásbiztonság megvalósításának és a szegénység csökkentésének eszközeként, különös figyelmet fordítva a nőkre és a családi gazdálkodásra a megfizethető és hozzáférhető élelmiszer-ellátás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a növekvő politikai és biztonsági instabilitás, valamint a Burkina Fasóban kialakult súlyos társadalmi-gazdasági és humanitárius helyzet alkalmat ad a terrorista csoportoknak a zavarkeltésre, és messzeható nemzetközi következményekkel jár; hangsúlyozza, hogy a Száhel-övezetbeli terrorizmus és instabilitás veszélyezteti és aláássa a demokratikus konszolidációt és a jogállamiságot; emlékeztet arra, hogy a jelenlegi kihívások strukturális okainak kezelése elengedhetetlen a demokratikusan megválasztott kormányok népi legitimitásának megerősítéséhez; felszólítja a nemzetközi közösséget, ezen belül az EU-t, hogy fokozza az együttműködést és a támogatást e kihívások kezelése terén; |
| --- | --- |

18.

| 19. | elismeri és tiszteli a Burkina Fasó-i vallási és hagyományos vezetőket, akik kulcsszerepet játszottak a közvetítésben, és aktívan elutasították az erőszakot és a gyűlöletet az országban lezajlott különböző válságok során; felszólítja Burkina Faso vezetését, hogy fokozza a kisebbségek, köztük a vallási kisebbségek védelmét; |
| --- | --- |

19.

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, Burkina Faso Köztársaság hatóságainak, a Száhel G5-országok titkárságának, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés és a Pánafrikai Parlament társelnökeinek, a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségének, az ENSZ főtitkárának és Közgyűlésének, valamint az Afrikai Uniónak és intézményeinek. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  HL C 255., 2021.6.29., 45. o.

(2)  HL C 385., 2021.9.22., 24. o.

(3)  HL C 342., 2022.9.6., 290. o.

(4)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2022. október 18., kedd

| 2023.4.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 149/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 149/60

---

P9_TA(2022)0357

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – Laima Liucija Andrikienė

Az Európai Parlament 2022. október 18-i határozata Laima Liucija Andrikienėnek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE))

(Konzultáció)

(2023/C 149/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0301/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0301/2022),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 129. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 129. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A9-0239/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A9-0239/2022),

| A. | mivel a Tanács 2022. augusztus 24-i levelével konzultált a Parlamenttel Laima Liucija Andrikienėnek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről; |
| --- | --- |

A.

mivel a Tanács 2022. augusztus 24-i levelével konzultált a Parlamenttel Laima Liucija Andrikienėnek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről;

| B. | mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság ezt követően értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételek szempontjából – Laima Liucija Andrikienė képességeit; mivel ezen értékelés keretében a bizottság megkapta Laima Liucija Andrikienė életrajzát és a neki küldött írásbeli kérdőívre adott válaszait; |
| --- | --- |

B.

mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság ezt követően értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételek szempontjából – Laima Liucija Andrikienė képességeit; mivel ezen értékelés keretében a bizottság megkapta Laima Liucija Andrikienė életrajzát és a neki küldött írásbeli kérdőívre adott válaszait;

| C. | mivel a bizottság a továbbiakban – 2022. október 6-án – meghallgatta Laima Liucija Andrikienė-t, aki a meghallgatáson bevezető nyilatkozatot tett, majd válaszolt a bizottság tagjai által feltett kérdésekre; |
| --- | --- |

C.

mivel a bizottság a továbbiakban – 2022. október 6-án – meghallgatta Laima Liucija Andrikienė-t, aki a meghallgatáson bevezető nyilatkozatot tett, majd válaszolt a bizottság tagjai által feltett kérdésekre;

| 1. | kedvezően véleményezi a Tanács Laima Liucija Andrikienė számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző intézményeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 2023.4.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 149/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 149/61

---

P9_TA(2022)0358

A jogérvényesülés területére vonatkozó egyes jogi aktusoknak az EUMSZ 290. cikkéhez történő hozzáigazítása (felhatalmazáson alapuló bizottsági jogi aktusok) ***II

Az Európai Parlament 2022. október 18-i jogalkotási állásfoglalása a 805/2004/EK rendeletnek az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazása tekintetében, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkéhez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2023/C 149/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (09279/1/2022 – C9-0282/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (09279/1/2022 – C9-0282/2022),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2016)0798) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2016)0798) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A9-0237/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A9-0237/2022),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a jogi aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogi aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL C 158., 2021.4.30., 832. o.

---

| 2023.4.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 149/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 149/62

---

P9_TA(2022)0359

A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások *

Az Európai Parlament 2022. október 18-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE))

(Konzultáció)

(2023/C 149/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0241), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0241),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 148. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0199/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 148. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0199/2022),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 82. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 82. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A9-0243/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A9-0243/2022),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli a tagállamoknak szóló aktualizált foglalkoztatási iránymutatásokra irányuló bizottsági javaslatot, különösen azt, hogy a javaslat nagy hangsúlyt fektet a Covid19 utáni környezetre, a társadalmilag méltányos és gazdaságilag fenntartható zöld és digitális átállás biztosítására, valamint az Ukrajna elleni orosz invázió következményeként tett közelmúltbeli szakpolitikai kezdeményezésekre; a demokratikus döntéshozatal megerősítése céljából ismételten kéri, hogy a Tanáccsal azonos módon vonják be az integrált iránymutatások kidolgozásába a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2020. július 10-i jogalkotási állásfoglalásával összhangban; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

5.

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

Módosítás 1

Határozatra irányuló javaslat

-1 preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1) | A tagállami szintű szinergiák létrehozása és ambiciózus szakpolitikák ösztönzése érdekében fontos, hogy az e határozat mellékletében meghatározott foglalkoztatási iránymutatásokat az uniós vezetők, az uniós intézmények, a szociális partnerek és a civil társadalom képviselői által a 2021-es portói szociális csúcstalálkozón elfogadott, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó, 2030-ra kitűzött kiemelt uniós célokhoz igazítsák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1)

A tagállami szintű szinergiák létrehozása és ambiciózus szakpolitikák ösztönzése érdekében fontos, hogy az e határozat mellékletében meghatározott foglalkoztatási iránymutatásokat az uniós vezetők, az uniós intézmények, a szociális partnerek és a civil társadalom képviselői által a 2021-es portói szociális csúcstalálkozón elfogadott, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó, 2030-ra kitűzött kiemelt uniós célokhoz igazítsák.

Módosítás 2

Határozatra irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A tagállamoknak
  és
  az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkében megállapított
  , a 
  teljes foglalkoztatottságra
  és a 
  társadalmi haladásra,
  a 
  kiegyensúlyozott növekedésre,
  a 
  környezet minőségének magas fokú védelmére
  és javítására
  vonatkozó célkitűzések elérése érdekében összehangolt stratégia kialakítására kell törekedniük
  a 
  foglalkoztatásra
  és
  különösen
  a 
  szakképzett, képzett
  és
  alkalmazkodásra képes munkaerő
  , valamint
  a jövőorientált
  és a 
  gazdasági változásokra reagálni képes munkaerőpiacok előmozdítására vonatkozóan
  . A tagállamoknak közös érdekű ügyként kell tekinteniük a foglalkoztatás előmozdítására, és az ez irányú fellépésüket össze kell hangolniuk a Tanács keretében, figyelembe véve a szociális partnerek kötelezettségeire vonatkozó nemzeti gyakorlataikat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A tagállamoknak
  és
  az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkében megállapított
  , a 
  teljes foglalkoztatottságra
  és a 
  társadalmi haladásra,
  a 
  kiegyensúlyozott növekedésre,
  a 
  környezet minőségének magas fokú védelmére
  és javítására
  vonatkozó célkitűzések elérése érdekében összehangolt stratégia kialakítására kell törekedniük
  a 
  foglalkoztatásra
  és
  különösen
  a 
  szakképzett, képzett
  és
  alkalmazkodásra képes munkaerő
  , valamint
  a jövőorientált
  és a 
  gazdasági változásokra reagálni képes munkaerőpiacok előmozdítására vonatkozóan
  . A tagállamoknak közös érdekű ügyként kell tekinteniük a foglalkoztatás előmozdítására, és az ez irányú fellépésüket össze kell hangolniuk a Tanács keretében, figyelembe véve a szociális partnerek kötelezettségeire vonatkozó nemzeti gyakorlataikat.

| (1) | Az Uniónak a tagállamok tevékenységeit támogatva
  és
  kiegészítve, valamint a jövőorientált, a változásokra reagáló, befogadó, rugalmas és stabil
  , a 
  mobilitás
  és a 
  szakmai előrehaladás lehetőségeit kínáló munkaerőpiacok támogatásával összehangolt stratégia kidolgozására kell törekednie
  a 
  magas szintű foglalkoztatásra és különösen
  a 
  felfelé irányuló gazdasági és szociális konvergencia, a minőségi foglalkoztatás előmozdítására
  és
  a munkakörülmények
  javítására
  vonatkozóan, az Unió fenntartható fejlődésének megvalósítása érdekében, amely
  a 
  kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen
  és
  árstabilitáson,
  a teljes foglalkoztatottság és a társadalmi haladás elérésére
  irányuló, nagymértékben versenyképes szociális piacgazdaságon
  , valamint
  az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkében
  és
  az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 151. cikkében meghatározottak szerint
  a környezet magas szintű védelmén és minőségének javításán alapul
  , tiszteletben tartva ugyanakkor az európai zöld megállapodás célkitűzéseit, hogy 2050-re az Unió klímasemleges legyen
  . A tagállamoknak közös érdekű ügyként kell tekinteniük a foglalkoztatás előmozdítására, és az ez irányú fellépésüket össze kell hangolniuk a Tanács keretében, figyelembe véve a szociális partnerek kötelezettségeire vonatkozó nemzeti gyakorlataikat. |
| --- | --- |

(1)

Az Uniónak a tagállamok tevékenységeit támogatva
  és
  kiegészítve, valamint a jövőorientált, a változásokra reagáló, befogadó, rugalmas és stabil
  , a 
  mobilitás
  és a 
  szakmai előrehaladás lehetőségeit kínáló munkaerőpiacok támogatásával összehangolt stratégia kidolgozására kell törekednie
  a 
  magas szintű foglalkoztatásra és különösen
  a 
  felfelé irányuló gazdasági és szociális konvergencia, a minőségi foglalkoztatás előmozdítására
  és
  a munkakörülmények
  javítására
  vonatkozóan, az Unió fenntartható fejlődésének megvalósítása érdekében, amely
  a 
  kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen
  és
  árstabilitáson,
  a teljes foglalkoztatottság és a társadalmi haladás elérésére
  irányuló, nagymértékben versenyképes szociális piacgazdaságon
  , valamint
  az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkében
  és
  az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 151. cikkében meghatározottak szerint
  a környezet magas szintű védelmén és minőségének javításán alapul
  , tiszteletben tartva ugyanakkor az európai zöld megállapodás célkitűzéseit, hogy 2050-re az Unió klímasemleges legyen
  . A tagállamoknak közös érdekű ügyként kell tekinteniük a foglalkoztatás előmozdítására, és az ez irányú fellépésüket össze kell hangolniuk a Tanács keretében, figyelembe véve a szociális partnerek kötelezettségeire vonatkozó nemzeti gyakorlataikat.

Módosítás 3

Határozatra irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Az EUMSZ-szel összhangban az Unió szakpolitikai koordinációs eszközöket alakított ki és hajt végre a gazdasági és foglalkoztatási politikákra vonatkozóan. Ezen eszközök részeként az e határozat mellékletében meghatározott, a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások (a továbbiakban: az iránymutatások) az (EU) 2015/1184 tanácsi ajánlásban (5) meghatározott, a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokkal együtt képezik az integrált iránymutatásokat. Ezek iránymutatásul szolgálnak a tagállamok és az Unió szakpolitikáinak végrehajtásához, tükrözve a tagállamok közötti kölcsönös függőséget. Az ennek eredményeként létrejövő, összehangolt európai és nemzeti szakpolitikákból és reformokból álló csomagnak megfelelő, összességében fenntartható gazdasági és foglalkoztatáspolitikai keveréket kell képeznie, amelynek pozitív tovagyűrűző hatásokat kell elérnie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Az EUMSZ-szel összhangban az Unió szakpolitikai koordinációs eszközöket alakított ki és hajt végre a gazdasági és foglalkoztatási politikákra vonatkozóan. Ezen eszközök részeként az e határozat mellékletében meghatározott, a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások (a továbbiakban: az iránymutatások) az (EU) 2015/1184 tanácsi ajánlásban (5) meghatározott, a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokkal együtt képezik az integrált iránymutatásokat. Ezek iránymutatásul szolgálnak a tagállamok és az Unió szakpolitikáinak végrehajtásához, tükrözve a tagállamok közötti kölcsönös függőséget. Az ennek eredményeként létrejövő, összehangolt európai és nemzeti szakpolitikákból és reformokból álló csomagnak megfelelő, összességében fenntartható gazdasági és foglalkoztatáspolitikai keveréket kell képeznie, amelynek pozitív tovagyűrűző hatásokat kell elérnie.

| (3) | Az EUMSZ-szel összhangban az Unió szakpolitikai koordinációs eszközöket alakított ki és hajt végre a gazdasági és foglalkoztatási politikákra vonatkozóan. Ezen eszközök részeként az e határozat mellékletében meghatározott, a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások (a továbbiakban: az iránymutatások) az (EU) 2015/1184 tanácsi ajánlásban (5) meghatározott, a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokkal együtt képezik az integrált iránymutatásokat. Ezek iránymutatásul szolgálnak a tagállamok és az Unió szakpolitikáinak végrehajtásához, tükrözve a tagállamok közötti kölcsönös függőséget. Az ennek eredményeként létrejövő, összehangolt európai, nemzeti
  és regionális
  szakpolitikákból és reformokból álló csomagnak megfelelő, összességében fenntartható gazdasági, foglalkoztatáspolitikai és
  szociálpolitikai
  keveréket kell képeznie, amelynek pozitív tovagyűrűző hatásokat kell elérnie
  a társadalomra, a munkaerőpiacokra és a munkaerőre nézve, miközben törekednie kell a negatív társadalmi vagy gazdasági következmények elkerülésére, és hatékonyan kell reagálnia a Covid19-világjárvány hatásaira, az Ukrajna elleni orosz invázióra és a növekvő megélhetési költségekre. |
| --- | --- |

(3)

Az EUMSZ-szel összhangban az Unió szakpolitikai koordinációs eszközöket alakított ki és hajt végre a gazdasági és foglalkoztatási politikákra vonatkozóan. Ezen eszközök részeként az e határozat mellékletében meghatározott, a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások (a továbbiakban: az iránymutatások) az (EU) 2015/1184 tanácsi ajánlásban (5) meghatározott, a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokkal együtt képezik az integrált iránymutatásokat. Ezek iránymutatásul szolgálnak a tagállamok és az Unió szakpolitikáinak végrehajtásához, tükrözve a tagállamok közötti kölcsönös függőséget. Az ennek eredményeként létrejövő, összehangolt európai, nemzeti
  és regionális
  szakpolitikákból és reformokból álló csomagnak megfelelő, összességében fenntartható gazdasági, foglalkoztatáspolitikai és
  szociálpolitikai
  keveréket kell képeznie, amelynek pozitív tovagyűrűző hatásokat kell elérnie
  a társadalomra, a munkaerőpiacokra és a munkaerőre nézve, miközben törekednie kell a negatív társadalmi vagy gazdasági következmények elkerülésére, és hatékonyan kell reagálnia a Covid19-világjárvány hatásaira, az Ukrajna elleni orosz invázióra és a növekvő megélhetési költségekre.

Módosítás 4

Határozatra irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | Az Unió szociális modelljének további javítása érdekében a tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a tisztességes béreket, meg kell erősíteniük a kollektív tárgyalásokat és befogadó munkaerőpiacokat kell biztosítaniuk. E tekintetben különös hangsúlyt kell fektetni a nőkre és a kiszolgáltatott csoportokra, nevezetesen a gyermekekre, a fiatalokra, az idősebbekre, a fogyatékossággal élő személyekre, az egyedülálló szülőkre, a faji és etnikai kisebbségekre, például a roma közösségekben élőkre és a migráns hátterű személyekre, az LMBTIQA+ személyekre és a hátrányos helyzetű régiókban, például a távoli vagy vidéki régiókban, hátrányos helyzetű területeken, szigeteken és a legkülső régiókban élőkre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

Az Unió szociális modelljének további javítása érdekében a tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a tisztességes béreket, meg kell erősíteniük a kollektív tárgyalásokat és befogadó munkaerőpiacokat kell biztosítaniuk. E tekintetben különös hangsúlyt kell fektetni a nőkre és a kiszolgáltatott csoportokra, nevezetesen a gyermekekre, a fiatalokra, az idősebbekre, a fogyatékossággal élő személyekre, az egyedülálló szülőkre, a faji és etnikai kisebbségekre, például a roma közösségekben élőkre és a migráns hátterű személyekre, az LMBTIQA+ személyekre és a hátrányos helyzetű régiókban, például a távoli vagy vidéki régiókban, hátrányos helyzetű területeken, szigeteken és a legkülső régiókban élőkre.

Módosítás 5

Határozatra irányuló javaslat

3 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b) | A gazdasági és társadalmi haladás megerősítése, a kettős átállás elősegítése, valamint az inkluzív, versenyképes és reziliens uniós munkaerőpiacok elérése érdekében a tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a minőségi oktatást, a képzést, a továbbképzést és az átképzést, valamint az egész életen át tartó tanulást, a jövőorientált duális oktatást és a jobb karrierlehetőségeket az oktatási rendszer és a munkaerőpiac közötti kapcsolatok erősítése, valamint a nem formális és informális tanulás során megszerzett készségek, tudás és kompetenciák elismerése révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3b)

A gazdasági és társadalmi haladás megerősítése, a kettős átállás elősegítése, valamint az inkluzív, versenyképes és reziliens uniós munkaerőpiacok elérése érdekében a tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a minőségi oktatást, a képzést, a továbbképzést és az átképzést, valamint az egész életen át tartó tanulást, a jövőorientált duális oktatást és a jobb karrierlehetőségeket az oktatási rendszer és a munkaerőpiac közötti kapcsolatok erősítése, valamint a nem formális és informális tanulás során megszerzett készségek, tudás és kompetenciák elismerése révén.

Módosítás 6

Határozatra irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Az iránymutatások összhangban állnak a Stabilitási és Növekedési Paktummal, a hatályos uniós jogszabályokkal és különböző uniós kezdeményezésekkel, beleértve a 2001. július 20-i tanácsi irányelvet (6), a 2014. március 10-i tanácsi ajánlást (7), a 2016. február 15-i tanácsi ajánlást (8), a 2016. december 19-i tanácsi ajánlást (9), a 2018. március 15-i tanácsi ajánlást (10), a 2018. május 22-i tanácsi ajánlást (11), a 2019. május 22-i tanácsi ajánlást (12), a 2019. november 8-i tanácsi ajánlást (13), a 2020. október 30-i tanácsi ajánlást (14), a 2020. november 24-i tanácsi ajánlást (15), a 2021. november 29-i tanácsi ajánlást (16), a 2021. március 4-i bizottsági ajánlást (17), a 2021. június 14-i tanácsi ajánlást (18), a 2021. február 26-i tanácsi állásfoglalást (19), a 2021. december 9-i bizottsági közleményt (20), a 2021. december 22-i európai parlamenti és tanácsi határozatot (21) [, az Európai Unióban biztosítandó megfelelő minimálbérekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (22), a klímasemlegességre való méltányos átállás biztosításáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot (23), az egész életen át tartó tanulást és a foglalkoztathatóságot segítő mikrotanúsítványokra vonatkozó európai megközelítésről szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot24
   (24), az egyéni tanulási számlákról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot (25), a férfiak és nők egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elve alkalmazásának a bérek átláthatósága és végrehajtási mechanizmusok révén történő megerősítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (26), a platformalapú munkavégzés munkakörülményeinek javításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (27) és a környezeti fenntarthatóságot célzó tanulásról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot (28)]. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Az iránymutatások összhangban állnak a Stabilitási és Növekedési Paktummal, a hatályos uniós jogszabályokkal és különböző uniós kezdeményezésekkel, beleértve a 2001. július 20-i tanácsi irányelvet (6), a 2014. március 10-i tanácsi ajánlást (7), a 2016. február 15-i tanácsi ajánlást (8), a 2016. december 19-i tanácsi ajánlást (9), a 2018. március 15-i tanácsi ajánlást (10), a 2018. május 22-i tanácsi ajánlást (11), a 2019. május 22-i tanácsi ajánlást (12), a 2019. november 8-i tanácsi ajánlást (13), a 2020. október 30-i tanácsi ajánlást (14), a 2020. november 24-i tanácsi ajánlást (15), a 2021. november 29-i tanácsi ajánlást (16), a 2021. március 4-i bizottsági ajánlást (17), a 2021. június 14-i tanácsi ajánlást (18), a 2021. február 26-i tanácsi állásfoglalást (19), a 2021. december 9-i bizottsági közleményt (20), a 2021. december 22-i európai parlamenti és tanácsi határozatot (21) [, az Európai Unióban biztosítandó megfelelő minimálbérekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (22), a klímasemlegességre való méltányos átállás biztosításáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot (23), az egész életen át tartó tanulást és a foglalkoztathatóságot segítő mikrotanúsítványokra vonatkozó európai megközelítésről szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot24
   (24), az egyéni tanulási számlákról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot (25), a férfiak és nők egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elve alkalmazásának a bérek átláthatósága és végrehajtási mechanizmusok révén történő megerősítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (26), a platformalapú munkavégzés munkakörülményeinek javításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (27) és a környezeti fenntarthatóságot célzó tanulásról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot (28)].

| (4) | Az iránymutatások összhangban állnak a Stabilitási és Növekedési Paktummal,
  az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal és
  a hatályos uniós jogszabályokkal és különböző uniós kezdeményezésekkel, beleértve a 2001. július 20-i tanácsi irányelvet (6)

  (az átmeneti védelemről szóló irányelv)
  , a 2014. március 10-i tanácsi ajánlást (7),
  a 2015. július 14-i tanácsi ajánlást

   (7a), a 2016. február 15-i tanácsi ajánlást (8), a 2016. december 19-i tanácsi ajánlást (9), a 2018. március 15-i tanácsi ajánlást (10), a 2018. május 22-i tanácsi ajánlást (11), a 2019. május 22-i tanácsi ajánlást (12), a 2019. november 8-i tanácsi ajánlást (13), a 2020. október 30-i tanácsi ajánlást (14), a 2020. november 24-i tanácsi ajánlást (15), a 2021. november 29-i tanácsi ajánlást (16), a 2021. március 4-i bizottsági ajánlást (17), a 2021. június 14-i tanácsi ajánlást (18), a 2021. február 26-i tanácsi állásfoglalást (19), a 2021. december 9-i bizottsági közleményt (20), a 2021. december 22-i európai parlamenti és tanácsi határozatot (21) [, az Európai Unióban biztosítandó megfelelő minimálbérekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvet (22), a klímasemlegességre való méltányos átállás biztosításáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot (23), az egész életen át tartó tanulást és a foglalkoztathatóságot segítő mikrotanúsítványokra vonatkozó európai megközelítésről szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot (24), az egyéni tanulási számlákról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot (25), a férfiak és nők egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elve alkalmazásának a bérek átláthatósága és végrehajtási mechanizmusok révén történő megerősítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (26),
  a tőzsdén jegyzett társaságok nem-ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló irányelvre irányuló javaslatot

   (26a), a platformalapú munkavégzés munkakörülményeinek javításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (27),
  a Szociális Klímaalap létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot

   (27a), és a környezeti fenntarthatóságot célzó tanulásról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot (28)]. |
| --- | --- |

(4)

Az iránymutatások összhangban állnak a Stabilitási és Növekedési Paktummal,
  az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal és
  a hatályos uniós jogszabályokkal és különböző uniós kezdeményezésekkel, beleértve a 2001. július 20-i tanácsi irányelvet (6)

  (az átmeneti védelemről szóló irányelv)
  , a 2014. március 10-i tanácsi ajánlást (7),
  a 2015. július 14-i tanácsi ajánlást

   (7a), a 2016. február 15-i tanácsi ajánlást (8), a 2016. december 19-i tanácsi ajánlást (9), a 2018. március 15-i tanácsi ajánlást (10), a 2018. május 22-i tanácsi ajánlást (11), a 2019. május 22-i tanácsi ajánlást (12), a 2019. november 8-i tanácsi ajánlást (13), a 2020. október 30-i tanácsi ajánlást (14), a 2020. november 24-i tanácsi ajánlást (15), a 2021. november 29-i tanácsi ajánlást (16), a 2021. március 4-i bizottsági ajánlást (17), a 2021. június 14-i tanácsi ajánlást (18), a 2021. február 26-i tanácsi állásfoglalást (19), a 2021. december 9-i bizottsági közleményt (20), a 2021. december 22-i európai parlamenti és tanácsi határozatot (21) [, az Európai Unióban biztosítandó megfelelő minimálbérekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvet (22), a klímasemlegességre való méltányos átállás biztosításáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot (23), az egész életen át tartó tanulást és a foglalkoztathatóságot segítő mikrotanúsítványokra vonatkozó európai megközelítésről szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot (24), az egyéni tanulási számlákról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot (25), a férfiak és nők egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elve alkalmazásának a bérek átláthatósága és végrehajtási mechanizmusok révén történő megerősítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (26),
  a tőzsdén jegyzett társaságok nem-ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló irányelvre irányuló javaslatot

   (26a), a platformalapú munkavégzés munkakörülményeinek javításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (27),
  a Szociális Klímaalap létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot

   (27a), és a környezeti fenntarthatóságot célzó tanulásról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot (28)].

Módosítás 7

Határozatra irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Az európai szemeszter e különböző eszközökből alakítja ki a gazdasági és
  foglalkoztatási
  szakpolitikák átfogó keretét, amely biztosítja ezek
  integrált,
  többoldalú
  koordinációját
  és felügyeletét. A környezeti fenntarthatóság, a termelékenység, a méltányosság és a stabilitás céljainak szem előtt tartásával az európai
  szemeszter integrálja
  a szociális jogok európai pillérének és nyomonkövetési eszközének, a szociális eredménytáblának az elveit, és szoros együttműködést
  ír elő
  a szociális partnerekkel, a civil társadalommal és más érdekelt felekkel. A szemeszter
  támogatja
  a 
  fenntartható fejlődési
  célok
  megvalósítását
  . Az Unió és a tagállamok gazdasági és foglalkoztatási szakpolitikáinak kéz a kézben kell haladniuk Európa klímasemleges, környezeti szempontból fenntartható és digitális gazdaságra való méltányos átállásával,
  javítaniuk kell
  a versenyképességet,
  biztosítaniuk kell
  a 
  megfelelő
  munkafeltételeket
  , ösztönözniük kell
  az innovációt,
  elő kell mozdítaniuk
  a társadalmi igazságosságot és az esélyegyenlőséget,
  valamint kezelniük kell
  az egyenlőtlenségeket és a regionális különbségeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Az európai szemeszter e különböző eszközökből alakítja ki a gazdasági és
  foglalkoztatási
  szakpolitikák átfogó keretét, amely biztosítja ezek
  integrált,
  többoldalú
  koordinációját
  és felügyeletét. A környezeti fenntarthatóság, a termelékenység, a méltányosság és a stabilitás céljainak szem előtt tartásával az európai
  szemeszter integrálja
  a szociális jogok európai pillérének és nyomonkövetési eszközének, a szociális eredménytáblának az elveit, és szoros együttműködést
  ír elő
  a szociális partnerekkel, a civil társadalommal és más érdekelt felekkel. A szemeszter
  támogatja
  a 
  fenntartható fejlődési
  célok
  megvalósítását
  . Az Unió és a tagállamok gazdasági és foglalkoztatási szakpolitikáinak kéz a kézben kell haladniuk Európa klímasemleges, környezeti szempontból fenntartható és digitális gazdaságra való méltányos átállásával,
  javítaniuk kell
  a versenyképességet,
  biztosítaniuk kell
  a 
  megfelelő
  munkafeltételeket
  , ösztönözniük kell
  az innovációt,
  elő kell mozdítaniuk
  a társadalmi igazságosságot és az esélyegyenlőséget,
  valamint kezelniük kell
  az egyenlőtlenségeket és a regionális különbségeket.

| (5) | Az európai szemeszter e különböző eszközökből alakítja ki a gazdasági
  , foglalkoztatási, szociális
  és
  környezetvédelmi
  szakpolitikák
  integrált,
  átfogó keretét, amely biztosítja ezek többoldalú
  összehangolását
  és felügyeletét. A környezeti fenntarthatóság, a termelékenység,
  az inkluzivitás,
  a méltányosság és a stabilitás céljainak szem előtt tartásával az európai
  szemeszternek tovább kell integrálnia
  a szociális jogok európai pillérének
  (a továbbiakban: a pillér)
  és nyomonkövetési eszközének, a szociális eredménytáblának az elveit,
  többek között a gyermekgondozásról és a gyermekek támogatásáról szóló 11. elvet,
  és szoros együttműködést
  kell előírnia
  a szociális partnerekkel, a civil társadalommal és más érdekelt felekkel. A 
  szemeszternek támogatnia kell az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak a megvalósítását, beleértve a szegénység felszámolására vonatkozó 1., a minőségi oktatásra vonatkozó 4., a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 5., a megfizethető és tiszta energiára vonatkozó 7., a tisztességes munkára és gazdasági növekedésre vonatkozó 8. és az egyenlőtlenségek csökkentésére vonatkozó 10. fenntartható fejlesztési célt. Mindenki számára biztosítani kell az inkluzív és méltányos minőségi oktatási és az egész életen át tartó tanulási lehetőségeket, és azokat be kell építeni a foglalkoztatási és szociális politikákba. A nemek közötti egyenlőséget valamennyi uniós szakpolitikában érvényesíteni kell. A nemek közötti egyenlőség mutatója a
  szemeszter
  egyik eszköze lehet
  a 
  foglalkoztatási és szociális
  célok
  felé tett előrehaladás nyomon követésére, valamint a foglalkoztatási és szociálpolitikák nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásainak mérésére
  . Az Unió és a tagállamok gazdasági és foglalkoztatási szakpolitikáinak kéz a kézben kell haladniuk Európa klímasemleges, környezeti szempontból fenntartható
  , társadalmilag befogadó
  és a digitális gazdaságra való méltányos
  és igazságos
  átállásával,
  biztosítva a felfelé irányuló társadalmi konvergenciát, fenntartható módon javítva
  a versenyképességet,
  támogatva a kkv-kat, beleértve
  a 
  mikrovállalkozásokat is, tisztességes
  munkafeltételeket
  és reziliens szociális jóléti rendszereket biztosítva, ösztönözve
  az innovációt,
  mindenki számára előmozdítva
  a társadalmi igazságosságot és az esélyegyenlőséget,
  csökkentve a szegénységet, befektetve a gyermekekbe és az ifjúságba, kezelve a társadalmi kirekesztést,
  az egyenlőtlenségeket
  , az interszekcionális megkülönböztetést
  és a regionális különbségeket
  , különös tekintettel a távoli és legkülső régiókra. Szükség van a minőségi és fenntartható foglalkoztatás biztosítására a szociális partnerekkel szoros együttműködésben, szükség esetén jogalkotási kezdeményezések vagy a meglévő jogszabályok felülvizsgálata alapján, különös tekintettel a távmunkára, a szülői és gondozási szabadságra, a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra,


  a mesterséges intelligenciára a munkahelyen, a szegénység elleni európai stratégiára, valamint az alvállalkozásra vonatkozó általános jogi keretre, fokozott átláthatósággal és a felelősségre vonatkozó ajánlásokkal. Ebben a vonatkozásban kulcsfontosságú az európai szociális partnerek által a digitalizációról szóló önálló keretmegállapodásuk keretében jelenleg tárgyalt, a lecsatlakozáshoz való jogról szóló uniós jogalkotási aktus. Ennek a tárgyalásnak olyan minimumszabályokat és feltételeket kell kialakítania, amelyek egyrészt biztosítják, hogy az európai munkavállalók hatékonyan gyakorolhassák a lecsatlakozáshoz való jogukat, másrészt szabályozzák a meglévő és az új digitális eszközök munkavégzés céljából történő használatát. A fiatal munkavállalók kizsákmányolásának és jogaik megsértésének elkerülése érdekében uniós szinten közös jogi keretet kell bevezetni a gyakornoki programok, a szakmai gyakorlatok és a tanulószerződéses gyakorlati képzések méltányos díjazásának biztosítása érdekében. A tagállamoknak tisztességes munkakörülményeket és szociális védelemhez való hozzáférést kell biztosítaniuk a gyakornoki programok, a szakmai gyakorlatok és a tanulószerződéses gyakorlati képzések résztvevői számára. |
| --- | --- |

(5)

Az európai szemeszter e különböző eszközökből alakítja ki a gazdasági
  , foglalkoztatási, szociális
  és
  környezetvédelmi
  szakpolitikák
  integrált,
  átfogó keretét, amely biztosítja ezek többoldalú
  összehangolását
  és felügyeletét. A környezeti fenntarthatóság, a termelékenység,
  az inkluzivitás,
  a méltányosság és a stabilitás céljainak szem előtt tartásával az európai
  szemeszternek tovább kell integrálnia
  a szociális jogok európai pillérének
  (a továbbiakban: a pillér)
  és nyomonkövetési eszközének, a szociális eredménytáblának az elveit,
  többek között a gyermekgondozásról és a gyermekek támogatásáról szóló 11. elvet,
  és szoros együttműködést
  kell előírnia
  a szociális partnerekkel, a civil társadalommal és más érdekelt felekkel. A 
  szemeszternek támogatnia kell az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak a megvalósítását, beleértve a szegénység felszámolására vonatkozó 1., a minőségi oktatásra vonatkozó 4., a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 5., a megfizethető és tiszta energiára vonatkozó 7., a tisztességes munkára és gazdasági növekedésre vonatkozó 8. és az egyenlőtlenségek csökkentésére vonatkozó 10. fenntartható fejlesztési célt. Mindenki számára biztosítani kell az inkluzív és méltányos minőségi oktatási és az egész életen át tartó tanulási lehetőségeket, és azokat be kell építeni a foglalkoztatási és szociális politikákba. A nemek közötti egyenlőséget valamennyi uniós szakpolitikában érvényesíteni kell. A nemek közötti egyenlőség mutatója a
  szemeszter
  egyik eszköze lehet
  a 
  foglalkoztatási és szociális
  célok
  felé tett előrehaladás nyomon követésére, valamint a foglalkoztatási és szociálpolitikák nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásainak mérésére
  . Az Unió és a tagállamok gazdasági és foglalkoztatási szakpolitikáinak kéz a kézben kell haladniuk Európa klímasemleges, környezeti szempontból fenntartható
  , társadalmilag befogadó
  és a digitális gazdaságra való méltányos
  és igazságos
  átállásával,
  biztosítva a felfelé irányuló társadalmi konvergenciát, fenntartható módon javítva
  a versenyképességet,
  támogatva a kkv-kat, beleértve
  a 
  mikrovállalkozásokat is, tisztességes
  munkafeltételeket
  és reziliens szociális jóléti rendszereket biztosítva, ösztönözve
  az innovációt,
  mindenki számára előmozdítva
  a társadalmi igazságosságot és az esélyegyenlőséget,
  csökkentve a szegénységet, befektetve a gyermekekbe és az ifjúságba, kezelve a társadalmi kirekesztést,
  az egyenlőtlenségeket
  , az interszekcionális megkülönböztetést
  és a regionális különbségeket
  , különös tekintettel a távoli és legkülső régiókra. Szükség van a minőségi és fenntartható foglalkoztatás biztosítására a szociális partnerekkel szoros együttműködésben, szükség esetén jogalkotási kezdeményezések vagy a meglévő jogszabályok felülvizsgálata alapján, különös tekintettel a távmunkára, a szülői és gondozási szabadságra, a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra,


  a mesterséges intelligenciára a munkahelyen, a szegénység elleni európai stratégiára, valamint az alvállalkozásra vonatkozó általános jogi keretre, fokozott átláthatósággal és a felelősségre vonatkozó ajánlásokkal. Ebben a vonatkozásban kulcsfontosságú az európai szociális partnerek által a digitalizációról szóló önálló keretmegállapodásuk keretében jelenleg tárgyalt, a lecsatlakozáshoz való jogról szóló uniós jogalkotási aktus. Ennek a tárgyalásnak olyan minimumszabályokat és feltételeket kell kialakítania, amelyek egyrészt biztosítják, hogy az európai munkavállalók hatékonyan gyakorolhassák a lecsatlakozáshoz való jogukat, másrészt szabályozzák a meglévő és az új digitális eszközök munkavégzés céljából történő használatát. A fiatal munkavállalók kizsákmányolásának és jogaik megsértésének elkerülése érdekében uniós szinten közös jogi keretet kell bevezetni a gyakornoki programok, a szakmai gyakorlatok és a tanulószerződéses gyakorlati képzések méltányos díjazásának biztosítása érdekében. A tagállamoknak tisztességes munkakörülményeket és szociális védelemhez való hozzáférést kell biztosítaniuk a gyakornoki programok, a szakmai gyakorlatok és a tanulószerződéses gyakorlati képzések résztvevői számára.

Módosítás 8

Határozatra irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | A munkahelyi kockázatok hatékony felszámolása érdekében mind a mentális, mind a fizikai egészséget védeni kell; különös figyelmet kell fordítani a munkavállalók káros anyagoknak való kitettségére, de a hosszú munkaidőre, a pszichoszociális nyomásra, a rossz testtartásra, a repetitív mozgásra és a nehéz tárgyak emelésére is. A munkahelyi egészségvédelem és biztonság javítása elengedhetetlen a tisztességes munkakörülmények biztosításához, különös tekintettel a demográfiai változásokra és a szakképzett munkaerő már meglévő hiányára. Ezért sürgősen szükség van egy minőségi, biztonságos és fenntartható foglalkoztatásról szóló csomagra, összhangban az EU 2020 utáni időszakra vonatkozó, új munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiai keretéről szóló, 2022. március 10-i európai parlamenti állásfoglalással és a „Mentális egészség a munka digitális világában” című, 2022. július 5-i európai parlamenti állásfoglalással. Ezért meg kell erősíteni a foglalkozás-egészségügyi szolgáltatásokat, beleértve a pszichoszociális támogatást és a rendszeres, önkéntes orvosi vizsgálatokat minden munkavállaló számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

A munkahelyi kockázatok hatékony felszámolása érdekében mind a mentális, mind a fizikai egészséget védeni kell; különös figyelmet kell fordítani a munkavállalók káros anyagoknak való kitettségére, de a hosszú munkaidőre, a pszichoszociális nyomásra, a rossz testtartásra, a repetitív mozgásra és a nehéz tárgyak emelésére is. A munkahelyi egészségvédelem és biztonság javítása elengedhetetlen a tisztességes munkakörülmények biztosításához, különös tekintettel a demográfiai változásokra és a szakképzett munkaerő már meglévő hiányára. Ezért sürgősen szükség van egy minőségi, biztonságos és fenntartható foglalkoztatásról szóló csomagra, összhangban az EU 2020 utáni időszakra vonatkozó, új munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiai keretéről szóló, 2022. március 10-i európai parlamenti állásfoglalással és a „Mentális egészség a munka digitális világában” című, 2022. július 5-i európai parlamenti állásfoglalással. Ezért meg kell erősíteni a foglalkozás-egészségügyi szolgáltatásokat, beleértve a pszichoszociális támogatást és a rendszeres, önkéntes orvosi vizsgálatokat minden munkavállaló számára.

Módosítás 9

Határozatra irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Az éghajlatváltozás és a környezettel kapcsolatos kihívások, az energiafüggetlenség
  gyorsabb megvalósításának
  és Európa nyitott stratégiai autonómiája biztosításának igénye, a globalizáció, a digitalizáció, a mesterséges intelligencia, az egyre terjedő távmunkavégzés, a platformalapú gazdaság
  és
  a demográfiai változások átalakítják Európa gazdaságát és társadalmait. Az Uniónak és tagállamainak együtt kell működniük e strukturális fejlemények hatékony és proaktív kezelése és a meglévő rendszerek szükség szerinti kiigazítása érdekében, felismerve a tagállamok gazdaságainak, munkaerőpiacainak és kapcsolódó szakpolitikáinak szoros egymásrautaltságát. Ehhez mind uniós, mind nemzeti szinten olyan összehangolt, ambiciózus és hatékony szakpolitikai fellépésre van szükség, amely megfelel az EUMSZ-nek és a 
  gazdasági kormányzásra vonatkozó uniós rendelkezéseknek
  , valamint
  végrehajtja a szociális jogok európai pillérét
  . E szakpolitikai
  fellépésnek magában
  kell
  foglalnia
  a fenntartható
  beruházások fellendítését
  , és az újbóli elköteleződést az olyan, megfelelően ütemezett reformok iránt, amelyek javítják a gazdasági növekedést, a minőségi
  munkahelyek
  létrehozását, a termelékenységet, a 
  megfelelő
  munkafeltételeket, a társadalmi és területi kohéziót, a felfelé irányuló konvergenciát, a rezilienciát és a felelősségteljes költségvetési gazdálkodást, a meglévő uniós finanszírozási programok, különösen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, a kohéziós politikai alapok (beleértve az Európai Szociális Alap Pluszt és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot), valamint az Igazságos Átmenet Alap támogatásával. Ötvöznie kell a kínálati és keresleti oldali intézkedéseket, szem előtt tartva ugyanakkor azok környezeti, foglalkoztatási és társadalmi hatását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Az éghajlatváltozás és a környezettel kapcsolatos kihívások, az energiafüggetlenség
  gyorsabb megvalósításának
  és Európa nyitott stratégiai autonómiája biztosításának igénye, a globalizáció, a digitalizáció, a mesterséges intelligencia, az egyre terjedő távmunkavégzés, a platformalapú gazdaság
  és
  a demográfiai változások átalakítják Európa gazdaságát és társadalmait. Az Uniónak és tagállamainak együtt kell működniük e strukturális fejlemények hatékony és proaktív kezelése és a meglévő rendszerek szükség szerinti kiigazítása érdekében, felismerve a tagállamok gazdaságainak, munkaerőpiacainak és kapcsolódó szakpolitikáinak szoros egymásrautaltságát. Ehhez mind uniós, mind nemzeti szinten olyan összehangolt, ambiciózus és hatékony szakpolitikai fellépésre van szükség, amely megfelel az EUMSZ-nek és a 
  gazdasági kormányzásra vonatkozó uniós rendelkezéseknek
  , valamint
  végrehajtja a szociális jogok európai pillérét
  . E szakpolitikai
  fellépésnek magában
  kell
  foglalnia
  a fenntartható
  beruházások fellendítését
  , és az újbóli elköteleződést az olyan, megfelelően ütemezett reformok iránt, amelyek javítják a gazdasági növekedést, a minőségi
  munkahelyek
  létrehozását, a termelékenységet, a 
  megfelelő
  munkafeltételeket, a társadalmi és területi kohéziót, a felfelé irányuló konvergenciát, a rezilienciát és a felelősségteljes költségvetési gazdálkodást, a meglévő uniós finanszírozási programok, különösen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, a kohéziós politikai alapok (beleértve az Európai Szociális Alap Pluszt és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot), valamint az Igazságos Átmenet Alap támogatásával. Ötvöznie kell a kínálati és keresleti oldali intézkedéseket, szem előtt tartva ugyanakkor azok környezeti, foglalkoztatási és társadalmi hatását.

| (6) | Az éghajlatváltozás és a környezettel kapcsolatos kihívások, az energiafüggetlenség
  és a társadalmilag igazságos zöld átállás elérésének
  és Európa nyitott stratégiai autonómiája biztosításának igénye, a globalizáció, a digitalizáció, a mesterséges intelligencia, az egyre terjedő távmunkavégzés, a platformalapú gazdaság, a demográfiai változások
  és az Ukrajna elleni orosz invázió következményei mélyrehatóan
  átalakítják Európa gazdaságát és társadalmait. Az Uniónak és tagállamainak együtt kell működniük e strukturális fejlemények
  és az inflációnövekedés
  hatékony és proaktív kezelése és a meglévő rendszerek szükség szerinti kiigazítása érdekében, felismerve a tagállamok gazdaságainak, munkaerőpiacainak és kapcsolódó szakpolitikáinak szoros egymásrautaltságát. Ehhez mind uniós, mind nemzeti
  , mind regionális
  szinten
  , a szociális partnerek bevonásával
  olyan összehangolt
  , interszekcionális
  , ambiciózus és hatékony szakpolitikai fellépésre van szükség, amely megfelel az EUMSZ-nek
  , a szubszidiaritás elvének, a pillérnek
  és a 
  szociális jogok európai pillérének megvalósításáról szóló 2021. március 4-i bizottsági cselekvési tervnek (a továbbiakban: a cselekvési terv)
  , valamint
  a gazdasági kormányzásra vonatkozó uniós rendelkezéseknek
  . E szakpolitikai
  fellépéseknek magukban
  kell
  foglalniuk
  a fenntartható
  állami és magánberuházások
  ,
  a versenyképesség
  és
  az infrastruktúrák fellendítését,
  az újbóli elköteleződést az olyan, megfelelően ütemezett reformok iránt, amelyek javítják a 
  fenntartható és inkluzív
  gazdasági növekedést, a 
  még több
  minőségi
  munkahely
  létrehozását, a termelékenységet, a 
  tisztességes
  munkafeltételeket, a társadalmi és területi kohéziót, a felfelé irányuló
  társadalmi
  konvergenciát
  és a gazdasági jólétet, a társadalmi igazságosságot, az esélyegyenlőséget és a befogadást, a méltányos munkavállalói mobilitást
  , a rezilienciát és a felelősségteljes költségvetési gazdálkodást, a meglévő uniós finanszírozási programok, különösen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, a kohéziós politikai alapok (beleértve az Európai Szociális Alap Pluszt és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot), valamint az Igazságos Átmenet Alap támogatásával. Ötvöznie kell a kínálati és keresleti oldali intézkedéseket, szem előtt tartva ugyanakkor azok környezeti, foglalkoztatási és társadalmi hatását.
  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének a Covid19-válság fényében történő 2020. márciusi aktiválása lehetővé tette a tagállamoknak, hogy gyorsan reagáljanak és vészhelyzeti intézkedéseket fogadjanak el a világjárvány gazdasági és társadalmi hatásainak enyhítése érdekében. Az Ukrajna elleni orosz invázió okozta makrogazdasági sokk sajátos jellege, valamint a jelenlegi megélhetési költségek miatt 2023-ban is fenn kell tartani a tagállamok költségvetési mozgásterét. Ezért a Bizottság véleményével összhangban a jelenlegi körülmények indokolják az általános mentesítési rendelkezés 2023 végéig történő meghosszabbítását és 2024-től történő deaktiválását. A tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk az általános mentesítési rendelkezés kínálta lehetőségeket a nehézségekkel vagy likviditáshiánnyal küzdő vállalkozások – különösen a kkv-k, beleértve a mikrovállalkozásokat is – támogatására, a munkahelyek, bérek és munkafeltételek megőrzésére, valamint az emberekbe és a szociális jóléti rendszerekbe való beruházások végrehajtására irányulóan célzott intézkedéseket fogadjanak el. Előzetesen értékelni kell a meghosszabbítás által az államháztartásra gyakorolt potenciális kockázatot, valamint a deaktiválás lehetséges negatív társadalmi következményeit. A Stabilitási és Növekedési Paktum felülvizsgálatát ezért el kell végezni. |
| --- | --- |

(6)

Az éghajlatváltozás és a környezettel kapcsolatos kihívások, az energiafüggetlenség
  és a társadalmilag igazságos zöld átállás elérésének
  és Európa nyitott stratégiai autonómiája biztosításának igénye, a globalizáció, a digitalizáció, a mesterséges intelligencia, az egyre terjedő távmunkavégzés, a platformalapú gazdaság, a demográfiai változások
  és az Ukrajna elleni orosz invázió következményei mélyrehatóan
  átalakítják Európa gazdaságát és társadalmait. Az Uniónak és tagállamainak együtt kell működniük e strukturális fejlemények
  és az inflációnövekedés
  hatékony és proaktív kezelése és a meglévő rendszerek szükség szerinti kiigazítása érdekében, felismerve a tagállamok gazdaságainak, munkaerőpiacainak és kapcsolódó szakpolitikáinak szoros egymásrautaltságát. Ehhez mind uniós, mind nemzeti
  , mind regionális
  szinten
  , a szociális partnerek bevonásával
  olyan összehangolt
  , interszekcionális
  , ambiciózus és hatékony szakpolitikai fellépésre van szükség, amely megfelel az EUMSZ-nek
  , a szubszidiaritás elvének, a pillérnek
  és a 
  szociális jogok európai pillérének megvalósításáról szóló 2021. március 4-i bizottsági cselekvési tervnek (a továbbiakban: a cselekvési terv)
  , valamint
  a gazdasági kormányzásra vonatkozó uniós rendelkezéseknek
  . E szakpolitikai
  fellépéseknek magukban
  kell
  foglalniuk
  a fenntartható
  állami és magánberuházások
  ,
  a versenyképesség
  és
  az infrastruktúrák fellendítését,
  az újbóli elköteleződést az olyan, megfelelően ütemezett reformok iránt, amelyek javítják a 
  fenntartható és inkluzív
  gazdasági növekedést, a 
  még több
  minőségi
  munkahely
  létrehozását, a termelékenységet, a 
  tisztességes
  munkafeltételeket, a társadalmi és területi kohéziót, a felfelé irányuló
  társadalmi
  konvergenciát
  és a gazdasági jólétet, a társadalmi igazságosságot, az esélyegyenlőséget és a befogadást, a méltányos munkavállalói mobilitást
  , a rezilienciát és a felelősségteljes költségvetési gazdálkodást, a meglévő uniós finanszírozási programok, különösen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, a kohéziós politikai alapok (beleértve az Európai Szociális Alap Pluszt és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot), valamint az Igazságos Átmenet Alap támogatásával. Ötvöznie kell a kínálati és keresleti oldali intézkedéseket, szem előtt tartva ugyanakkor azok környezeti, foglalkoztatási és társadalmi hatását.
  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének a Covid19-válság fényében történő 2020. márciusi aktiválása lehetővé tette a tagállamoknak, hogy gyorsan reagáljanak és vészhelyzeti intézkedéseket fogadjanak el a világjárvány gazdasági és társadalmi hatásainak enyhítése érdekében. Az Ukrajna elleni orosz invázió okozta makrogazdasági sokk sajátos jellege, valamint a jelenlegi megélhetési költségek miatt 2023-ban is fenn kell tartani a tagállamok költségvetési mozgásterét. Ezért a Bizottság véleményével összhangban a jelenlegi körülmények indokolják az általános mentesítési rendelkezés 2023 végéig történő meghosszabbítását és 2024-től történő deaktiválását. A tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk az általános mentesítési rendelkezés kínálta lehetőségeket a nehézségekkel vagy likviditáshiánnyal küzdő vállalkozások – különösen a kkv-k, beleértve a mikrovállalkozásokat is – támogatására, a munkahelyek, bérek és munkafeltételek megőrzésére, valamint az emberekbe és a szociális jóléti rendszerekbe való beruházások végrehajtására irányulóan célzott intézkedéseket fogadjanak el. Előzetesen értékelni kell a meghosszabbítás által az államháztartásra gyakorolt potenciális kockázatot, valamint a deaktiválás lehetséges negatív társadalmi következményeit. A Stabilitási és Növekedési Paktum felülvizsgálatát ezért el kell végezni.

Módosítás 10

Határozatra irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | Bár a távmunka javíthatja a munka és a magánélet közötti egyensúlyt, csökkentheti a fosszilis tüzelőanyagok fogyasztását, javíthatja a levegőminőséget, áthidalhatja a földrajzi határokat és lehetővé teheti a korábban kirekesztett munkavállalói csoportok számára a munkaerőpiachoz való hozzáférést, azzal a kockázattal is járhat, hogy elmosódnak a munka és a magánélet közötti határok, ami negatív hatással lehet a munkavállalók alapvető jogaira, valamint fizikai és mentális egészségére. Hasonlóképpen, a mesterségesintelligencia-megoldások javíthatják a munkakörülményeket és az életminőséget, megkönnyíthetik a fogyatékossággal élő személyek hozzáférését, és előre jelezhetik a munkaerőpiaci fejleményeket; ugyanakkor potenciális aggályokat vetnek fel a magánélet védelme, a személyes adatok ellenőrzése, a munkahelyi egészség és biztonság, a munkaerő-felvétel során alkalmazott hátrányos megkülönböztetés, valamint a faji és nemi alapú profilalkotás felerősödése tekintetében, amelyekkel foglalkozni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

Bár a távmunka javíthatja a munka és a magánélet közötti egyensúlyt, csökkentheti a fosszilis tüzelőanyagok fogyasztását, javíthatja a levegőminőséget, áthidalhatja a földrajzi határokat és lehetővé teheti a korábban kirekesztett munkavállalói csoportok számára a munkaerőpiachoz való hozzáférést, azzal a kockázattal is járhat, hogy elmosódnak a munka és a magánélet közötti határok, ami negatív hatással lehet a munkavállalók alapvető jogaira, valamint fizikai és mentális egészségére. Hasonlóképpen, a mesterségesintelligencia-megoldások javíthatják a munkakörülményeket és az életminőséget, megkönnyíthetik a fogyatékossággal élő személyek hozzáférését, és előre jelezhetik a munkaerőpiaci fejleményeket; ugyanakkor potenciális aggályokat vetnek fel a magánélet védelme, a személyes adatok ellenőrzése, a munkahelyi egészség és biztonság, a munkaerő-felvétel során alkalmazott hátrányos megkülönböztetés, valamint a faji és nemi alapú profilalkotás felerősödése tekintetében, amelyekkel foglalkozni kell.

Módosítás 11

Határozatra irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kihirdette a 
  szociális jogok európai
  pillérét (29). A pillér a jól működő és méltányos munkaerőpiacok és jóléti rendszerek alapjaként húsz elvet és jogot határoz meg, melyeket három kategóriába sorol: esélyegyenlőség és a munkaerőpiacra való belépés, méltányos munkafeltételek, valamint szociális védelem és társadalmi befogadás. Ezen elvek és jogok stratégiai irányt szabnak az Uniónak, biztosítva, hogy a klímasemlegességre és a környezeti fenntarthatóságra való átállás, a digitális átállás és a demográfiai átalakulás társadalmi szempontból igazságos és méltányos legyen. A 
  szociális jogok európai pillére
  és az azt kísérő szociális eredménytábla referenciakeretként szolgál a tagállamok foglalkoztatási és szociális teljesítményének nyomon követéséhez, a nemzeti, regionális és helyi szintű reformok ösztönzéséhez, valamint a mai
  modern
  gazdaságban a „szociális” és a „piaci” szempontok összeegyeztetéséhez, többek között a szociális
  gazdaság előmozdítása révén. A Bizottság 2021. március 4-én cselekvési tervet terjesztett elő a szociális jogok európai pillérének végrehajtására vonatkozóan (a továbbiakban: a cselekvési terv), amely amellett,
  hogy 2030-ra ambiciózus, ugyanakkor reális kiemelt célokat és kiegészítő részcélokat tartalmaz a foglalkoztatás, a készségek és az oktatás területén, valamint a szegénység elleni küzdelemmel kapcsolatban, felülvizsgálja a szociális eredménytáblát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kihirdette a 
  szociális jogok európai
  pillérét (29). A pillér a jól működő és méltányos munkaerőpiacok és jóléti rendszerek alapjaként húsz elvet és jogot határoz meg, melyeket három kategóriába sorol: esélyegyenlőség és a munkaerőpiacra való belépés, méltányos munkafeltételek, valamint szociális védelem és társadalmi befogadás. Ezen elvek és jogok stratégiai irányt szabnak az Uniónak, biztosítva, hogy a klímasemlegességre és a környezeti fenntarthatóságra való átállás, a digitális átállás és a demográfiai átalakulás társadalmi szempontból igazságos és méltányos legyen. A 
  szociális jogok európai pillére
  és az azt kísérő szociális eredménytábla referenciakeretként szolgál a tagállamok foglalkoztatási és szociális teljesítményének nyomon követéséhez, a nemzeti, regionális és helyi szintű reformok ösztönzéséhez, valamint a mai
  modern
  gazdaságban a „szociális” és a „piaci” szempontok összeegyeztetéséhez, többek között a szociális
  gazdaság előmozdítása révén. A Bizottság 2021. március 4-én cselekvési tervet terjesztett elő a szociális jogok európai pillérének végrehajtására vonatkozóan (a továbbiakban: a cselekvési terv), amely amellett,
  hogy 2030-ra ambiciózus, ugyanakkor reális kiemelt célokat és kiegészítő részcélokat tartalmaz a foglalkoztatás, a készségek és az oktatás területén, valamint a szegénység elleni küzdelemmel kapcsolatban, felülvizsgálja a szociális eredménytáblát.

| (7) | Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kihirdette a pillért. A pillér a jól működő és méltányos munkaerőpiacok és jóléti rendszerek alapjaként húsz elvet és jogot határoz meg, melyeket három kategóriába sorol: esélyegyenlőség és a munkaerőpiacra való belépés, méltányos munkafeltételek, valamint szociális védelem és társadalmi befogadás. Ezen elvek és jogok stratégiai irányt szabnak az Uniónak, biztosítva, hogy a klímasemlegességre és a környezeti fenntarthatóságra való átállás, a digitális átállás és a demográfiai átalakulás társadalmi
  és földrajzi
  szempontból igazságos és méltányos legyen. A pillér és az azt kísérő szociális eredménytábla referenciakeretként szolgál a tagállamok foglalkoztatási és szociális teljesítményének nyomon követéséhez, a nemzeti, regionális és helyi szintű reformok ösztönzéséhez, valamint a mai gazdaságban a „szociális” és a „piaci” szempontok összeegyeztetéséhez, többek között a szociális,
  zöld, digitális és körforgásos
  gazdaság előmozdítása révén. A cselekvési terv amellett, hogy 2030-ra ambiciózus, ugyanakkor reális kiemelt célokat és kiegészítő részcélokat tartalmaz a foglalkoztatás, a készségek és az oktatás területén, valamint a szegénység elleni küzdelemmel kapcsolatban, felülvizsgálja a szociális eredménytáblát.
  E tekintetben uniós, nemzeti és regionális szinten biztosítani kell a méltányos munkavállalói mobilitást és a jogok és jogosultságok hordozhatóságát az utazó munkavállalók, köztük a határt átlépő munkavállalók és az idénymunkások jobb védelme, hatékonyabb munkaügyi felügyelet és hatékony digitális megoldások bevezetése révén. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kihirdette a pillért. A pillér a jól működő és méltányos munkaerőpiacok és jóléti rendszerek alapjaként húsz elvet és jogot határoz meg, melyeket három kategóriába sorol: esélyegyenlőség és a munkaerőpiacra való belépés, méltányos munkafeltételek, valamint szociális védelem és társadalmi befogadás. Ezen elvek és jogok stratégiai irányt szabnak az Uniónak, biztosítva, hogy a klímasemlegességre és a környezeti fenntarthatóságra való átállás, a digitális átállás és a demográfiai átalakulás társadalmi
  és földrajzi
  szempontból igazságos és méltányos legyen. A pillér és az azt kísérő szociális eredménytábla referenciakeretként szolgál a tagállamok foglalkoztatási és szociális teljesítményének nyomon követéséhez, a nemzeti, regionális és helyi szintű reformok ösztönzéséhez, valamint a mai gazdaságban a „szociális” és a „piaci” szempontok összeegyeztetéséhez, többek között a szociális,
  zöld, digitális és körforgásos
  gazdaság előmozdítása révén. A cselekvési terv amellett, hogy 2030-ra ambiciózus, ugyanakkor reális kiemelt célokat és kiegészítő részcélokat tartalmaz a foglalkoztatás, a készségek és az oktatás területén, valamint a szegénység elleni küzdelemmel kapcsolatban, felülvizsgálja a szociális eredménytáblát.
  E tekintetben uniós, nemzeti és regionális szinten biztosítani kell a méltányos munkavállalói mobilitást és a jogok és jogosultságok hordozhatóságát az utazó munkavállalók, köztük a határt átlépő munkavállalók és az idénymunkások jobb védelme, hatékonyabb munkaügyi felügyelet és hatékony digitális megoldások bevezetése révén.

Módosítás 12

Határozatra irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | A családbarát politikák és a gyermekekbe történő szociális beruházások, amelyek megvédik őket a szegénységtől és segítenek minden gyermeknek jogai gyakorlásában, például a jó minőségű gyermekgondozáshoz és a koragyermekkori neveléshez és képzéshez való hozzáférésben, alapvető fontosságúak a gyermekek jövője, a társadalom fenntartható fejlődése és a pozitív demográfiai fejlődés szempontjából, amely egészséges környezetet és biztonságos légkört biztosít számukra. A tagállamoknak fel kell számolniuk a gyermekszegénységet, és erőfeszítéseiket az európai gyermekgarancia létrehozásáról szóló, 2021. június 14-i (EU) 2021/1004 tanácsi ajánlás

   (1a)

  és az annak alapján elfogadott nemzeti cselekvési tervek hatékony végrehajtására kell összpontosítaniuk annak érdekében, hogy minden rászoruló gyermek számára biztosítani tudják az ingyenes, minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférést, ezáltal garantálva a gyermekek egyenlő és hatékony hozzáférését az ingyenes egészségügyi ellátáshoz, az ingyenes oktatáshoz, az ingyenes gyermekgondozáshoz, a megfelelő lakhatáshoz és az egészséges táplálkozáshoz. E célból sürgősen növelni kell az európai gyermekgarancia finanszírozását egy legalább 20 milliárd eurós célzott költségvetéssel, amint azt az Európai Parlament többször kérte. Az európai gyermekgaranciát valamennyi szakpolitikai ágazatban haladéktalanul érvényre kell juttatni, és a gyermekek jogaihoz kapcsolódó finanszírozást a meglévő uniós szakpolitikák és alapok teljes körű felhasználásával kell növelni. A tagállamoknak tovább kell növelniük a fenntartható, minőségi munkahelyekbe történő beruházásokat, és átfogó megközelítést kell elfogadniuk a rászoruló gyermekek szüleinek támogatására. Az aktív befogadást biztosító megfelelő minimumjövedelemről szóló tanácsi ajánlásra irányuló bizottsági javaslat hozzájárulhatna ahhoz a célkitűzéshez, hogy 2030-ig valamennyi tagállamban legalább a felére csökkenjen a szegénység. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

A családbarát politikák és a gyermekekbe történő szociális beruházások, amelyek megvédik őket a szegénységtől és segítenek minden gyermeknek jogai gyakorlásában, például a jó minőségű gyermekgondozáshoz és a koragyermekkori neveléshez és képzéshez való hozzáférésben, alapvető fontosságúak a gyermekek jövője, a társadalom fenntartható fejlődése és a pozitív demográfiai fejlődés szempontjából, amely egészséges környezetet és biztonságos légkört biztosít számukra. A tagállamoknak fel kell számolniuk a gyermekszegénységet, és erőfeszítéseiket az európai gyermekgarancia létrehozásáról szóló, 2021. június 14-i (EU) 2021/1004 tanácsi ajánlás

   (1a)

  és az annak alapján elfogadott nemzeti cselekvési tervek hatékony végrehajtására kell összpontosítaniuk annak érdekében, hogy minden rászoruló gyermek számára biztosítani tudják az ingyenes, minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférést, ezáltal garantálva a gyermekek egyenlő és hatékony hozzáférését az ingyenes egészségügyi ellátáshoz, az ingyenes oktatáshoz, az ingyenes gyermekgondozáshoz, a megfelelő lakhatáshoz és az egészséges táplálkozáshoz. E célból sürgősen növelni kell az európai gyermekgarancia finanszírozását egy legalább 20 milliárd eurós célzott költségvetéssel, amint azt az Európai Parlament többször kérte. Az európai gyermekgaranciát valamennyi szakpolitikai ágazatban haladéktalanul érvényre kell juttatni, és a gyermekek jogaihoz kapcsolódó finanszírozást a meglévő uniós szakpolitikák és alapok teljes körű felhasználásával kell növelni. A tagállamoknak tovább kell növelniük a fenntartható, minőségi munkahelyekbe történő beruházásokat, és átfogó megközelítést kell elfogadniuk a rászoruló gyermekek szüleinek támogatására. Az aktív befogadást biztosító megfelelő minimumjövedelemről szóló tanácsi ajánlásra irányuló bizottsági javaslat hozzájárulhatna ahhoz a célkitűzéshez, hogy 2030-ig valamennyi tagállamban legalább a felére csökkenjen a szegénység.

Módosítás 13

Határozatra irányuló javaslat

8 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8b) | A hajléktalanság a társadalmi kirekesztés egyik legszélsőségesebb formája, amely negatívan befolyásolja az emberek fizikai és mentális egészségét, jóllétét és életminőségét, valamint a foglalkoztatáshoz és más gazdasági és szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférésüket. Az Európai Parlament, a Bizottság, a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, valamint az uniós szintű civil társadalmi szervezetek megállapodtak a hajléktalanság elleni küzdelem európai platformjának elindításáról. Azzal a végső céllal, hogy 2030-ig megszüntessék a hajléktalanságot, elkötelezték magukat az „első a lakhatás” elv végrehajtása mellett, előmozdítva a hajléktalanság megelőzését, valamint megfelelő, biztonságos és megfizethető lakhatáshoz és támogatási szolgáltatásokhoz való hozzáférést a hajléktalanok számára a szükséges szakpolitikai intézkedések bevezetése mellett, megfelelő nemzeti és uniós finanszírozással. A tagállamoknak arra is törekedniük kell, hogy a megfizethető lakhatásra vonatkozó, a nemzeti reformprogramjaikba illesztendő nemzeti tervek révén mindenki számára tisztességes és megfizethető lakhatást biztosítsanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8b)

A hajléktalanság a társadalmi kirekesztés egyik legszélsőségesebb formája, amely negatívan befolyásolja az emberek fizikai és mentális egészségét, jóllétét és életminőségét, valamint a foglalkoztatáshoz és más gazdasági és szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférésüket. Az Európai Parlament, a Bizottság, a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, valamint az uniós szintű civil társadalmi szervezetek megállapodtak a hajléktalanság elleni küzdelem európai platformjának elindításáról. Azzal a végső céllal, hogy 2030-ig megszüntessék a hajléktalanságot, elkötelezték magukat az „első a lakhatás” elv végrehajtása mellett, előmozdítva a hajléktalanság megelőzését, valamint megfelelő, biztonságos és megfizethető lakhatáshoz és támogatási szolgáltatásokhoz való hozzáférést a hajléktalanok számára a szükséges szakpolitikai intézkedések bevezetése mellett, megfelelő nemzeti és uniós finanszírozással. A tagállamoknak arra is törekedniük kell, hogy a megfizethető lakhatásra vonatkozó, a nemzeti reformprogramjaikba illesztendő nemzeti tervek révén mindenki számára tisztességes és megfizethető lakhatást biztosítsanak.

Módosítás 14

Határozatra irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Ukrajna orosz invázióját követően az Európai Tanács 2022. február 24-i következtetéseiben elítélte Oroszország azon lépéseit, amelyek az európai és globális biztonság és stabilitás aláásására irányulnak, és szolidaritását fejezte ki az ukrán nép iránt, hangsúlyozva a nemzetközi jog és az ENSZ Alapokmányában foglalt elvek megsértését. A jelenlegi helyzetben a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek beáramlásának léptéke fényében szükség van az átmeneti védelemről szóló irányelv (30) aktiválásáról szóló, 2022. március 4-i tanácsi határozatban (31) biztosított átmeneti védelemre. Az átmeneti védelem lehetővé teszi az ukrán menekültek számára, hogy Unió-szerte harmonizált jogokat élvezzenek, amelyek megfelelő szintű védelmet nyújtanak, ideértve a tartózkodási jogokat, a munkavállalási jogot, a munkaerőpiaci integrációt, az oktatáshoz és képzéshez való hozzáférést, a lakhatáshoz, valamint a szociális biztonsági rendszerekhez, az egészségügyi, szociális és egyéb ellátáshoz való hozzáférést, továbbá a megélhetéshez szükséges eszközök biztosítását. Az európai munkaerőpiacokon való megjelenésükkel az ukrán menekültek hozzájárulhatnak az EU gazdaságának megerősítéséhez, és egyúttal hazájukat és az otthon maradtakat is támogathatják. A megszerzett tapasztalatok és készségek hozzájárulhatnak majd Ukrajna jövőbeli újjáépítéséhez. A kísérő nélküli gyermekek és tizenévesek esetében az átmeneti védelem biztosítja a törvényes gyámsághoz való jogot, valamint a gyermekkori neveléshez és gondozáshoz való hozzáférést. A tagállamoknak be kell vonniuk a szociális partnereket azon szakpolitikai intézkedések kialakításába, végrehajtásába és értékelésébe, amelyek célja az Ukrajna orosz megszállása nyomán kialakult, foglalkoztatással és készségekkel kapcsolatos kihívások kezelése. A szociális partnerek kulcsszerepet játszanak a háború által a foglalkoztatás és a termelés fenntartására gyakorolt hatás enyhítésében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Ukrajna orosz invázióját követően az Európai Tanács 2022. február 24-i következtetéseiben elítélte Oroszország azon lépéseit, amelyek az európai és globális biztonság és stabilitás aláásására irányulnak, és szolidaritását fejezte ki az ukrán nép iránt, hangsúlyozva a nemzetközi jog és az ENSZ Alapokmányában foglalt elvek megsértését. A jelenlegi helyzetben a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek beáramlásának léptéke fényében szükség van az átmeneti védelemről szóló irányelv (30) aktiválásáról szóló, 2022. március 4-i tanácsi határozatban (31) biztosított átmeneti védelemre. Az átmeneti védelem lehetővé teszi az ukrán menekültek számára, hogy Unió-szerte harmonizált jogokat élvezzenek, amelyek megfelelő szintű védelmet nyújtanak, ideértve a tartózkodási jogokat, a munkavállalási jogot, a munkaerőpiaci integrációt, az oktatáshoz és képzéshez való hozzáférést, a lakhatáshoz, valamint a szociális biztonsági rendszerekhez, az egészségügyi, szociális és egyéb ellátáshoz való hozzáférést, továbbá a megélhetéshez szükséges eszközök biztosítását. Az európai munkaerőpiacokon való megjelenésükkel az ukrán menekültek hozzájárulhatnak az EU gazdaságának megerősítéséhez, és egyúttal hazájukat és az otthon maradtakat is támogathatják. A megszerzett tapasztalatok és készségek hozzájárulhatnak majd Ukrajna jövőbeli újjáépítéséhez. A kísérő nélküli gyermekek és tizenévesek esetében az átmeneti védelem biztosítja a törvényes gyámsághoz való jogot, valamint a gyermekkori neveléshez és gondozáshoz való hozzáférést. A tagállamoknak be kell vonniuk a szociális partnereket azon szakpolitikai intézkedések kialakításába, végrehajtásába és értékelésébe, amelyek célja az Ukrajna orosz megszállása nyomán kialakult, foglalkoztatással és készségekkel kapcsolatos kihívások kezelése. A szociális partnerek kulcsszerepet játszanak a háború által a foglalkoztatás és a termelés fenntartására gyakorolt hatás enyhítésében.

| (9) | Ukrajna orosz invázióját követően az Európai Tanács 2022. február 24-i következtetéseiben elítélte Oroszország azon lépéseit, amelyek az európai és globális biztonság és stabilitás aláásására irányulnak, és szolidaritását fejezte ki az ukrán nép iránt, hangsúlyozva a nemzetközi jog és az ENSZ Alapokmányában foglalt elvek megsértését. A jelenlegi helyzetben a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek beáramlásának léptéke fényében szükség van az átmeneti védelemről szóló irányelv aktiválásáról szóló, 2022. március 4-i tanácsi határozatban (31) biztosított átmeneti védelemre. Az átmeneti védelem lehetővé teszi az ukrán menekültek számára, hogy Unió-szerte harmonizált jogokat élvezzenek, amelyek megfelelő szintű védelmet nyújtanak, ideértve a tartózkodási jogokat, a munkavállalási jogot, a munkaerőpiaci integrációt, az oktatáshoz és képzéshez való hozzáférést, a lakhatáshoz, valamint a szociális biztonsági rendszerekhez, az egészségügyi, szociális és egyéb ellátáshoz való hozzáférést, továbbá a megélhetéshez szükséges eszközök biztosítását.
  Ebben az összefüggésben különös figyelmet kell fordítani a fogyatékossággal élő személyekre.
  Az európai munkaerőpiacokon való megjelenésükkel az ukrán menekültek hozzájárulhatnak az EU gazdaságának megerősítéséhez, és egyúttal hazájukat és az otthon maradtakat is támogathatják.
  Mivel az ukrán menekültek többsége nő és gyermek, a tagállamoknak elegendő támogatást kell biztosítaniuk a lakhatási és gyermekgondozási szolgáltatásokhoz, hogy megkönnyítsék befogadásukat. A tagállamoknak azt is biztosítaniuk kell, hogy az európai gyermekgarancia általuk történő végrehajtása az Ukrajnából menekülő gyermekek számára biztosítsa a magas színvonalú ingyenes szolgáltatásokhoz való hozzáférést, a fogadó országban élő társaikkal azonos feltételek mellett.
   A megszerzett tapasztalatok és készségek hozzájárulhatnak majd Ukrajna jövőbeli újjáépítéséhez. A kísérő nélküli gyermekek és tizenévesek esetében az átmeneti védelem biztosítja a törvényes gyámsághoz való jogot, valamint a gyermekkori neveléshez és gondozáshoz való hozzáférést. A tagállamoknak be kell vonniuk a szociális partnereket azon szakpolitikai intézkedések kialakításába, végrehajtásába és értékelésébe, amelyek célja az Ukrajna orosz megszállása nyomán kialakult, foglalkoztatással és készségekkel kapcsolatos kihívások kezelése
  és a képesítések elismerése
  . A szociális partnerek kulcsszerepet játszanak a háború által a foglalkoztatás és a termelés fenntartására gyakorolt hatás enyhítésében.
  A tagállamoknak fontolóra kell venniük az átmeneti védelemről szóló irányelv által nyújtott védelem kiterjesztését valamennyi menekültre, és foglalkozniuk kell a munkáltatóknak a csak ideiglenes státusszal rendelkező személyek alkalmazásával kapcsolatos aggályaival. |
| --- | --- |

(9)

Ukrajna orosz invázióját követően az Európai Tanács 2022. február 24-i következtetéseiben elítélte Oroszország azon lépéseit, amelyek az európai és globális biztonság és stabilitás aláásására irányulnak, és szolidaritását fejezte ki az ukrán nép iránt, hangsúlyozva a nemzetközi jog és az ENSZ Alapokmányában foglalt elvek megsértését. A jelenlegi helyzetben a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek beáramlásának léptéke fényében szükség van az átmeneti védelemről szóló irányelv aktiválásáról szóló, 2022. március 4-i tanácsi határozatban (31) biztosított átmeneti védelemre. Az átmeneti védelem lehetővé teszi az ukrán menekültek számára, hogy Unió-szerte harmonizált jogokat élvezzenek, amelyek megfelelő szintű védelmet nyújtanak, ideértve a tartózkodási jogokat, a munkavállalási jogot, a munkaerőpiaci integrációt, az oktatáshoz és képzéshez való hozzáférést, a lakhatáshoz, valamint a szociális biztonsági rendszerekhez, az egészségügyi, szociális és egyéb ellátáshoz való hozzáférést, továbbá a megélhetéshez szükséges eszközök biztosítását.
  Ebben az összefüggésben különös figyelmet kell fordítani a fogyatékossággal élő személyekre.
  Az európai munkaerőpiacokon való megjelenésükkel az ukrán menekültek hozzájárulhatnak az EU gazdaságának megerősítéséhez, és egyúttal hazájukat és az otthon maradtakat is támogathatják.
  Mivel az ukrán menekültek többsége nő és gyermek, a tagállamoknak elegendő támogatást kell biztosítaniuk a lakhatási és gyermekgondozási szolgáltatásokhoz, hogy megkönnyítsék befogadásukat. A tagállamoknak azt is biztosítaniuk kell, hogy az európai gyermekgarancia általuk történő végrehajtása az Ukrajnából menekülő gyermekek számára biztosítsa a magas színvonalú ingyenes szolgáltatásokhoz való hozzáférést, a fogadó országban élő társaikkal azonos feltételek mellett.
   A megszerzett tapasztalatok és készségek hozzájárulhatnak majd Ukrajna jövőbeli újjáépítéséhez. A kísérő nélküli gyermekek és tizenévesek esetében az átmeneti védelem biztosítja a törvényes gyámsághoz való jogot, valamint a gyermekkori neveléshez és gondozáshoz való hozzáférést. A tagállamoknak be kell vonniuk a szociális partnereket azon szakpolitikai intézkedések kialakításába, végrehajtásába és értékelésébe, amelyek célja az Ukrajna orosz megszállása nyomán kialakult, foglalkoztatással és készségekkel kapcsolatos kihívások kezelése
  és a képesítések elismerése
  . A szociális partnerek kulcsszerepet játszanak a háború által a foglalkoztatás és a termelés fenntartására gyakorolt hatás enyhítésében.
  A tagállamoknak fontolóra kell venniük az átmeneti védelemről szóló irányelv által nyújtott védelem kiterjesztését valamennyi menekültre, és foglalkozniuk kell a munkáltatóknak a csak ideiglenes státusszal rendelkező személyek alkalmazásával kapcsolatos aggályaival.

Módosítás 15

Határozatra irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A munkaerőpiaci reformoknak – beleértve a nemzeti bérmegállapítási mechanizmusokat is – követniük kell a társadalmi párbeszéddel kapcsolatos tagállami gyakorlatot, annak érdekében, hogy tisztes megélhetést és
  fenntartható növekedést
  lehetővé tevő méltányos béreket biztosítsanak. Lehetővé kell tenniük továbbá az olyan társadalmi-gazdasági tényezők átfogó mérlegelését, mint például a fenntarthatóságnak, a versenyképességnek, az innovációnak, a minőségi munkahelyek teremtésének, a munkafeltételeknek, a dolgozói szegénységnek, az oktatásnak és a 
  készségeknek
  , a népegészségügynek és a befogadásnak, valamint a reáljövedelmeknek a javítása. Ebben az összefüggésben a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és más uniós pénzeszközök támogatják a tagállamokat olyan reformok és beruházások végrehajtásában, amelyek összhangban vannak az uniós prioritásokkal, fenntarthatóbbá, reziliensebbé, valamint a zöld és digitális kettős átállásra felkészültebbé téve az európai gazdaságokat és társadalmakat. Az ukrajnai orosz invázió tovább súlyosbította a Covid19-válság nyomán már korábban is fennálló társadalmi-gazdasági kihívásokat. A tagállamoknak és az Uniónak továbbra is biztosítaniuk kell a társadalmi, foglalkoztatási és gazdasági hatások enyhítését, valamint azt, hogy az átállás társadalmilag méltányos és igazságos legyen, figyelembe véve azt is, hogy a fokozott nyitott stratégiai autonómia és a felgyorsult zöld átállás hozzá fog járulni az energia és más stratégiai termékek/technológiák behozatalától – így különösen az orosz importtól – való függőség enyhítéséhez.
  Alapvető fontosságú
  a reziliencia megerősítése, valamint egy olyan befogadó és reziliens társadalom irányába történő elmozdulás, amelyben az emberek védelmet élveznek, és képesek a változást előre felmérni és kezelni, illetve amely lehetővé teszi a társadalomban és a gazdaságban való aktív részvételt. Az (EU) 2021/402 ajánlásban [és a klímasemlegességre való méltányos átállás biztosításáról szóló tanácsi ajánlásban] kiemelteknek megfelelően a munkaerőpiaci átmenet támogatása érdekében az aktív munkaerőpiaci szakpolitikák koherens csomagjára van szükség, amely magában foglalja az
  ideiglenes munkaerő-felvételt
  és az
  átmenetet támogató ösztönzőket
  , a 
  készségekkel kapcsolatos szakpolitikákat
  és a jobb foglalkoztatási szolgáltatásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A munkaerőpiaci reformoknak – beleértve a nemzeti bérmegállapítási mechanizmusokat is – követniük kell a társadalmi párbeszéddel kapcsolatos tagállami gyakorlatot, annak érdekében, hogy tisztes megélhetést és
  fenntartható növekedést
  lehetővé tevő méltányos béreket biztosítsanak. Lehetővé kell tenniük továbbá az olyan társadalmi-gazdasági tényezők átfogó mérlegelését, mint például a fenntarthatóságnak, a versenyképességnek, az innovációnak, a minőségi munkahelyek teremtésének, a munkafeltételeknek, a dolgozói szegénységnek, az oktatásnak és a 
  készségeknek
  , a népegészségügynek és a befogadásnak, valamint a reáljövedelmeknek a javítása. Ebben az összefüggésben a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és más uniós pénzeszközök támogatják a tagállamokat olyan reformok és beruházások végrehajtásában, amelyek összhangban vannak az uniós prioritásokkal, fenntarthatóbbá, reziliensebbé, valamint a zöld és digitális kettős átállásra felkészültebbé téve az európai gazdaságokat és társadalmakat. Az ukrajnai orosz invázió tovább súlyosbította a Covid19-válság nyomán már korábban is fennálló társadalmi-gazdasági kihívásokat. A tagállamoknak és az Uniónak továbbra is biztosítaniuk kell a társadalmi, foglalkoztatási és gazdasági hatások enyhítését, valamint azt, hogy az átállás társadalmilag méltányos és igazságos legyen, figyelembe véve azt is, hogy a fokozott nyitott stratégiai autonómia és a felgyorsult zöld átállás hozzá fog járulni az energia és más stratégiai termékek/technológiák behozatalától – így különösen az orosz importtól – való függőség enyhítéséhez.
  Alapvető fontosságú
  a reziliencia megerősítése, valamint egy olyan befogadó és reziliens társadalom irányába történő elmozdulás, amelyben az emberek védelmet élveznek, és képesek a változást előre felmérni és kezelni, illetve amely lehetővé teszi a társadalomban és a gazdaságban való aktív részvételt. Az (EU) 2021/402 ajánlásban [és a klímasemlegességre való méltányos átállás biztosításáról szóló tanácsi ajánlásban] kiemelteknek megfelelően a munkaerőpiaci átmenet támogatása érdekében az aktív munkaerőpiaci szakpolitikák koherens csomagjára van szükség, amely magában foglalja az
  ideiglenes munkaerő-felvételt
  és az
  átmenetet támogató ösztönzőket
  , a 
  készségekkel kapcsolatos szakpolitikákat
  és a jobb foglalkoztatási szolgáltatásokat.

| (10) | A munkaerőpiaci reformoknak – beleértve a nemzeti bérmegállapítási mechanizmusokat is – követniük kell a társadalmi párbeszéddel kapcsolatos tagállami gyakorlatot, annak érdekében, hogy tisztes megélhetést
  , fenntartható növekedést
  és
  felfelé irányuló társadalmi és területi konvergenciát
  lehetővé tevő méltányos béreket biztosítsanak. Lehetővé kell tenniük továbbá az olyan társadalmi-gazdasági tényezők átfogó mérlegelését, mint például a fenntarthatóságnak, a versenyképességnek, az innovációnak, a minőségi munkahelyek teremtésének, a 
  tisztességes
  munkafeltételeknek, a dolgozói szegénységnek, az oktatásnak
  , a képzésnek, a képességeknek
  és a 
  képesítéseknek
  , a népegészségügynek és a 
  társadalmi
  befogadásnak, valamint a reáljövedelmeknek
  és a vásárlóerőnek
  a javítása.
  A tagállamoknak ezért tiszteletben kell tartaniuk a kollektív tárgyaláshoz és fellépéshez való jogot, valamint a gyülekezés és az egyesülés szabadságát az Európai Unió Alapjogi Chartájában és a vonatkozó nemzetközi egyezményekben meghatározottak szerint. Továbbá, a tagállamoknak meg kell erősíteniük a szociális partnerek szerepét, ösztönözniük kell az üzemi tanácsokat és a munkavállalói képviseletet, elő kell mozdítaniuk a kollektív tárgyalásokat, és támogatniuk kell a szakszervezetek és a munkáltatói érdekképviseleti szervezet nagy taglétszámának előmozdítását az inkluzív és társadalmilag méltányos helyreállítás biztosítása érdekében.
  Ebben az összefüggésben a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és más uniós pénzeszközök támogatják a tagállamokat olyan reformok és beruházások végrehajtásában, amelyek összhangban vannak az uniós prioritásokkal, fenntarthatóbbá, reziliensebbé, valamint a zöld és digitális kettős átállásra felkészültebbé téve az európai gazdaságokat és társadalmakat. Az ukrajnai orosz invázió tovább súlyosbította a Covid19-válság nyomán már korábban is fennálló társadalmi-gazdasági kihívásokat. A tagállamoknak és az Uniónak továbbra is biztosítaniuk kell a társadalmi, foglalkoztatási és gazdasági hatások enyhítését, valamint azt, hogy az átállás társadalmilag méltányos és igazságos legyen, figyelembe véve azt is, hogy a fokozott nyitott stratégiai autonómia és a felgyorsult zöld átállás hozzá fog járulni az energia és más stratégiai termékek/technológiák behozatalától – így különösen az orosz importtól – való függőség enyhítéséhez. A reziliencia megerősítése, valamint egy olyan befogadó és reziliens társadalom irányába történő elmozdulás
  céljából
  , amelyben az emberek védelmet élveznek, és képesek a változást előre felmérni és kezelni, illetve amely lehetővé teszi a társadalomban és a gazdaságban való aktív részvételt
  , egy ideiglenes európai társadalmi rezilienciaépítési csomagot kell kidolgozni, amely koordinálja az Unión belüli szociális jóléti és szociális védelmi rendszerek megerősítését célzó intézkedéseket és eszközöket, beleértve a SURE folytatását és refinanszírozását mindaddig, amíg az Ukrajna elleni orosz invázió társadalmi-gazdasági következményei negatív hatást gyakorolnak a munkaerőpiacra, összhangban az Ukrajnában zajló orosz háborúnak az EU-ra gyakorolt társadalmi és gazdasági következményeiről szóló, 2022. május 19-i európai parlamenti állásfoglalással, amely megerősíti az EU cselekvőképességét, és egy szociális mentőeszközt hoz létre a társadalmunk legszegényebbjeit célzó meglévő eszközök fokozott állami támogatásával
  . Az (EU) 2021/402 ajánlásban [és a klímasemlegességre való méltányos átállás biztosításáról szóló tanácsi ajánlásban] kiemelteknek megfelelően a munkaerőpiaci átmenet támogatása érdekében az aktív munkaerőpiaci szakpolitikák koherens csomagjára van szükség, amely magában foglalja az
  átmenetet támogató ösztönzőket, a képesítések megszerzését, a kompetenciák megszerzését
  és
  érvényesítését, a jövőorientált oktatást,
  az
  egész életen át tartó tanulást
  , a 
  szakképzést, a továbbképzést
  és
  az átképzést, valamint
  a jobb foglalkoztatási szolgáltatásokat.
  A bevált gyakorlatok és a jövőbeli használatra szánt eszközök azonosítása érdekében alaposan értékelni kell a Covid19-világjárvány hatásainak enyhítésére alkalmazott nemzeti szakpolitikákat és támogatási rendszereket. |
| --- | --- |

(10)

A munkaerőpiaci reformoknak – beleértve a nemzeti bérmegállapítási mechanizmusokat is – követniük kell a társadalmi párbeszéddel kapcsolatos tagállami gyakorlatot, annak érdekében, hogy tisztes megélhetést
  , fenntartható növekedést
  és
  felfelé irányuló társadalmi és területi konvergenciát
  lehetővé tevő méltányos béreket biztosítsanak. Lehetővé kell tenniük továbbá az olyan társadalmi-gazdasági tényezők átfogó mérlegelését, mint például a fenntarthatóságnak, a versenyképességnek, az innovációnak, a minőségi munkahelyek teremtésének, a 
  tisztességes
  munkafeltételeknek, a dolgozói szegénységnek, az oktatásnak
  , a képzésnek, a képességeknek
  és a 
  képesítéseknek
  , a népegészségügynek és a 
  társadalmi
  befogadásnak, valamint a reáljövedelmeknek
  és a vásárlóerőnek
  a javítása.
  A tagállamoknak ezért tiszteletben kell tartaniuk a kollektív tárgyaláshoz és fellépéshez való jogot, valamint a gyülekezés és az egyesülés szabadságát az Európai Unió Alapjogi Chartájában és a vonatkozó nemzetközi egyezményekben meghatározottak szerint. Továbbá, a tagállamoknak meg kell erősíteniük a szociális partnerek szerepét, ösztönözniük kell az üzemi tanácsokat és a munkavállalói képviseletet, elő kell mozdítaniuk a kollektív tárgyalásokat, és támogatniuk kell a szakszervezetek és a munkáltatói érdekképviseleti szervezet nagy taglétszámának előmozdítását az inkluzív és társadalmilag méltányos helyreállítás biztosítása érdekében.
  Ebben az összefüggésben a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és más uniós pénzeszközök támogatják a tagállamokat olyan reformok és beruházások végrehajtásában, amelyek összhangban vannak az uniós prioritásokkal, fenntarthatóbbá, reziliensebbé, valamint a zöld és digitális kettős átállásra felkészültebbé téve az európai gazdaságokat és társadalmakat. Az ukrajnai orosz invázió tovább súlyosbította a Covid19-válság nyomán már korábban is fennálló társadalmi-gazdasági kihívásokat. A tagállamoknak és az Uniónak továbbra is biztosítaniuk kell a társadalmi, foglalkoztatási és gazdasági hatások enyhítését, valamint azt, hogy az átállás társadalmilag méltányos és igazságos legyen, figyelembe véve azt is, hogy a fokozott nyitott stratégiai autonómia és a felgyorsult zöld átállás hozzá fog járulni az energia és más stratégiai termékek/technológiák behozatalától – így különösen az orosz importtól – való függőség enyhítéséhez. A reziliencia megerősítése, valamint egy olyan befogadó és reziliens társadalom irányába történő elmozdulás
  céljából
  , amelyben az emberek védelmet élveznek, és képesek a változást előre felmérni és kezelni, illetve amely lehetővé teszi a társadalomban és a gazdaságban való aktív részvételt
  , egy ideiglenes európai társadalmi rezilienciaépítési csomagot kell kidolgozni, amely koordinálja az Unión belüli szociális jóléti és szociális védelmi rendszerek megerősítését célzó intézkedéseket és eszközöket, beleértve a SURE folytatását és refinanszírozását mindaddig, amíg az Ukrajna elleni orosz invázió társadalmi-gazdasági következményei negatív hatást gyakorolnak a munkaerőpiacra, összhangban az Ukrajnában zajló orosz háborúnak az EU-ra gyakorolt társadalmi és gazdasági következményeiről szóló, 2022. május 19-i európai parlamenti állásfoglalással, amely megerősíti az EU cselekvőképességét, és egy szociális mentőeszközt hoz létre a társadalmunk legszegényebbjeit célzó meglévő eszközök fokozott állami támogatásával
  . Az (EU) 2021/402 ajánlásban [és a klímasemlegességre való méltányos átállás biztosításáról szóló tanácsi ajánlásban] kiemelteknek megfelelően a munkaerőpiaci átmenet támogatása érdekében az aktív munkaerőpiaci szakpolitikák koherens csomagjára van szükség, amely magában foglalja az
  átmenetet támogató ösztönzőket, a képesítések megszerzését, a kompetenciák megszerzését
  és
  érvényesítését, a jövőorientált oktatást,
  az
  egész életen át tartó tanulást
  , a 
  szakképzést, a továbbképzést
  és
  az átképzést, valamint
  a jobb foglalkoztatási szolgáltatásokat.
  A bevált gyakorlatok és a jövőbeli használatra szánt eszközök azonosítása érdekében alaposan értékelni kell a Covid19-világjárvány hatásainak enyhítésére alkalmazott nemzeti szakpolitikákat és támogatási rendszereket.

Módosítás 16

Határozatra irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A megkülönböztetés minden
  formája ellen
  fel kell
  lépni
  , biztosítani kell a nemek közötti egyenlőséget és
  támogatni
  kell a fiatalok foglalkoztatását. Egyenlő hozzáférési feltételeket és lehetőségeket kell teremteni mindenki számára, továbbá
  csökkenteni
  kell a szegénységet és a társadalmi kirekesztettséget, a gyermekek és a roma
  háttérrel rendelkező
  emberek esetében is, különösen a munkaerőpiacok és a megfelelő és inkluzív szociális védelmi rendszerek (32) hatékony működésének biztosításával, valamint az inkluzív és jövőorientált oktatást, illetve a képzést és a munkaerőpiaci részvételt gátló akadályok megszüntetésével, többek között a kisgyermekkori nevelésbe és gondozásba, valamint a digitális és a zöld készségekbe történő beruházások révén.
  A megfizethető
  tartós
  ápolás-gondozási
  és egészségügyi szolgáltatásokhoz való időben történő és egyenlő
  hozzáférés
  , beleértve a 
  betegségmegelőzést
  és az
  egészségfejlesztést is
  ,
  különösen releváns a 2020-ban megjelent
  Covid19-világjárvány fényében, csakúgy mint az elöregedő társadalmak kontextusában. Jobban ki kell aknázni azt a potenciált, amelyet a fogyatékossággal élő személyek a gazdasági növekedéshez és a társadalmi fejlődéshez való hozzájárulás tekintetében képviselnek. Ahogy az Unió munkahelyein új gazdasági és üzleti modellek honosodnak meg, a munkaviszonyok is változóban vannak. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az új munkavégzési
  formák nyomán kialakuló munkaviszonyok fenntartsák
  és
  erősítsék
  az
  európai szociális modellt
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A megkülönböztetés minden
  formája ellen
  fel kell
  lépni
  , biztosítani kell a nemek közötti egyenlőséget és
  támogatni
  kell a fiatalok foglalkoztatását. Egyenlő hozzáférési feltételeket és lehetőségeket kell teremteni mindenki számára, továbbá
  csökkenteni
  kell a szegénységet és a társadalmi kirekesztettséget, a gyermekek és a roma
  háttérrel rendelkező
  emberek esetében is, különösen a munkaerőpiacok és a megfelelő és inkluzív szociális védelmi rendszerek (32) hatékony működésének biztosításával, valamint az inkluzív és jövőorientált oktatást, illetve a képzést és a munkaerőpiaci részvételt gátló akadályok megszüntetésével, többek között a kisgyermekkori nevelésbe és gondozásba, valamint a digitális és a zöld készségekbe történő beruházások révén.
  A megfizethető
  tartós
  ápolás-gondozási
  és egészségügyi szolgáltatásokhoz való időben történő és egyenlő
  hozzáférés
  , beleértve a 
  betegségmegelőzést
  és az
  egészségfejlesztést is
  ,
  különösen releváns a 2020-ban megjelent
  Covid19-világjárvány fényében, csakúgy mint az elöregedő társadalmak kontextusában. Jobban ki kell aknázni azt a potenciált, amelyet a fogyatékossággal élő személyek a gazdasági növekedéshez és a társadalmi fejlődéshez való hozzájárulás tekintetében képviselnek. Ahogy az Unió munkahelyein új gazdasági és üzleti modellek honosodnak meg, a munkaviszonyok is változóban vannak. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az új munkavégzési
  formák nyomán kialakuló munkaviszonyok fenntartsák
  és
  erősítsék
  az
  európai szociális modellt
  .

| (11) | A megkülönböztetés minden
  formáját
  fel kell
  számolni
  , biztosítani kell a nemek közötti egyenlőséget és
  aktívan elő
  kell
  mozdítani
  a fiatalok
  , különösen a hátrányos hátterűek
  foglalkoztatását. Egyenlő hozzáférési feltételeket és lehetőségeket kell teremteni mindenki számára, továbbá
  meg
  kell
  szüntetni
  a szegénységet és a társadalmi kirekesztettséget, a gyermekek
  , az idősek, a fogyatékossággal élő személyek
  és a roma
  közösséghez tartozó
  emberek esetében is, különösen a munkaerőpiacok és a megfelelő és inkluzív szociális védelmi rendszerek (32) hatékony működésének biztosításával, valamint az inkluzív és jövőorientált oktatást, illetve a képzést
  , az egész életen át tartó tanulást, a szakképzést
  és a munkaerőpiaci részvételt gátló akadályok megszüntetésével, többek között a kisgyermekkori nevelésbe és gondozásba, valamint a digitális és a zöld készségekbe történő beruházások révén.
  Különösen nagy szükség van a
  tartós
  ápolás-gondozáshoz
  és
  az
  egészségügyi szolgáltatásokhoz való időben történő
  , egyetemes, hatékony
  és egyenlő
  hozzáférésre, összhangban a gondozással kapcsolatos közös európai fellépésről szóló 2022. július 5-i európai parlamenti állásfoglalással
  , beleértve a 
  megelőzést is, nem utolsósorban a munkahelyi mentális egészségi problémák megelőzését, összhangban a munka digitális világában a mentális egészségről
  és az
  egészségügyi ellátás előmozdításáról szóló
  ,
  2022. július 5-i európai parlamenti állásfoglalással, többek között a
  Covid19-világjárvány fényében, csakúgy mint az elöregedő társadalmak kontextusában.
  A munkahelyi egészségvédelemnek és biztonságnak, valamint a munka és a magánélet közötti egészséges egyensúlynak a munkavállalók egész pályafutása során történő biztosítása a tisztességes munkával töltött élet, valamint az aktív és egészséges idősödés előfeltétele. A 2000/78/EK tanácsi irányelvvel

   (32a)

  és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel összhangban
  jobban ki kell aknázni azt a potenciált, amelyet a fogyatékossággal élő személyek a gazdasági növekedéshez és a társadalmi fejlődéshez való hozzájárulás tekintetében képviselnek. Ahogy az Unió munkahelyein új gazdasági és üzleti modellek honosodnak meg, a munkaviszonyok is változóban vannak. A tagállamoknak
  tovább kell erősíteniük az európai szociális modellt azáltal, hogy valamennyi dolgozó számára azonos jogokat, tisztességes munka- és foglalkoztatási körülményeket és tisztességes bért biztosítanak. Mindenkinek joga van a tisztességes, igazságos, egészséges és biztonságos munkafeltételekhez és a megfelelő védelemhez a digitális környezetben és a fizikai munkahelyen, függetlenül foglalkoztatási státuszától, a munkafeltételektől, a munkaviszony időtartamától vagy a munkáltató méretétől. Ezenkívül a tagállamoknak fel kell lépniük a munkavállalók kizsákmányolása és a bizonytalan foglalkoztatás valamennyi formája, többek között a színlelt önfoglalkoztatás ellen, a be nem jelentett munkavégzés ellen, az atipikus szerződésekkel és a nulla órás szerződésekkel való visszaélés ellen, és
  biztosítaniuk kell, hogy az új munkavégzési
  formákból eredő munkaviszonyok összhangban legyenek az uniós
  és
  nemzeti jogszabályokkal. A tagállamoknak az informális gazdasággal is foglalkozniuk kell úgy, hogy az informális munkavállalókat átterelik a formális gazdaságba. Ösztönözni kell a vállalkozói készséget, és elő kell segíteni a foglalkozási mobilitást, többek között a társadalombiztosítási jogok hordozhatósága és a hatékony digitális megoldások bevezetése révén
  . |
| --- | --- |

(11)

A megkülönböztetés minden
  formáját
  fel kell
  számolni
  , biztosítani kell a nemek közötti egyenlőséget és
  aktívan elő
  kell
  mozdítani
  a fiatalok
  , különösen a hátrányos hátterűek
  foglalkoztatását. Egyenlő hozzáférési feltételeket és lehetőségeket kell teremteni mindenki számára, továbbá
  meg
  kell
  szüntetni
  a szegénységet és a társadalmi kirekesztettséget, a gyermekek
  , az idősek, a fogyatékossággal élő személyek
  és a roma
  közösséghez tartozó
  emberek esetében is, különösen a munkaerőpiacok és a megfelelő és inkluzív szociális védelmi rendszerek (32) hatékony működésének biztosításával, valamint az inkluzív és jövőorientált oktatást, illetve a képzést
  , az egész életen át tartó tanulást, a szakképzést
  és a munkaerőpiaci részvételt gátló akadályok megszüntetésével, többek között a kisgyermekkori nevelésbe és gondozásba, valamint a digitális és a zöld készségekbe történő beruházások révén.
  Különösen nagy szükség van a
  tartós
  ápolás-gondozáshoz
  és
  az
  egészségügyi szolgáltatásokhoz való időben történő
  , egyetemes, hatékony
  és egyenlő
  hozzáférésre, összhangban a gondozással kapcsolatos közös európai fellépésről szóló 2022. július 5-i európai parlamenti állásfoglalással
  , beleértve a 
  megelőzést is, nem utolsósorban a munkahelyi mentális egészségi problémák megelőzését, összhangban a munka digitális világában a mentális egészségről
  és az
  egészségügyi ellátás előmozdításáról szóló
  ,
  2022. július 5-i európai parlamenti állásfoglalással, többek között a
  Covid19-világjárvány fényében, csakúgy mint az elöregedő társadalmak kontextusában.
  A munkahelyi egészségvédelemnek és biztonságnak, valamint a munka és a magánélet közötti egészséges egyensúlynak a munkavállalók egész pályafutása során történő biztosítása a tisztességes munkával töltött élet, valamint az aktív és egészséges idősödés előfeltétele. A 2000/78/EK tanácsi irányelvvel

   (32a)

  és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel összhangban
  jobban ki kell aknázni azt a potenciált, amelyet a fogyatékossággal élő személyek a gazdasági növekedéshez és a társadalmi fejlődéshez való hozzájárulás tekintetében képviselnek. Ahogy az Unió munkahelyein új gazdasági és üzleti modellek honosodnak meg, a munkaviszonyok is változóban vannak. A tagállamoknak
  tovább kell erősíteniük az európai szociális modellt azáltal, hogy valamennyi dolgozó számára azonos jogokat, tisztességes munka- és foglalkoztatási körülményeket és tisztességes bért biztosítanak. Mindenkinek joga van a tisztességes, igazságos, egészséges és biztonságos munkafeltételekhez és a megfelelő védelemhez a digitális környezetben és a fizikai munkahelyen, függetlenül foglalkoztatási státuszától, a munkafeltételektől, a munkaviszony időtartamától vagy a munkáltató méretétől. Ezenkívül a tagállamoknak fel kell lépniük a munkavállalók kizsákmányolása és a bizonytalan foglalkoztatás valamennyi formája, többek között a színlelt önfoglalkoztatás ellen, a be nem jelentett munkavégzés ellen, az atipikus szerződésekkel és a nulla órás szerződésekkel való visszaélés ellen, és
  biztosítaniuk kell, hogy az új munkavégzési
  formákból eredő munkaviszonyok összhangban legyenek az uniós
  és
  nemzeti jogszabályokkal. A tagállamoknak az informális gazdasággal is foglalkozniuk kell úgy, hogy az informális munkavállalókat átterelik a formális gazdaságba. Ösztönözni kell a vállalkozói készséget, és elő kell segíteni a foglalkozási mobilitást, többek között a társadalombiztosítási jogok hordozhatósága és a hatékony digitális megoldások bevezetése révén
  .

Módosítás 17

Határozatra irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Az integrált iránymutatásoknak kell képezniük azon országspecifikus ajánlások alapját, amelyeket a Tanács a tagállamokhoz intézhet. A tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk a REACT-EU forrásokat, amelyeket az (EU) 2020/2221 rendelet (33) hozott létre. A rendelet 2023-ig megerősítette a 2014–2020-as kohéziós politikai forrásokat, valamint a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapot (FEAD) és a jelenlegi ukrán válság miatt további fellépésekkel egészült ki: az Európában lévő menekültekre irányuló kohéziós fellépésről (CARE) (34) szóló rendelettel, valamint a közös rendelkezésekről szóló rendelet (35) ismételt – az Ukrajnát elhagyók uniós integrációjának felgyorsítása érdekében (36) a REACT-EU forrásokból származó előfinanszírozás növelése és egy új egységköltség megállapítása tekintetében történő – módosításával. Ezenfelül a 2021–2027-es programozási időszak vonatkozásában a tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk az (EU) 2021/1057 rendelettel (37) létrehozott Európai Szociális Alap Pluszt, az (EU) 2021/1058 rendelettel (38) létrehozott Európai Regionális Fejlesztési Alapot, az (EU) 2021/241 rendelettel (39) létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt és az egyéb uniós alapokat, beleértve az (EU) 2021/1056 rendelettel (40) létrehozott Igazságos Átmenet Alapot és az (EU) 2021/523 rendelettel (41) létrehozott InvestEU-t a 
  foglalkoztatás
  , a szociális beruházások, a társadalmi
  befogadás és
  az akadálymentesség
  ösztönzése
  , valamint a munkaerő tovább- és átképzési lehetőségei, a mindenki számára hozzáférhető egész életen át tartó tanulás és a magas szintű – többek között a digitális jártasság és készségek területén folytatott – oktatás és képzés előmozdítása céljából. A tagállamoknak emellett teljes mértékben ki kell használniuk az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló, az (EU) 2021/691 rendelettel (42) létrehozott Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot azon munkavállalók támogatása érdekében, akiket például a Covid19-világjárvány okán, illetve a globális
  tendenciák összességének
  , vagy a technológiai és környezeti
  változásoknak
  betudható társadalmi-gazdasági átalakulásokból adódóan bekövetkezett jelentősebb szerkezetátalakítások miatt bocsátottak el. Bár az integrált iránymutatások a tagállamoknak és az Uniónak szólnak, végrehajtásuknak valamennyi nemzeti, regionális és helyi hatósággal partnerségben, illetve a parlamentek, a szociális partnerek és a civil társadalom képviselői szoros bevonásával kell történnie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Az integrált iránymutatásoknak kell képezniük azon országspecifikus ajánlások alapját, amelyeket a Tanács a tagállamokhoz intézhet. A tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk a REACT-EU forrásokat, amelyeket az (EU) 2020/2221 rendelet (33) hozott létre. A rendelet 2023-ig megerősítette a 2014–2020-as kohéziós politikai forrásokat, valamint a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapot (FEAD) és a jelenlegi ukrán válság miatt további fellépésekkel egészült ki: az Európában lévő menekültekre irányuló kohéziós fellépésről (CARE) (34) szóló rendelettel, valamint a közös rendelkezésekről szóló rendelet (35) ismételt – az Ukrajnát elhagyók uniós integrációjának felgyorsítása érdekében (36) a REACT-EU forrásokból származó előfinanszírozás növelése és egy új egységköltség megállapítása tekintetében történő – módosításával. Ezenfelül a 2021–2027-es programozási időszak vonatkozásában a tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk az (EU) 2021/1057 rendelettel (37) létrehozott Európai Szociális Alap Pluszt, az (EU) 2021/1058 rendelettel (38) létrehozott Európai Regionális Fejlesztési Alapot, az (EU) 2021/241 rendelettel (39) létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt és az egyéb uniós alapokat, beleértve az (EU) 2021/1056 rendelettel (40) létrehozott Igazságos Átmenet Alapot és az (EU) 2021/523 rendelettel (41) létrehozott InvestEU-t a 
  foglalkoztatás
  , a szociális beruházások, a társadalmi
  befogadás és
  az akadálymentesség
  ösztönzése
  , valamint a munkaerő tovább- és átképzési lehetőségei, a mindenki számára hozzáférhető egész életen át tartó tanulás és a magas szintű – többek között a digitális jártasság és készségek területén folytatott – oktatás és képzés előmozdítása céljából. A tagállamoknak emellett teljes mértékben ki kell használniuk az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló, az (EU) 2021/691 rendelettel (42) létrehozott Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot azon munkavállalók támogatása érdekében, akiket például a Covid19-világjárvány okán, illetve a globális
  tendenciák összességének
  , vagy a technológiai és környezeti
  változásoknak
  betudható társadalmi-gazdasági átalakulásokból adódóan bekövetkezett jelentősebb szerkezetátalakítások miatt bocsátottak el. Bár az integrált iránymutatások a tagállamoknak és az Uniónak szólnak, végrehajtásuknak valamennyi nemzeti, regionális és helyi hatósággal partnerségben, illetve a parlamentek, a szociális partnerek és a civil társadalom képviselői szoros bevonásával kell történnie.

| (12) | Az integrált iránymutatásoknak kell képezniük azon országspecifikus ajánlások alapját, amelyeket a Tanács a tagállamokhoz intézhet. A tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk a REACT-EU forrásokat, amelyeket az (EU) 2020/2221 rendelet (33) hozott létre. A rendelet 2023-ig megerősítette a 2014–2020-as kohéziós politikai forrásokat, valamint a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapot (FEAD) és a jelenlegi ukrán válság miatt további fellépésekkel egészült ki: az Európában lévő menekültekre irányuló kohéziós fellépésről (CARE) (34) szóló rendelettel, valamint a közös rendelkezésekről szóló rendelet (35) ismételt – az Ukrajnát elhagyók uniós integrációjának felgyorsítása érdekében (36) a REACT-EU forrásokból származó előfinanszírozás növelése és egy új egységköltség megállapítása tekintetében történő – módosításával. Ezenfelül a 2021–2027-es programozási időszak vonatkozásában a tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk az (EU) 2021/1057 rendelettel (37) létrehozott Európai Szociális Alap Pluszt, az (EU) 2021/1058 rendelettel (38) létrehozott Európai Regionális Fejlesztési Alapot, az (EU) 2021/241 rendelettel (39) létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt és az egyéb uniós alapokat, beleértve az (EU) 2021/1056 rendelettel (40) létrehozott Igazságos Átmenet Alapot és az (EU) 2021/523 rendelettel (41) létrehozott InvestEU-t a 
  biztonságos
  ,
  fenntartható és színvonalas foglalkoztatás és
  a szociális beruházások
  ösztönzése, a szegénység és
  a társadalmi
  kirekesztés felszámolása,
  az akadálymentesség
  biztosítása
  , valamint a munkaerő tovább- és átképzési lehetőségei, a mindenki számára hozzáférhető egész életen át tartó tanulás és a magas szintű – többek között a digitális jártasság és készségek területén folytatott – oktatás és képzés előmozdítása céljából
  annak érdekében, hogy a munkaerőt felruházzák a zöldebb és körforgásosabb gazdasághoz szükséges készségekkel
  . A tagállamoknak emellett teljes mértékben ki kell használniuk az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló, az (EU) 2021/691 rendelettel (42) létrehozott Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot azon munkavállalók támogatása érdekében, akiket például a Covid19-világjárvány okán, illetve a globális
  tendenciáknak, az új globális pénzügyi és gazdasági válságnak
  , vagy a technológiai
  változásoknak
  és
  a
  környezeti
  kihívásoknak
  betudható társadalmi-gazdasági átalakulásokból adódóan bekövetkezett jelentősebb szerkezetátalakítások miatt bocsátottak el. Bár az integrált iránymutatások a tagállamoknak és az Uniónak szólnak, végrehajtásuknak
  és megvizsgálásuknak
  valamennyi nemzeti, regionális és helyi hatósággal partnerségben, illetve
  az adott szinten
  a parlamentek, a szociális partnerek és a civil társadalom képviselői szoros
  és aktív
  bevonásával kell történnie. |
| --- | --- |

(12)

Az integrált iránymutatásoknak kell képezniük azon országspecifikus ajánlások alapját, amelyeket a Tanács a tagállamokhoz intézhet. A tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk a REACT-EU forrásokat, amelyeket az (EU) 2020/2221 rendelet (33) hozott létre. A rendelet 2023-ig megerősítette a 2014–2020-as kohéziós politikai forrásokat, valamint a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapot (FEAD) és a jelenlegi ukrán válság miatt további fellépésekkel egészült ki: az Európában lévő menekültekre irányuló kohéziós fellépésről (CARE) (34) szóló rendelettel, valamint a közös rendelkezésekről szóló rendelet (35) ismételt – az Ukrajnát elhagyók uniós integrációjának felgyorsítása érdekében (36) a REACT-EU forrásokból származó előfinanszírozás növelése és egy új egységköltség megállapítása tekintetében történő – módosításával. Ezenfelül a 2021–2027-es programozási időszak vonatkozásában a tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk az (EU) 2021/1057 rendelettel (37) létrehozott Európai Szociális Alap Pluszt, az (EU) 2021/1058 rendelettel (38) létrehozott Európai Regionális Fejlesztési Alapot, az (EU) 2021/241 rendelettel (39) létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt és az egyéb uniós alapokat, beleértve az (EU) 2021/1056 rendelettel (40) létrehozott Igazságos Átmenet Alapot és az (EU) 2021/523 rendelettel (41) létrehozott InvestEU-t a 
  biztonságos
  ,
  fenntartható és színvonalas foglalkoztatás és
  a szociális beruházások
  ösztönzése, a szegénység és
  a társadalmi
  kirekesztés felszámolása,
  az akadálymentesség
  biztosítása
  , valamint a munkaerő tovább- és átképzési lehetőségei, a mindenki számára hozzáférhető egész életen át tartó tanulás és a magas szintű – többek között a digitális jártasság és készségek területén folytatott – oktatás és képzés előmozdítása céljából
  annak érdekében, hogy a munkaerőt felruházzák a zöldebb és körforgásosabb gazdasághoz szükséges készségekkel
  . A tagállamoknak emellett teljes mértékben ki kell használniuk az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló, az (EU) 2021/691 rendelettel (42) létrehozott Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot azon munkavállalók támogatása érdekében, akiket például a Covid19-világjárvány okán, illetve a globális
  tendenciáknak, az új globális pénzügyi és gazdasági válságnak
  , vagy a technológiai
  változásoknak
  és
  a
  környezeti
  kihívásoknak
  betudható társadalmi-gazdasági átalakulásokból adódóan bekövetkezett jelentősebb szerkezetátalakítások miatt bocsátottak el. Bár az integrált iránymutatások a tagállamoknak és az Uniónak szólnak, végrehajtásuknak
  és megvizsgálásuknak
  valamennyi nemzeti, regionális és helyi hatósággal partnerségben, illetve
  az adott szinten
  a parlamentek, a szociális partnerek és a civil társadalom képviselői szoros
  és aktív
  bevonásával kell történnie.

Módosítás 18

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 5 iránymutatás – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Tekintettel a foglalkoztatásra vonatkozóan 2030-ra kitűzött kiemelt uniós célra,
  a tagállamoknak aktívan elő kell mozdítaniuk a fenntartható szociális
  piacgazdaságot, valamint meg kell könnyíteniük és
  támogatniuk kell a minőségi munkahelyek megteremtésébe történő beruházásokat, kihasználva a digitális és zöld kettős átállásban rejlő potenciált
  is. Ennek érdekében csökkenteniük kell
  a 
  munkaerőfelvétel terén
  a 
  vállalkozások előtt álló akadályokat,
  ösztönözniük kell a 
  felelős
  vállalkozói tevékenységet és a valódi önfoglalkoztatást,
  továbbá
  különösen támogatniuk kell a kis- és középvállalkozások létrehozását és növekedését, többek között a finanszírozáshoz való hozzáférés révén. A tagállamoknak aktívan elő kell mozdítaniuk a szociális gazdaság fejlesztését és teljes potenciáljának kiaknázását, ösztönözniük kell a szociális innovációt és a szociális vállalkozásokat, valamint bátorítaniuk kell azokat az üzleti modelleket, amelyek helyi szinten minőségi munkalehetőségeket és társadalmi előnyöket teremtenek, különösen a körforgásos gazdaságban és
  azokon a területeken, amelyeket ágazati szakosodásuk miatt
  a zöld gazdaságra való
  átállás leginkább érint
  . | A tagállamoknak aktívan elő kell mozdítaniuk a 
  versenyképes, innovatív és
  fenntartható szociális
  piacgazdaságon alapuló teljes foglalkoztatottságot, valamint
  támogatniuk kell a minőségi munkahelyek megteremtésébe történő beruházásokat
  . A munkaerőpiaci hiányok előrejelzése érdekében a tagállamoknak intelligens, ambiciózus és inkluzív foglalkoztatáspolitikát kell végrehajtaniuk
  , kihasználva a digitális és zöld kettős átállásban rejlő potenciált
  és elérve a foglalkoztatásra vonatkozóan 2030-ra kitűzött kiemelt uniós célt.
   A 
  tagállamoknak támogatniuk kell
  a 
  vállalkozásokat a munkaerő-felvételben, és
  ösztönözniük kell a 
  szakképzést, a felelősségteljes
  vállalkozói tevékenységet és a valódi önfoglalkoztatást,
  többek között a nők, a fiatalok, az idősek és más hátrányos helyzetű csoportok körében.
  Különösen támogatniuk kell a kis- és középvállalkozások létrehozását és növekedését, többek között a finanszírozáshoz való hozzáférés
  , a kapacitásépítés és iránymutatás, valamint az új alkalmazottak felvételére és a meglévők megtartására irányuló célzott intézkedések
  révén. A tagállamoknak
  teljes mértékben végre kell hajtaniuk a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési tervet és az európai zöld megállapodást, és
  aktívan elő kell mozdítaniuk a szociális
  , zöld és digitális
  gazdaság fejlesztését és teljes potenciáljának kiaknázását, ösztönözniük kell a szociális innovációt és
  meg kell erősíteniük
  a szociális vállalkozásokat, valamint bátorítaniuk kell azokat az üzleti modelleket, amelyek helyi szinten
  fenntartható,
  minőségi munkalehetőségeket
  hoznak létre különösen a hátrányos helyzetű csoportok számára,
  és társadalmi előnyöket teremtenek, különösen a körforgásos gazdaságban és
  azokban az ágazatokban és területeken, ahol
  a zöld
  és digitális
  gazdaságra való
  átálláshoz több támogatásra van szükség
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Tekintettel a foglalkoztatásra vonatkozóan 2030-ra kitűzött kiemelt uniós célra,
  a tagállamoknak aktívan elő kell mozdítaniuk a fenntartható szociális
  piacgazdaságot, valamint meg kell könnyíteniük és
  támogatniuk kell a minőségi munkahelyek megteremtésébe történő beruházásokat, kihasználva a digitális és zöld kettős átállásban rejlő potenciált
  is. Ennek érdekében csökkenteniük kell
  a 
  munkaerőfelvétel terén
  a 
  vállalkozások előtt álló akadályokat,
  ösztönözniük kell a 
  felelős
  vállalkozói tevékenységet és a valódi önfoglalkoztatást,
  továbbá
  különösen támogatniuk kell a kis- és középvállalkozások létrehozását és növekedését, többek között a finanszírozáshoz való hozzáférés révén. A tagállamoknak aktívan elő kell mozdítaniuk a szociális gazdaság fejlesztését és teljes potenciáljának kiaknázását, ösztönözniük kell a szociális innovációt és a szociális vállalkozásokat, valamint bátorítaniuk kell azokat az üzleti modelleket, amelyek helyi szinten minőségi munkalehetőségeket és társadalmi előnyöket teremtenek, különösen a körforgásos gazdaságban és
  azokon a területeken, amelyeket ágazati szakosodásuk miatt
  a zöld gazdaságra való
  átállás leginkább érint
  .

A tagállamoknak aktívan elő kell mozdítaniuk a 
  versenyképes, innovatív és
  fenntartható szociális
  piacgazdaságon alapuló teljes foglalkoztatottságot, valamint
  támogatniuk kell a minőségi munkahelyek megteremtésébe történő beruházásokat
  . A munkaerőpiaci hiányok előrejelzése érdekében a tagállamoknak intelligens, ambiciózus és inkluzív foglalkoztatáspolitikát kell végrehajtaniuk
  , kihasználva a digitális és zöld kettős átállásban rejlő potenciált
  és elérve a foglalkoztatásra vonatkozóan 2030-ra kitűzött kiemelt uniós célt.
   A 
  tagállamoknak támogatniuk kell
  a 
  vállalkozásokat a munkaerő-felvételben, és
  ösztönözniük kell a 
  szakképzést, a felelősségteljes
  vállalkozói tevékenységet és a valódi önfoglalkoztatást,
  többek között a nők, a fiatalok, az idősek és más hátrányos helyzetű csoportok körében.
  Különösen támogatniuk kell a kis- és középvállalkozások létrehozását és növekedését, többek között a finanszírozáshoz való hozzáférés
  , a kapacitásépítés és iránymutatás, valamint az új alkalmazottak felvételére és a meglévők megtartására irányuló célzott intézkedések
  révén. A tagállamoknak
  teljes mértékben végre kell hajtaniuk a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési tervet és az európai zöld megállapodást, és
  aktívan elő kell mozdítaniuk a szociális
  , zöld és digitális
  gazdaság fejlesztését és teljes potenciáljának kiaknázását, ösztönözniük kell a szociális innovációt és
  meg kell erősíteniük
  a szociális vállalkozásokat, valamint bátorítaniuk kell azokat az üzleti modelleket, amelyek helyi szinten
  fenntartható,
  minőségi munkalehetőségeket
  hoznak létre különösen a hátrányos helyzetű csoportok számára,
  és társadalmi előnyöket teremtenek, különösen a körforgásos gazdaságban és
  azokban az ágazatokban és területeken, ahol
  a zöld
  és digitális
  gazdaságra való
  átálláshoz több támogatásra van szükség
  .

Módosítás 19

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 5 iránymutatás – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Covid19-válságot követően a jól megtervezett csökkentett munkaidős foglalkoztatási
  lehetőségek és hasonló intézkedések – adott esetben
  a 
  foglalkoztatás megőrzése mellett – várhatóan
  megkönnyítik és támogatják a szerkezetátalakítási folyamatokat
  is
  ,
  elősegítve
  a 
  gazdaság korszerűsítését
  , többek között a kapcsolódó készségfejlesztés révén. Jól megtervezett munkaerő-felvételt és átmenetet támogató ösztönzőket, valamint továbbképzési és átképzési intézkedéseket kell mérlegelni a munkahelyteremtés és az átállás
  támogatása
  ,
  továbbá
  a munkaerő- és szakemberhiány kezelése
  érdekében
  ,
  többek között
  a digitális és zöld kettős
  átállás
  , valamint
  Ukrajna
  orosz
  inváziója
  által kiváltott hatás
  figyelembevételével
  . | A Covid19-válságot követően a jól megtervezett csökkentett munkaidős foglalkoztatási
  rendszerek várhatóan segítenek megőrizni
  a 
  munkahelyeket, amennyire lehetséges, továbbá
  megkönnyítik és támogatják a szerkezetátalakítási folyamatokat,
  valamint segítik és felkészültebbé teszik a munkavállalókat
  a 
  fenntartható gazdaságra való átállás során
  , többek között a kapcsolódó készségfejlesztés révén. Jól megtervezett munkaerő-felvételt és átmenetet támogató ösztönzőket,
  egész életen át tartó tanulási lehetőségeket,
  valamint
  szakképzési,
  továbbképzési és átképzési intézkedéseket kell mérlegelni a munkahelyteremtés
  támogatása
  és az átállás
  kezelése
  , a munkaerő- és szakemberhiány kezelése
  és az arra való felkészülés
  ,
  az oktatás és a munkaerőpiac közötti szakadék áthidalása – figyelembe véve
  a 
  szükségszerű
  digitális és zöld kettős
  átállást –
  , valamint
  az ukrajnai
  orosz
  invázió és Európában a megélhetési költségek növekedése
  által kiváltott hatás
  mérséklése érdekében. A tagállamoknak ki kell igazítaniuk foglalkoztatáspolitikájukat, uniós szinten össze kell hangolniuk a válság idején a munkavállalókat és a munkaerőpiacokat védő ideiglenes intézkedésekkel kapcsolatos bevált gyakorlatok végrehajtását, és be kell vonniuk a szociális partnereket e tekintetben. Ezek az intézkedések magukban foglalhatják a bértámogatásokat, a jövedelemtámogatást és a munkanélküliségi rendszerek kiterjesztését, valamint a fizetett betegszabadság és gondozói szabadság kiterjesztését és a távmunkára vonatkozó megállapodásokat. A tagállamoknak támogatniuk kell az alapvető gazdasági ágazatok átalakítását az önellátás és a stratégiai autonómia biztosítása érdekében. A méltányos munkaerő-mobilitás elősegítése érdekében különös figyelmet kell fordítani az utazó munkavállalók jogainak és munkahelyeinek védelmére, a diplomák elismerésére, valamint a határokon átnyúló oktatási és csereprogramok megerősítésére. Az Európai Munkaügyi Hatóság fontos szerepet játszik, segítve a tagállamokat és a Bizottságot annak biztosításában, hogy a munkavállalói mobilitásra és a szociális biztonsági rendszerek koordinálására vonatkozó uniós szabályokat tisztességes, egyszerű és hatékony módon hajtsák végre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Covid19-válságot követően a jól megtervezett csökkentett munkaidős foglalkoztatási
  lehetőségek és hasonló intézkedések – adott esetben
  a 
  foglalkoztatás megőrzése mellett – várhatóan
  megkönnyítik és támogatják a szerkezetátalakítási folyamatokat
  is
  ,
  elősegítve
  a 
  gazdaság korszerűsítését
  , többek között a kapcsolódó készségfejlesztés révén. Jól megtervezett munkaerő-felvételt és átmenetet támogató ösztönzőket, valamint továbbképzési és átképzési intézkedéseket kell mérlegelni a munkahelyteremtés és az átállás
  támogatása
  ,
  továbbá
  a munkaerő- és szakemberhiány kezelése
  érdekében
  ,
  többek között
  a digitális és zöld kettős
  átállás
  , valamint
  Ukrajna
  orosz
  inváziója
  által kiváltott hatás
  figyelembevételével
  .

A Covid19-válságot követően a jól megtervezett csökkentett munkaidős foglalkoztatási
  rendszerek várhatóan segítenek megőrizni
  a 
  munkahelyeket, amennyire lehetséges, továbbá
  megkönnyítik és támogatják a szerkezetátalakítási folyamatokat,
  valamint segítik és felkészültebbé teszik a munkavállalókat
  a 
  fenntartható gazdaságra való átállás során
  , többek között a kapcsolódó készségfejlesztés révén. Jól megtervezett munkaerő-felvételt és átmenetet támogató ösztönzőket,
  egész életen át tartó tanulási lehetőségeket,
  valamint
  szakképzési,
  továbbképzési és átképzési intézkedéseket kell mérlegelni a munkahelyteremtés
  támogatása
  és az átállás
  kezelése
  , a munkaerő- és szakemberhiány kezelése
  és az arra való felkészülés
  ,
  az oktatás és a munkaerőpiac közötti szakadék áthidalása – figyelembe véve
  a 
  szükségszerű
  digitális és zöld kettős
  átállást –
  , valamint
  az ukrajnai
  orosz
  invázió és Európában a megélhetési költségek növekedése
  által kiváltott hatás
  mérséklése érdekében. A tagállamoknak ki kell igazítaniuk foglalkoztatáspolitikájukat, uniós szinten össze kell hangolniuk a válság idején a munkavállalókat és a munkaerőpiacokat védő ideiglenes intézkedésekkel kapcsolatos bevált gyakorlatok végrehajtását, és be kell vonniuk a szociális partnereket e tekintetben. Ezek az intézkedések magukban foglalhatják a bértámogatásokat, a jövedelemtámogatást és a munkanélküliségi rendszerek kiterjesztését, valamint a fizetett betegszabadság és gondozói szabadság kiterjesztését és a távmunkára vonatkozó megállapodásokat. A tagállamoknak támogatniuk kell az alapvető gazdasági ágazatok átalakítását az önellátás és a stratégiai autonómia biztosítása érdekében. A méltányos munkaerő-mobilitás elősegítése érdekében különös figyelmet kell fordítani az utazó munkavállalók jogainak és munkahelyeinek védelmére, a diplomák elismerésére, valamint a határokon átnyúló oktatási és csereprogramok megerősítésére. Az Európai Munkaügyi Hatóság fontos szerepet játszik, segítve a tagállamokat és a Bizottságot annak biztosításában, hogy a munkavállalói mobilitásra és a szociális biztonsági rendszerek koordinálására vonatkozó uniós szabályokat tisztességes, egyszerű és hatékony módon hajtsák végre.

Módosítás 20

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 5 iránymutatás – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az adóztatást a munkáról más,
  a foglalkoztatást és az inkluzív növekedést
  fokozottabban támogató
  , valamint az
  éghajlatpolitikai
  és környezetvédelmi
  célkitűzésekkel összhangban álló adóbevételi forrásokra
  kell
  áthelyezni
  ,
  figyelemmel az adórendszer újraelosztási hatására
  ,
  ugyanakkor megóvva
  a 
  megfelelő
  szociális
  védelmi
  és
  növekedésserkentő kiadásokhoz szükséges bevételeket
  . | A nemzeti adóztatásnak támogatnia kell
  a foglalkoztatást és az inkluzív növekedést
  , összhangban az EUSZ 3. cikkében meghatározott szakpolitikai célkitűzésekkel
  , valamint
  a fenntartható fejlődési célokkal, a Párizsi Megállapodással és
  az
  európai zöld megállapodás éghajlat-politikai
  és környezetvédelmi
  célkitűzéseivel. Az adóreformoknak figyelembe
  kell
  venniük az adórendszerre gyakorolt elosztási hatásukat
  ,
  és meg kell óvniuk azokat a bevételeket
  ,
  amelyek az állami beruházásokat – különös tekintettel
  a 
  minőségi közszolgáltatásokra –, a
  szociális
  védelmet
  és
  a fenntartható növekedést serkentő kiadásokat szolgálják
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az adóztatást a munkáról más,
  a foglalkoztatást és az inkluzív növekedést
  fokozottabban támogató
  , valamint az
  éghajlatpolitikai
  és környezetvédelmi
  célkitűzésekkel összhangban álló adóbevételi forrásokra
  kell
  áthelyezni
  ,
  figyelemmel az adórendszer újraelosztási hatására
  ,
  ugyanakkor megóvva
  a 
  megfelelő
  szociális
  védelmi
  és
  növekedésserkentő kiadásokhoz szükséges bevételeket
  .

A nemzeti adóztatásnak támogatnia kell
  a foglalkoztatást és az inkluzív növekedést
  , összhangban az EUSZ 3. cikkében meghatározott szakpolitikai célkitűzésekkel
  , valamint
  a fenntartható fejlődési célokkal, a Párizsi Megállapodással és
  az
  európai zöld megállapodás éghajlat-politikai
  és környezetvédelmi
  célkitűzéseivel. Az adóreformoknak figyelembe
  kell
  venniük az adórendszerre gyakorolt elosztási hatásukat
  ,
  és meg kell óvniuk azokat a bevételeket
  ,
  amelyek az állami beruházásokat – különös tekintettel
  a 
  minőségi közszolgáltatásokra –, a
  szociális
  védelmet
  és
  a fenntartható növekedést serkentő kiadásokat szolgálják
  .

Módosítás 21

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 5 iránymutatás – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamoknak – beleértve azokat is, ahol létezik jogszabályban meghatározott minimálbér –
  a bérmegállapítás érdekében
  ösztönözniük kell a kollektív tárgyalásokat és biztosítaniuk kell a szociális partnerek hatékony, átlátható és kiszámítható módon történő bevonását, lehetővé téve a bérek
  megfelelő reagáló képességét a termelékenységi
  fejleményekre, és előmozdítva a tisztességes életszínvonalat lehetővé tévő méltányos béreket, különös figyelmet fordítva
  ugyanakkor
  az
  alsó
  és
  középső
  jövedelmű csoportokra a felfelé irányuló társadalmi és gazdasági konvergencia megerősítése érdekében. A bérmegállapítási mechanizmusoknak figyelembe kell venniük a társadalmi-gazdasági körülményeket, ideértve a regionális és ágazati fejleményeket. A tagállamoknak és a szociális partnereknek – a nemzeti gyakorlatoknak és a szociális partnerek önrendelkezésének tiszteletben tartásával – biztosítaniuk kell, hogy minden munkavállalónak méltányos bére legyen azáltal, hogy közvetve vagy közvetlenül részesül a kollektív szerződések vagy a jogszabályban meghatározott megfelelő minimálbérek kínálta előnyökben, figyelembe véve ezeknek a versenyre, a munkahelyteremtésre és a dolgozói szegénységre gyakorolt hatását. | A dolgozói szegénység kezeléséhez továbbra is fontosak azok a szakpolitikák, amelyek célja a tisztességes életszínvonalat lehetővé tevő bérek biztosítása, többek között a hátrányos helyzetű csoportok számára.
   A tagállamoknak – beleértve azokat is, ahol létezik jogszabályban meghatározott minimálbér – ösztönözniük kell a 
  bérmegállapításra irányuló
  kollektív tárgyalásokat és biztosítaniuk kell a szociális partnerek hatékony, átlátható és kiszámítható módon történő bevonását, lehetővé téve
  , hogy
  a bérek
  megfelelően reagáljanak a termelékenységet érintő hosszú távú
  fejleményekre, és előmozdítva a 
  minden munkavállaló számára
  tisztességes életszínvonalat lehetővé tévő méltányos béreket, különös figyelmet fordítva az
  alacsony
  és
  közepes
  jövedelmű csoportokra
  és azok vásárlóerejére
  a felfelé irányuló társadalmi és gazdasági konvergencia megerősítése érdekében. A bérmegállapítási mechanizmusoknak figyelembe kell venniük a társadalmi-gazdasági körülményeket, ideértve a regionális és ágazati fejleményeket
  , például egy nemzeti szinten, valós áron megállapított áru- és szolgáltatáskosár vagy nemzeti referenciaértékek felhasználásával
  . A tagállamoknak és a szociális partnereknek – a nemzeti gyakorlatoknak és a szociális partnerek önrendelkezésének tiszteletben tartásával
  , a Szerződésekkel összhangban
   – biztosítaniuk kell, hogy minden munkavállalónak méltányos bére legyen azáltal, hogy közvetve vagy közvetlenül részesül a kollektív szerződések vagy a jogszabályban meghatározott megfelelő minimálbérek kínálta előnyökben, figyelembe véve ezeknek a versenyre, a munkahelyteremtésre
  , a nemek közötti egyenlőségre
  és a dolgozói szegénységre gyakorolt hatását.
  A jogszabályban meghatározott minimálbér megállapítására, valamint az eltérések és levonások lehetővé tételére vonatkozó tagállami hatáskör sérelme nélkül fontos elkerülni az eltérések és levonások széles körű alkalmazását, mivel ezek negatívan befolyásolhatják a bérek megfelelőségét. Biztosítani kell, hogy ezek az eltérések és levonások tiszteletben tartsák a megkülönböztetésmentesség és az arányosság elvét, és az Európai Unióban biztosítandó megfelelő minimálbérekről szóló irányelvvel

   (1a)

  összhangban jogszerű célt szolgáljanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak – beleértve azokat is, ahol létezik jogszabályban meghatározott minimálbér –
  a bérmegállapítás érdekében
  ösztönözniük kell a kollektív tárgyalásokat és biztosítaniuk kell a szociális partnerek hatékony, átlátható és kiszámítható módon történő bevonását, lehetővé téve a bérek
  megfelelő reagáló képességét a termelékenységi
  fejleményekre, és előmozdítva a tisztességes életszínvonalat lehetővé tévő méltányos béreket, különös figyelmet fordítva
  ugyanakkor
  az
  alsó
  és
  középső
  jövedelmű csoportokra a felfelé irányuló társadalmi és gazdasági konvergencia megerősítése érdekében. A bérmegállapítási mechanizmusoknak figyelembe kell venniük a társadalmi-gazdasági körülményeket, ideértve a regionális és ágazati fejleményeket. A tagállamoknak és a szociális partnereknek – a nemzeti gyakorlatoknak és a szociális partnerek önrendelkezésének tiszteletben tartásával – biztosítaniuk kell, hogy minden munkavállalónak méltányos bére legyen azáltal, hogy közvetve vagy közvetlenül részesül a kollektív szerződések vagy a jogszabályban meghatározott megfelelő minimálbérek kínálta előnyökben, figyelembe véve ezeknek a versenyre, a munkahelyteremtésre és a dolgozói szegénységre gyakorolt hatását.

A dolgozói szegénység kezeléséhez továbbra is fontosak azok a szakpolitikák, amelyek célja a tisztességes életszínvonalat lehetővé tevő bérek biztosítása, többek között a hátrányos helyzetű csoportok számára.
   A tagállamoknak – beleértve azokat is, ahol létezik jogszabályban meghatározott minimálbér – ösztönözniük kell a 
  bérmegállapításra irányuló
  kollektív tárgyalásokat és biztosítaniuk kell a szociális partnerek hatékony, átlátható és kiszámítható módon történő bevonását, lehetővé téve
  , hogy
  a bérek
  megfelelően reagáljanak a termelékenységet érintő hosszú távú
  fejleményekre, és előmozdítva a 
  minden munkavállaló számára
  tisztességes életszínvonalat lehetővé tévő méltányos béreket, különös figyelmet fordítva az
  alacsony
  és
  közepes
  jövedelmű csoportokra
  és azok vásárlóerejére
  a felfelé irányuló társadalmi és gazdasági konvergencia megerősítése érdekében. A bérmegállapítási mechanizmusoknak figyelembe kell venniük a társadalmi-gazdasági körülményeket, ideértve a regionális és ágazati fejleményeket
  , például egy nemzeti szinten, valós áron megállapított áru- és szolgáltatáskosár vagy nemzeti referenciaértékek felhasználásával
  . A tagállamoknak és a szociális partnereknek – a nemzeti gyakorlatoknak és a szociális partnerek önrendelkezésének tiszteletben tartásával
  , a Szerződésekkel összhangban
   – biztosítaniuk kell, hogy minden munkavállalónak méltányos bére legyen azáltal, hogy közvetve vagy közvetlenül részesül a kollektív szerződések vagy a jogszabályban meghatározott megfelelő minimálbérek kínálta előnyökben, figyelembe véve ezeknek a versenyre, a munkahelyteremtésre
  , a nemek közötti egyenlőségre
  és a dolgozói szegénységre gyakorolt hatását.
  A jogszabályban meghatározott minimálbér megállapítására, valamint az eltérések és levonások lehetővé tételére vonatkozó tagállami hatáskör sérelme nélkül fontos elkerülni az eltérések és levonások széles körű alkalmazását, mivel ezek negatívan befolyásolhatják a bérek megfelelőségét. Biztosítani kell, hogy ezek az eltérések és levonások tiszteletben tartsák a megkülönböztetésmentesség és az arányosság elvét, és az Európai Unióban biztosítandó megfelelő minimálbérekről szóló irányelvvel

   (1a)

  összhangban jogszerű célt szolgáljanak.

Módosítás 22

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 5 iránymutatás – 4 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az uniós alapok kedvezményezettjei tiszteletben tartják a szociális és munkavállalói jogokra, valamint az adózásra vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályokat. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a vállalkozásoknak a világjárvány és az ukrajnai orosz invázió gazdasági hatásai elleni küzdelem érdekében nyújtott állami pénzügyi támogatást ahhoz a feltételhez kössék, hogy a finanszírozást a munkavállalók javára használják fel, és hogy mindaddig, amíg ilyen támogatásban részesülnek, a kedvezményezett vállalkozások ne fizessenek jutalmat a vezetőségnek, ne fizessenek osztalékot, és ne kínáljanak részvény-visszavásárlási programokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az uniós alapok kedvezményezettjei tiszteletben tartják a szociális és munkavállalói jogokra, valamint az adózásra vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályokat. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a vállalkozásoknak a világjárvány és az ukrajnai orosz invázió gazdasági hatásai elleni küzdelem érdekében nyújtott állami pénzügyi támogatást ahhoz a feltételhez kössék, hogy a finanszírozást a munkavállalók javára használják fel, és hogy mindaddig, amíg ilyen támogatásban részesülnek, a kedvezményezett vállalkozások ne fizessenek jutalmat a vezetőségnek, ne fizessenek osztalékot, és ne kínáljanak részvény-visszavásárlási programokat.

Módosítás 23

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 6 iránymutatás – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Tekintettel a készségekre vonatkozóan 2030-ra kitűzött kiemelt uniós célra, a digitális és zöld kettős átállás, a demográfiai átalakulás és
  az Ukrajnában zajló háború
  kontextusában a tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a fenntarthatóságot, a termelékenységet, a foglalkoztathatóságot
  és
  a 
  humán tőkét
  , minden életszakaszban ösztönözve a készségek és kompetenciák elsajátítását, valamint megfelelve az aktuális és jövőbeli munkaerőpiaci szükségleteknek. A tagállamoknak továbbá adaptálniuk kell oktatási és képzési rendszereiket és
  beruházásokat
  kell
  tenniük
  ezekbe, hogy biztosítsák a magas szintű és inkluzív oktatást
  – beleértve
  a szakképzést és a képzést
  is
   –,
  valamint
  a digitális tanuláshoz és a nyelvtanuláshoz való hozzáférést (
  pl.
  többek között az
  ukrán menekültek
  esetében). A tagállamoknak
  – többek között
  a zöld és digitális kettős átállás
  előmozdítása érdekében –
  együtt kell működniük szociális partnerekkel, oktatási és képzési szolgáltatókkal, vállalkozásokkal és más érdekelt felekkel az oktatási és képzési rendszerek strukturális gyengeségeinek kezelése, valamint azok színvonalának és munkaerőpiaci relevanciájának javítása céljából, továbbá kezelniük kell a strukturális munkaerőhiányt és meg kell előzniük az újonnan kialakuló szakemberhiányt, különösen a REPowerEU tervhez kapcsolódó olyan tevékenységek vonatkozásában, mint például a megújuló energiaforrások hasznosítása
  vagy
  az
  épületfelújítások
  . Különös figyelmet kell fordítani a tanári szakma előtt álló kihívásokra, többek között a tanárok és oktatók digitális kompetenciáiba való beruházás révén. Az oktatási és képzési rendszereknek minden tanulót fel kell vértezniük kulcskompetenciákkal, többek között alapvető és digitális készségekkel, valamint transzverzális kompetenciákkal, hogy lefektessék a minden életszakaszban szükséges alkalmazkodóképesség és reziliencia alapjait. A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy
  fokozottan bocsássanak rendelkezésre
  egyéni képzési jogosultságokat, és
  pályamódosítások alkalmával
  biztosítsák azok átvihetőségét, adott esetben akár egyéni tanulási számlák alkalmazása és a képzések minőségének megbízható értékelőrendszere révén. A tagállamoknak ki kell aknázniuk a mikrotanúsítványokban rejlő lehetőségeket az egész életen át tartó tanulás és a foglalkoztathatóság támogatása érdekében.
  E rendszereknek mindenkit képessé kell tenniük arra
  ,
  hogy előre felmérhesse
  a 
  munkaerőpiaci igényeket
  és
  jobban alkalmazkodhasson azokhoz
  ,
  különösen folyamatos tovább-
  és
  átképzések, valamint integrált iránymutatás és tanácsadás nyújtása révén
  , a 
  mindenki szempontjából méltányos és igazságos átállás támogatása érdekében, erősítve
  a 
  társadalmi eredményeket, kezelve
  a 
  munkaerőpiaci hiányokat
  és a 
  strukturális munkaerőhiányt
  ,
  javítva a gazdaság sokkhatásokkal szembeni általános rezilienciáját
  ,
  és megkönnyítve az esetleges kiigazításokat
  . | Tekintettel a készségekre
  – különösen a digitális készségekre –
  vonatkozóan 2030-ra kitűzött kiemelt uniós célra, a digitális és zöld kettős átállás, a demográfiai átalakulás
  , az ukrajnai orosz invázió
  és
  a növekvő megélhetési költségek
  kontextusában a tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a 
  szociális jogokat, a
  fenntarthatóságot, a termelékenységet, a foglalkoztathatóságot
  , valamint
  a 
  munkavállalókra és az emberekre irányuló beruházásokat
  , minden életszakaszban ösztönözve a készségek és kompetenciák elsajátítását, valamint megfelelve az aktuális és jövőbeli munkaerőpiaci szükségleteknek. A tagállamoknak továbbá adaptálniuk
  és korszerűsíteniük
  kell oktatási és képzési rendszereiket és
  be
  kell
  ruházniuk
  ezekbe, hogy biztosítsák a magas szintű és inkluzív oktatást
  , beleértve különösen
  a szakképzést és a képzést
  , a vállalkozói ismereteket – többek között a szociális vállalkozás tekintetében
   –, a digitális tanuláshoz és a nyelvtanuláshoz való hozzáférést (
  például a menekültek,
  többek között az
  Ukrajnából érkezők
  esetében)
  , valamint az egész életen át tartó, formális és informális tanulást
  . A tagállamoknak a zöld és digitális kettős átállás
  további támogatása és felgyorsítása érdekében
  együtt kell működniük szociális partnerekkel,
  a regionális és helyi hatóságokkal, az
  oktatási és képzési szolgáltatókkal,
  a
  vállalkozásokkal és más érdekelt felekkel az oktatási és képzési rendszerek strukturális
  és újonnan felmerülő
  gyengeségeinek kezelése, valamint azok színvonalának és munkaerőpiaci relevanciájának javítása céljából, továbbá kezelniük kell a 
  meglévő
  strukturális munkaerőhiányt és
  a készségek elavulását, és
  meg kell előzniük az újonnan kialakuló szakemberhiányt, különösen a REPowerEU tervhez kapcsolódó olyan tevékenységek vonatkozásában, mint például a megújuló energiaforrások hasznosítása
  , az energiahatékonyság és az épületek mélyfelújítása. A tagállamoknak foglalkozniuk kell a munkaerőpiac és a készségek tekintetében strukturális hiányosságokkal küzdő ágazatok és régiók szükségleteivel, többek között annak érdekében, hogy egyidejűleg tegyék lehetővé a zöld, a technológiai és a digitális átállást. A tagállamoknak támogatniuk és ösztönözniük kell, hogy a vállalkozások beruházzanak alkalmazottaik készségeibe, és tisztességes munkavégzési és foglalkoztatási feltételeket biztosítsanak a szakképzett munkaerő vonzása érdekében. Ezenkívül a tagállamoknak
  az
  ESZA+ és más uniós programok és eszközök, például a Next Generation EU keretében rendelkezésre álló valamennyi forrást fel kell használniuk a fiatalok képzettségének javítására és a duális oktatási rendszerek előmozdítására
  . Különös figyelmet kell fordítani a tanári szakma előtt álló kihívásokra, többek között a tanárok és oktatók digitális kompetenciáiba
  , valamint az éghajlatváltozással és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos ismereteibe
  való beruházás révén. Az oktatási és képzési rendszereknek minden tanulót fel kell vértezniük kulcskompetenciákkal, többek között alapvető és digitális készségekkel, valamint transzverzális
  formális és informális
  kompetenciákkal,
  amilyen például a kommunikáció és a kritikai gondolkodás,
  hogy lefektessék a minden életszakaszban szükséges alkalmazkodóképesség és reziliencia alapjait
  , továbbá fel kell készíteniük a tanárokat ezen kompetenciák tanulóknak való átadására
  . A 
  tanulók fejlődésének és mobilitásának előmozdítása érdekében, tekintettel arra a 2030-as célkitűzésre, hogy a felnőttek képzésben való éves részvételét 60 %-ra kell növelni, a
  tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy
  nagyobb mértékben nyújtsanak
  egyéni képzési jogosultságokat, és
  pályamódosítás esetén
  biztosítsák azok átvihetőségét, adott esetben akár egyéni tanulási számlák alkalmazása és a képzések minőségének megbízható értékelőrendszere révén. A tagállamoknak ki kell aknázniuk a mikrotanúsítványokban rejlő lehetőségeket az egész életen át tartó tanulás és a foglalkoztathatóság támogatása érdekében.
  Egyidejűleg biztosítaniuk kell az oktatás humanista oldalának megőrzését
  ,
  illetve az egyének törekvéseinek tiszteletben tartását.
   A 
  mindenki szempontjából méltányos
  és
  igazságos átállás támogatása
  ,
  valamint a munkaerőpiaci igényekre való felkészülés
  és
  az azokhoz való jobb alkalmazkodás érdekében alapvető fontosságú
  ,
  hogy
  a 
  tagállamok javítsák a gazdaság általános rezilienciáját. Elő kell mozdítaniuk
  a 
  tisztességes munkakörülményeket és az esetleges kiigazításokat
  a 
  folyamatos továbbképzés
  és
  átképzés,
  a 
  szociális védelmi rendszerek és szolgáltatások megerősítése
  ,
  integrált iránymutatás és tanácsadás, valamint aktív munkaerőpiaci politikák révén
  ,
  a jövőbeli gazdasági sokkhatásokra is tekintettel
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Tekintettel a készségekre vonatkozóan 2030-ra kitűzött kiemelt uniós célra, a digitális és zöld kettős átállás, a demográfiai átalakulás és
  az Ukrajnában zajló háború
  kontextusában a tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a fenntarthatóságot, a termelékenységet, a foglalkoztathatóságot
  és
  a 
  humán tőkét
  , minden életszakaszban ösztönözve a készségek és kompetenciák elsajátítását, valamint megfelelve az aktuális és jövőbeli munkaerőpiaci szükségleteknek. A tagállamoknak továbbá adaptálniuk kell oktatási és képzési rendszereiket és
  beruházásokat
  kell
  tenniük
  ezekbe, hogy biztosítsák a magas szintű és inkluzív oktatást
  – beleértve
  a szakképzést és a képzést
  is
   –,
  valamint
  a digitális tanuláshoz és a nyelvtanuláshoz való hozzáférést (
  pl.
  többek között az
  ukrán menekültek
  esetében). A tagállamoknak
  – többek között
  a zöld és digitális kettős átállás
  előmozdítása érdekében –
  együtt kell működniük szociális partnerekkel, oktatási és képzési szolgáltatókkal, vállalkozásokkal és más érdekelt felekkel az oktatási és képzési rendszerek strukturális gyengeségeinek kezelése, valamint azok színvonalának és munkaerőpiaci relevanciájának javítása céljából, továbbá kezelniük kell a strukturális munkaerőhiányt és meg kell előzniük az újonnan kialakuló szakemberhiányt, különösen a REPowerEU tervhez kapcsolódó olyan tevékenységek vonatkozásában, mint például a megújuló energiaforrások hasznosítása
  vagy
  az
  épületfelújítások
  . Különös figyelmet kell fordítani a tanári szakma előtt álló kihívásokra, többek között a tanárok és oktatók digitális kompetenciáiba való beruházás révén. Az oktatási és képzési rendszereknek minden tanulót fel kell vértezniük kulcskompetenciákkal, többek között alapvető és digitális készségekkel, valamint transzverzális kompetenciákkal, hogy lefektessék a minden életszakaszban szükséges alkalmazkodóképesség és reziliencia alapjait. A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy
  fokozottan bocsássanak rendelkezésre
  egyéni képzési jogosultságokat, és
  pályamódosítások alkalmával
  biztosítsák azok átvihetőségét, adott esetben akár egyéni tanulási számlák alkalmazása és a képzések minőségének megbízható értékelőrendszere révén. A tagállamoknak ki kell aknázniuk a mikrotanúsítványokban rejlő lehetőségeket az egész életen át tartó tanulás és a foglalkoztathatóság támogatása érdekében.
  E rendszereknek mindenkit képessé kell tenniük arra
  ,
  hogy előre felmérhesse
  a 
  munkaerőpiaci igényeket
  és
  jobban alkalmazkodhasson azokhoz
  ,
  különösen folyamatos tovább-
  és
  átképzések, valamint integrált iránymutatás és tanácsadás nyújtása révén
  , a 
  mindenki szempontjából méltányos és igazságos átállás támogatása érdekében, erősítve
  a 
  társadalmi eredményeket, kezelve
  a 
  munkaerőpiaci hiányokat
  és a 
  strukturális munkaerőhiányt
  ,
  javítva a gazdaság sokkhatásokkal szembeni általános rezilienciáját
  ,
  és megkönnyítve az esetleges kiigazításokat
  .

Tekintettel a készségekre
  – különösen a digitális készségekre –
  vonatkozóan 2030-ra kitűzött kiemelt uniós célra, a digitális és zöld kettős átállás, a demográfiai átalakulás
  , az ukrajnai orosz invázió
  és
  a növekvő megélhetési költségek
  kontextusában a tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a 
  szociális jogokat, a
  fenntarthatóságot, a termelékenységet, a foglalkoztathatóságot
  , valamint
  a 
  munkavállalókra és az emberekre irányuló beruházásokat
  , minden életszakaszban ösztönözve a készségek és kompetenciák elsajátítását, valamint megfelelve az aktuális és jövőbeli munkaerőpiaci szükségleteknek. A tagállamoknak továbbá adaptálniuk
  és korszerűsíteniük
  kell oktatási és képzési rendszereiket és
  be
  kell
  ruházniuk
  ezekbe, hogy biztosítsák a magas szintű és inkluzív oktatást
  , beleértve különösen
  a szakképzést és a képzést
  , a vállalkozói ismereteket – többek között a szociális vállalkozás tekintetében
   –, a digitális tanuláshoz és a nyelvtanuláshoz való hozzáférést (
  például a menekültek,
  többek között az
  Ukrajnából érkezők
  esetében)
  , valamint az egész életen át tartó, formális és informális tanulást
  . A tagállamoknak a zöld és digitális kettős átállás
  további támogatása és felgyorsítása érdekében
  együtt kell működniük szociális partnerekkel,
  a regionális és helyi hatóságokkal, az
  oktatási és képzési szolgáltatókkal,
  a
  vállalkozásokkal és más érdekelt felekkel az oktatási és képzési rendszerek strukturális
  és újonnan felmerülő
  gyengeségeinek kezelése, valamint azok színvonalának és munkaerőpiaci relevanciájának javítása céljából, továbbá kezelniük kell a 
  meglévő
  strukturális munkaerőhiányt és
  a készségek elavulását, és
  meg kell előzniük az újonnan kialakuló szakemberhiányt, különösen a REPowerEU tervhez kapcsolódó olyan tevékenységek vonatkozásában, mint például a megújuló energiaforrások hasznosítása
  , az energiahatékonyság és az épületek mélyfelújítása. A tagállamoknak foglalkozniuk kell a munkaerőpiac és a készségek tekintetében strukturális hiányosságokkal küzdő ágazatok és régiók szükségleteivel, többek között annak érdekében, hogy egyidejűleg tegyék lehetővé a zöld, a technológiai és a digitális átállást. A tagállamoknak támogatniuk és ösztönözniük kell, hogy a vállalkozások beruházzanak alkalmazottaik készségeibe, és tisztességes munkavégzési és foglalkoztatási feltételeket biztosítsanak a szakképzett munkaerő vonzása érdekében. Ezenkívül a tagállamoknak
  az
  ESZA+ és más uniós programok és eszközök, például a Next Generation EU keretében rendelkezésre álló valamennyi forrást fel kell használniuk a fiatalok képzettségének javítására és a duális oktatási rendszerek előmozdítására
  . Különös figyelmet kell fordítani a tanári szakma előtt álló kihívásokra, többek között a tanárok és oktatók digitális kompetenciáiba
  , valamint az éghajlatváltozással és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos ismereteibe
  való beruházás révén. Az oktatási és képzési rendszereknek minden tanulót fel kell vértezniük kulcskompetenciákkal, többek között alapvető és digitális készségekkel, valamint transzverzális
  formális és informális
  kompetenciákkal,
  amilyen például a kommunikáció és a kritikai gondolkodás,
  hogy lefektessék a minden életszakaszban szükséges alkalmazkodóképesség és reziliencia alapjait
  , továbbá fel kell készíteniük a tanárokat ezen kompetenciák tanulóknak való átadására
  . A 
  tanulók fejlődésének és mobilitásának előmozdítása érdekében, tekintettel arra a 2030-as célkitűzésre, hogy a felnőttek képzésben való éves részvételét 60 %-ra kell növelni, a
  tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy
  nagyobb mértékben nyújtsanak
  egyéni képzési jogosultságokat, és
  pályamódosítás esetén
  biztosítsák azok átvihetőségét, adott esetben akár egyéni tanulási számlák alkalmazása és a képzések minőségének megbízható értékelőrendszere révén. A tagállamoknak ki kell aknázniuk a mikrotanúsítványokban rejlő lehetőségeket az egész életen át tartó tanulás és a foglalkoztathatóság támogatása érdekében.
  Egyidejűleg biztosítaniuk kell az oktatás humanista oldalának megőrzését
  ,
  illetve az egyének törekvéseinek tiszteletben tartását.
   A 
  mindenki szempontjából méltányos
  és
  igazságos átállás támogatása
  ,
  valamint a munkaerőpiaci igényekre való felkészülés
  és
  az azokhoz való jobb alkalmazkodás érdekében alapvető fontosságú
  ,
  hogy
  a 
  tagállamok javítsák a gazdaság általános rezilienciáját. Elő kell mozdítaniuk
  a 
  tisztességes munkakörülményeket és az esetleges kiigazításokat
  a 
  folyamatos továbbképzés
  és
  átképzés,
  a 
  szociális védelmi rendszerek és szolgáltatások megerősítése
  ,
  integrált iránymutatás és tanácsadás, valamint aktív munkaerőpiaci politikák révén
  ,
  a jövőbeli gazdasági sokkhatásokra is tekintettel
  .

Módosítás 24

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 6 iránymutatás – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamoknak az oktatási és képzési rendszereken belüli egyenlőtlenségek
  kezelése
  révén ösztönözniük kell az esélyegyenlőséget mindenki számára. Az európai gyermekgaranciával összhangban különösen biztosítani kell a gyermekek számára a színvonalas koragyermekkori neveléshez és gondozáshoz való hozzáférést. A tagállamoknak növelniük kell a képzettség általános szintjét, csökkenteniük kell a korai iskolaelhagyók számát, támogatniuk kell a 
  távoli területekről
  származó gyermekek
  oktatásba
  való
  bejutását
  , növelniük kell a szakképzés vonzerejét és a felsőoktatáshoz való hozzáférést és az ilyen tanulmányok sikeres befejezését, színvonalas gyakornoki programok és tanulószerződéses gyakorlati képzések révén meg kell könnyíteniük a fiatalok számára az oktatásból a foglalkoztatásba való átmenetet, valamint növelniük kell a felnőttek részvételét a folyamatos tanulásban, különösen a hátrányos hátterű és a legkevésbé képzett tanulók körében. Figyelembe véve a digitális, zöld és elöregedő társadalmak új követelményeit, a tagállamoknak meg kell erősíteniük a szakképzési rendszereikben a munkaalapú tanulást, többek között
  minőségi
  , hatékony tanulószerződéses gyakorlati képzések révén, valamint növelniük kell a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területén végzett személyek – különösen
  a
  nők – arányát mind a szakképzésben, mind a felsőoktatásban. A tagállamoknak fokozniuk kell továbbá a felsőoktatás és adott esetben a kutatás munkaerőpiaci relevanciáját; javítaniuk kell a készségek nyomon követését és előrejelzését; láthatóbbá kell tenniük a készségeket és
  összehasonlíthatóbbá
  a 
  képesítéseket
  , beleértve a más országokban szerzett képesítéseket is; valamint növelniük kell a formális oktatáson és képzésen kívül megszerzett készségek és kompetenciák elismerésének és érvényesítésének lehetőségeit. Fejleszteniük és
  növelniük
  kell a 
  rugalmas folyamatos
  szakképzések kínálatát és kihasználtságát. A tagállamoknak támogatniuk kell az alacsony képzettségű felnőtteket
  is hosszú távú foglalkoztathatóságuk fenntartásában vagy fejlesztésében
  azáltal, hogy a kompetenciafejlesztési pályákról szóló ajánlás végrehajtásarévén javítják a színvonalas tanulási lehetőségekhez való hozzáférést és azok kihasználtságát, beleértve a készségek felmérését, a munkaerőpiaci lehetőségekhez igazodó oktatási és képzési kínálatot,
  valamint
  a 
  megszerzett készségek érvényesítését
  és
  elismerését
  . | A tagállamoknak az oktatási és képzési rendszereken belüli egyenlőtlenségek
  felszámolása
  révén ösztönözniük kell az esélyegyenlőséget mindenki számára. Az európai gyermekgaranciával
  és a barcelonai célokkal
  összhangban különösen biztosítani kell a gyermekek számára a színvonalas koragyermekkori neveléshez és gondozáshoz való
  egyenlő
  hozzáférést. A tagállamoknak növelniük kell a képzettség általános szintjét, csökkenteniük kell a korai iskolaelhagyók számát, támogatniuk kell a 
  hátrányos helyzetű csoportokból és régiókból
  származó gyermekek
  oktatáshoz
  való
  hozzáférését
  , növelniük kell a szakképzés vonzerejét és a felsőoktatáshoz való hozzáférést
  , elő kell mozdítaniuk a felsőoktatáshoz való hozzáférést
  és az ilyen tanulmányok sikeres befejezését, színvonalas
  és inkluzív fizetett
  gyakornoki programok és tanulószerződéses gyakorlati képzések révén meg kell könnyíteniük a fiatalok számára az oktatásból a foglalkoztatásba való átmenetet, valamint növelniük kell a felnőttek részvételét a folyamatos tanulásban, különösen a hátrányos hátterű és a legkevésbé képzett tanulók körében. Figyelembe véve a digitális, zöld és elöregedő társadalmak új követelményeit, a tagállamoknak meg kell erősíteniük a szakképzési rendszereikben a munkaalapú tanulást, többek között
  színvonalas
  , hatékony
  és inkluzív fizetett
  tanulószerződéses gyakorlati képzések révén, valamint
  biztosítaniuk kell az egész életen át tartó tanulásba való folyamatos beruházást és
  növelniük kell a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területén végzett személyek – különösen nők – arányát mind a szakképzésben, mind a felsőoktatásban. A tagállamoknak fokozniuk kell továbbá a felsőoktatás és adott esetben a kutatás munkaerőpiaci relevanciáját;
  erősíteniük kell a duális képzést és
  javítaniuk kell a készségek nyomon követését és előrejelzését; láthatóbbá kell tenniük a készségeket és
  egyszerűbbé kell tenniük
  a 
  képesítések összehasonlítását és elismerését
  , beleértve a más országokban szerzett képesítéseket is; valamint növelniük kell a formális oktatáson és képzésen kívül megszerzett készségek és kompetenciák elismerésének és érvényesítésének lehetőségeit
  ,


  a harmadik országbeli állampolgárok esetében is
  . Fejleszteniük és
  bővíteniük
  kell a 
  rugalmasabb és inkluzívabb
  szakképzések
  folyamatos
  kínálatát és kihasználtságát. A tagállamoknak támogatniuk kell
  a munkahelyteremtést és be kell ruházniuk a szociális védelmi rendszerekbe, többek között a fogyatékossággal élő személyek, valamint a továbbképzési és átképzési nehézségekkel küzdő munkavállalók érdekében, továbbá támogatniuk kell
  az alacsony képzettségű felnőtteket
  abban, hogy beléphessenek a munkaerőpiacra és stabil, jó minőségű munkahelyekhez jussanak. Ebben az összefüggésben fontos fenntartani, illetve fejleszteni az alacsony képzettségű felnőttek hosszú távú foglalkoztathatóságát
  azáltal, hogy a kompetenciafejlesztési pályákról szóló ajánlás végrehajtása révén javítják a színvonalas tanulási lehetőségekhez való hozzáférést és azok kihasználtságát, beleértve a készségek felmérését
  és
  a munkaerőpiaci lehetőségekhez igazodó oktatási és képzési kínálatot
  . A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) vonatkozó egyezményeivel összhangban elő kell mozdítani a szakmai célú fizetett tanulmányi szabadsághoz való jogot
  ,
  amely lehetővé teszi a munkavállalók számára, hogy munkaidőben vegyenek részt képzési programokon. A tagállamoknak meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket a távoktatáshoz és -képzéshez való univerzális, hatékony és egyenlő hozzáférés előmozdítása érdekében, teljes mértékben figyelembe véve a fogyatékossággal élő személyek, a távoli területeken élő személyek és a szülők, különösen az egyedülálló szülők igényeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak az oktatási és képzési rendszereken belüli egyenlőtlenségek
  kezelése
  révén ösztönözniük kell az esélyegyenlőséget mindenki számára. Az európai gyermekgaranciával összhangban különösen biztosítani kell a gyermekek számára a színvonalas koragyermekkori neveléshez és gondozáshoz való hozzáférést. A tagállamoknak növelniük kell a képzettség általános szintjét, csökkenteniük kell a korai iskolaelhagyók számát, támogatniuk kell a 
  távoli területekről
  származó gyermekek
  oktatásba
  való
  bejutását
  , növelniük kell a szakképzés vonzerejét és a felsőoktatáshoz való hozzáférést és az ilyen tanulmányok sikeres befejezését, színvonalas gyakornoki programok és tanulószerződéses gyakorlati képzések révén meg kell könnyíteniük a fiatalok számára az oktatásból a foglalkoztatásba való átmenetet, valamint növelniük kell a felnőttek részvételét a folyamatos tanulásban, különösen a hátrányos hátterű és a legkevésbé képzett tanulók körében. Figyelembe véve a digitális, zöld és elöregedő társadalmak új követelményeit, a tagállamoknak meg kell erősíteniük a szakképzési rendszereikben a munkaalapú tanulást, többek között
  minőségi
  , hatékony tanulószerződéses gyakorlati képzések révén, valamint növelniük kell a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területén végzett személyek – különösen
  a
  nők – arányát mind a szakképzésben, mind a felsőoktatásban. A tagállamoknak fokozniuk kell továbbá a felsőoktatás és adott esetben a kutatás munkaerőpiaci relevanciáját; javítaniuk kell a készségek nyomon követését és előrejelzését; láthatóbbá kell tenniük a készségeket és
  összehasonlíthatóbbá
  a 
  képesítéseket
  , beleértve a más országokban szerzett képesítéseket is; valamint növelniük kell a formális oktatáson és képzésen kívül megszerzett készségek és kompetenciák elismerésének és érvényesítésének lehetőségeit. Fejleszteniük és
  növelniük
  kell a 
  rugalmas folyamatos
  szakképzések kínálatát és kihasználtságát. A tagállamoknak támogatniuk kell az alacsony képzettségű felnőtteket
  is hosszú távú foglalkoztathatóságuk fenntartásában vagy fejlesztésében
  azáltal, hogy a kompetenciafejlesztési pályákról szóló ajánlás végrehajtásarévén javítják a színvonalas tanulási lehetőségekhez való hozzáférést és azok kihasználtságát, beleértve a készségek felmérését, a munkaerőpiaci lehetőségekhez igazodó oktatási és képzési kínálatot,
  valamint
  a 
  megszerzett készségek érvényesítését
  és
  elismerését
  .

A tagállamoknak az oktatási és képzési rendszereken belüli egyenlőtlenségek
  felszámolása
  révén ösztönözniük kell az esélyegyenlőséget mindenki számára. Az európai gyermekgaranciával
  és a barcelonai célokkal
  összhangban különösen biztosítani kell a gyermekek számára a színvonalas koragyermekkori neveléshez és gondozáshoz való
  egyenlő
  hozzáférést. A tagállamoknak növelniük kell a képzettség általános szintjét, csökkenteniük kell a korai iskolaelhagyók számát, támogatniuk kell a 
  hátrányos helyzetű csoportokból és régiókból
  származó gyermekek
  oktatáshoz
  való
  hozzáférését
  , növelniük kell a szakképzés vonzerejét és a felsőoktatáshoz való hozzáférést
  , elő kell mozdítaniuk a felsőoktatáshoz való hozzáférést
  és az ilyen tanulmányok sikeres befejezését, színvonalas
  és inkluzív fizetett
  gyakornoki programok és tanulószerződéses gyakorlati képzések révén meg kell könnyíteniük a fiatalok számára az oktatásból a foglalkoztatásba való átmenetet, valamint növelniük kell a felnőttek részvételét a folyamatos tanulásban, különösen a hátrányos hátterű és a legkevésbé képzett tanulók körében. Figyelembe véve a digitális, zöld és elöregedő társadalmak új követelményeit, a tagállamoknak meg kell erősíteniük a szakképzési rendszereikben a munkaalapú tanulást, többek között
  színvonalas
  , hatékony
  és inkluzív fizetett
  tanulószerződéses gyakorlati képzések révén, valamint
  biztosítaniuk kell az egész életen át tartó tanulásba való folyamatos beruházást és
  növelniük kell a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területén végzett személyek – különösen nők – arányát mind a szakképzésben, mind a felsőoktatásban. A tagállamoknak fokozniuk kell továbbá a felsőoktatás és adott esetben a kutatás munkaerőpiaci relevanciáját;
  erősíteniük kell a duális képzést és
  javítaniuk kell a készségek nyomon követését és előrejelzését; láthatóbbá kell tenniük a készségeket és
  egyszerűbbé kell tenniük
  a 
  képesítések összehasonlítását és elismerését
  , beleértve a más országokban szerzett képesítéseket is; valamint növelniük kell a formális oktatáson és képzésen kívül megszerzett készségek és kompetenciák elismerésének és érvényesítésének lehetőségeit
  ,


  a harmadik országbeli állampolgárok esetében is
  . Fejleszteniük és
  bővíteniük
  kell a 
  rugalmasabb és inkluzívabb
  szakképzések
  folyamatos
  kínálatát és kihasználtságát. A tagállamoknak támogatniuk kell
  a munkahelyteremtést és be kell ruházniuk a szociális védelmi rendszerekbe, többek között a fogyatékossággal élő személyek, valamint a továbbképzési és átképzési nehézségekkel küzdő munkavállalók érdekében, továbbá támogatniuk kell
  az alacsony képzettségű felnőtteket
  abban, hogy beléphessenek a munkaerőpiacra és stabil, jó minőségű munkahelyekhez jussanak. Ebben az összefüggésben fontos fenntartani, illetve fejleszteni az alacsony képzettségű felnőttek hosszú távú foglalkoztathatóságát
  azáltal, hogy a kompetenciafejlesztési pályákról szóló ajánlás végrehajtása révén javítják a színvonalas tanulási lehetőségekhez való hozzáférést és azok kihasználtságát, beleértve a készségek felmérését
  és
  a munkaerőpiaci lehetőségekhez igazodó oktatási és képzési kínálatot
  . A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) vonatkozó egyezményeivel összhangban elő kell mozdítani a szakmai célú fizetett tanulmányi szabadsághoz való jogot
  ,
  amely lehetővé teszi a munkavállalók számára, hogy munkaidőben vegyenek részt képzési programokon. A tagállamoknak meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket a távoktatáshoz és -képzéshez való univerzális, hatékony és egyenlő hozzáférés előmozdítása érdekében, teljes mértékben figyelembe véve a fogyatékossággal élő személyek, a távoli területeken élő személyek és a szülők, különösen az egyedülálló szülők igényeit.

Módosítás 25

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 6 iránymutatás – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamoknak a munkanélküli és inaktív személyek számára hatékony, időszerű, összehangolt és személyre szabott segítséget kell nyújtaniuk, amely munkakeresési, képzési és átképzési támogatáson, valamint egyéb támogatási szolgáltatásokhoz való hozzáférésen alapul, különös figyelmet fordítva a 
  kiszolgáltatott
  csoportokra,
  valamint
  a zöld és digitális kettős
  átállás által különösen érintett személyekre
  . A tartós és strukturális munkanélküliség jelentős csökkentése
  és megelőzése érdekében olyan átfogó stratégiákat kell követni minél hamarabb
  ,
  de legkésőbb 18 munkanélküliként eltöltött
  hónap után, amelyek magukban foglalják a munkanélküli személyek mélyreható egyéni értékelését is. Továbbra is
  foglalkozni
  kell az ifjúsági munkanélküliséggel és a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) kérdésével a korai iskolaelhagyás megelőzése és az iskolából a munkába való átmenet strukturális javítása révén, többek között a megerősített ifjúsági garancia teljes körű
  végrehajtásával
  , ami a világjárvány utáni helyreállítás
  összefüggésében
  várhatóan
  jelentős támogatást nyújt
  a színvonalas ifjúsági
  foglalkoztatási lehetőségek terén
  . Emellett, valamint az ifjúság európai éve (2022) fényében a tagállamoknak fokozniuk kell erőfeszítéseiket
  , különösen
  annak hangsúlyozása érdekében, hogy a zöld és digitális kettős átállás hogyan kínál egyrészt megújult perspektívát a jövőre nézve, másrészt lehetőségeket a világjárvány fiatalokra gyakorolt negatív hatásainak ellensúlyozására. | A tagállamoknak a munkanélküli és inaktív
  , munkaképes korú – különösen a hosszú ideje munkanélküli –
  személyek számára hatékony, időszerű, összehangolt és személyre szabott segítséget kell nyújtaniuk
  munkaerőpiaci kilátásaik javításai érdekében
  , amely munkakeresési, képzési és átképzési támogatáson, valamint egyéb támogatási szolgáltatásokhoz való hozzáférésen alapul,
  többek között az egészségügy és a lakhatás területén,
  különös figyelmet fordítva a 
  hátrányos helyzetű
  csoportokra
  és személyekre
  ,
  akiknek kiemelt támogatásra van szükségük
  a zöld és digitális kettős
  átállásra való felkészüléshez
  . A tartós és strukturális munkanélküliség jelentős csökkentése
  érdekében minél hamarabb, de legkésőbb 18 munkanélküliségben eltöltött hónap után
  ,
  az újonnan munkanélkülivé váló személyek esetében pedig – a tartós munkanélküliség kockázatának megelőzése érdekében – legkésőbb 8
  hónap után
  olyan átfogó stratégiákat kell végrehajtani
  , amelyek magukban foglalják a munkanélküli személyek mélyreható egyéni értékelését is
  , kiemelt figyelmet fordítva a fogyatékossággal élő személyekre és más hátrányos helyzetű csoportokra. A tagállamoknak – a szociális partnerek bevonásával – elő kell segíteniük a foglalkozásváltást, amelyet az ESZA+, az Igazságos Átmenet Alap, valamint a RePowerEU és hasonló kezdeményezések támogatnak
  . Továbbra is
  kiemelten
  kell
  foglalkozni
  az ifjúsági munkanélküliséggel
  , a fiatalok bizonytalan foglalkoztatásával
  és a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) kérdésével a korai iskolaelhagyás megelőzése
  – beleértve a fizetett, inkluzív tanulószerződéses gyakorlati képzéseket is –
  és az iskolából a munkába való átmenet strukturális javítása révén, többek között a megerősített ifjúsági garancia teljes körű
  és hatékony végrehajtása, valamint a vonatkozó uniós finanszírozás – például az ESZA+ és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz – felhasználása révén
  , ami a világjárvány utáni helyreállítás
  során
  várhatóan
  támogatja majd
  a színvonalas ifjúsági
  foglalkoztatást. A tagállamoknak ezenkívül tisztességes munkakörülményeket és szociális védelemhez való hozzáférést kell biztosítaniuk a gyakornoki programok, a szakmai gyakorlatok és a tanulószerződéses gyakorlati képzések résztvevői számára
  . Emellett, valamint az ifjúság európai éve (2022) fényében a tagállamoknak fokozniuk kell erőfeszítéseiket annak hangsúlyozása érdekében, hogy a zöld és digitális kettős átállás hogyan kínál egyrészt megújult perspektívát a jövőre nézve, másrészt lehetőségeket a világjárvány fiatalokra gyakorolt negatív hatásainak ellensúlyozására.
  A tagállamoknak fontolóra kell venniük egy ifjúsági záradék bevezetését, amely értékeli az új kezdeményezéseknek az ifjúságra gyakorolt hatását a különböző szakpolitikai területeken. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak a munkanélküli és inaktív személyek számára hatékony, időszerű, összehangolt és személyre szabott segítséget kell nyújtaniuk, amely munkakeresési, képzési és átképzési támogatáson, valamint egyéb támogatási szolgáltatásokhoz való hozzáférésen alapul, különös figyelmet fordítva a 
  kiszolgáltatott
  csoportokra,
  valamint
  a zöld és digitális kettős
  átállás által különösen érintett személyekre
  . A tartós és strukturális munkanélküliség jelentős csökkentése
  és megelőzése érdekében olyan átfogó stratégiákat kell követni minél hamarabb
  ,
  de legkésőbb 18 munkanélküliként eltöltött
  hónap után, amelyek magukban foglalják a munkanélküli személyek mélyreható egyéni értékelését is. Továbbra is
  foglalkozni
  kell az ifjúsági munkanélküliséggel és a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) kérdésével a korai iskolaelhagyás megelőzése és az iskolából a munkába való átmenet strukturális javítása révén, többek között a megerősített ifjúsági garancia teljes körű
  végrehajtásával
  , ami a világjárvány utáni helyreállítás
  összefüggésében
  várhatóan
  jelentős támogatást nyújt
  a színvonalas ifjúsági
  foglalkoztatási lehetőségek terén
  . Emellett, valamint az ifjúság európai éve (2022) fényében a tagállamoknak fokozniuk kell erőfeszítéseiket
  , különösen
  annak hangsúlyozása érdekében, hogy a zöld és digitális kettős átállás hogyan kínál egyrészt megújult perspektívát a jövőre nézve, másrészt lehetőségeket a világjárvány fiatalokra gyakorolt negatív hatásainak ellensúlyozására.

A tagállamoknak a munkanélküli és inaktív
  , munkaképes korú – különösen a hosszú ideje munkanélküli –
  személyek számára hatékony, időszerű, összehangolt és személyre szabott segítséget kell nyújtaniuk
  munkaerőpiaci kilátásaik javításai érdekében
  , amely munkakeresési, képzési és átképzési támogatáson, valamint egyéb támogatási szolgáltatásokhoz való hozzáférésen alapul,
  többek között az egészségügy és a lakhatás területén,
  különös figyelmet fordítva a 
  hátrányos helyzetű
  csoportokra
  és személyekre
  ,
  akiknek kiemelt támogatásra van szükségük
  a zöld és digitális kettős
  átállásra való felkészüléshez
  . A tartós és strukturális munkanélküliség jelentős csökkentése
  érdekében minél hamarabb, de legkésőbb 18 munkanélküliségben eltöltött hónap után
  ,
  az újonnan munkanélkülivé váló személyek esetében pedig – a tartós munkanélküliség kockázatának megelőzése érdekében – legkésőbb 8
  hónap után
  olyan átfogó stratégiákat kell végrehajtani
  , amelyek magukban foglalják a munkanélküli személyek mélyreható egyéni értékelését is
  , kiemelt figyelmet fordítva a fogyatékossággal élő személyekre és más hátrányos helyzetű csoportokra. A tagállamoknak – a szociális partnerek bevonásával – elő kell segíteniük a foglalkozásváltást, amelyet az ESZA+, az Igazságos Átmenet Alap, valamint a RePowerEU és hasonló kezdeményezések támogatnak
  . Továbbra is
  kiemelten
  kell
  foglalkozni
  az ifjúsági munkanélküliséggel
  , a fiatalok bizonytalan foglalkoztatásával
  és a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) kérdésével a korai iskolaelhagyás megelőzése
  – beleértve a fizetett, inkluzív tanulószerződéses gyakorlati képzéseket is –
  és az iskolából a munkába való átmenet strukturális javítása révén, többek között a megerősített ifjúsági garancia teljes körű
  és hatékony végrehajtása, valamint a vonatkozó uniós finanszírozás – például az ESZA+ és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz – felhasználása révén
  , ami a világjárvány utáni helyreállítás
  során
  várhatóan
  támogatja majd
  a színvonalas ifjúsági
  foglalkoztatást. A tagállamoknak ezenkívül tisztességes munkakörülményeket és szociális védelemhez való hozzáférést kell biztosítaniuk a gyakornoki programok, a szakmai gyakorlatok és a tanulószerződéses gyakorlati képzések résztvevői számára
  . Emellett, valamint az ifjúság európai éve (2022) fényében a tagállamoknak fokozniuk kell erőfeszítéseiket annak hangsúlyozása érdekében, hogy a zöld és digitális kettős átállás hogyan kínál egyrészt megújult perspektívát a jövőre nézve, másrészt lehetőségeket a világjárvány fiatalokra gyakorolt negatív hatásainak ellensúlyozására.
  A tagállamoknak fontolóra kell venniük egy ifjúsági záradék bevezetését, amely értékeli az új kezdeményezéseknek az ifjúságra gyakorolt hatását a különböző szakpolitikai területeken.

Módosítás 26

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 6 iránymutatás – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy felszámolják a munkaerőpiaci részvétel előtt álló akadályokat és visszatartó tényezőket, és hogy ösztönzőket nyújtsanak a 
  munkaerőpiacon
  való
  részvételhez
  ,
  különösen az alacsony jövedelműek
  , a 
  második keresők
  és a munkaerőpiacról leginkább kiszorult személyek, többek között a migráns háttérrel rendelkezők és a marginalizált romák számára. Tekintettel az egyes foglalkozásokban és ágazatokban tapasztalható jelentős munkaerőhiányra, a tagállamoknak hozzá kell járulniuk a munkaerő-kínálat bővítéséhez, különösen a 
  megfelelő
  bérek és
  a tisztességes
  munkafeltételek, valamint a hatékony aktív munkaerőpiaci politikák előmozdítása révén. A tagállamoknak ezenfelül támogatniuk kell az
  adaptált
  munkakörnyezetet a fogyatékossággal élő személyek számára, többek között célzott pénzügyi
  támogatással
  és
  olyan szolgáltatásokkal
  , amelyek képessé teszik őket a munkaerőpiacon és a társadalomban való részvételre. | A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy felszámolják a munkaerőpiaci részvétel előtt álló akadályokat és visszatartó tényezőket, és hogy ösztönzőket nyújtsanak a 
  munkaerőpiacra
  való
  belépéshez
  ,
  illetve a munkaerőpiaci részvételhez
  ,
  különösen
  a 
  hátrányos helyzetű csoportok
  és a munkaerőpiacról leginkább kiszorult személyek, többek között a 
  fogyatékossággal élők, a
  migráns háttérrel rendelkezők és a marginalizált romák számára. Tekintettel az egyes foglalkozásokban és ágazatokban tapasztalható jelentős munkaerőhiányra, a tagállamoknak hozzá kell járulniuk a munkaerő-kínálat bővítéséhez, különösen a 
  tisztességes
  bérek és munkafeltételek, valamint a hatékony aktív munkaerőpiaci politikák előmozdítása révén. A tagállamoknak ezenfelül támogatniuk kell az
  akadálymentes
  munkakörnyezetet a fogyatékossággal élő személyek számára,
  valamint az észszerű alkalmazkodás munkahelyi biztosítását,
  többek között
  olyan
  célzott pénzügyi
  támogatás, termékek, szolgáltatások
  és
  környezet révén
  , amelyek képessé teszik őket a munkaerőpiacon és a társadalomban való részvételre.
  A szabályozott távmunka és az új technológiák lehetőségeket kínálhatnak, különösen a hátrányos helyzetű csoportok számára, amennyiben rendelkezésre áll a szükséges, mindenki számára megfizethető és hozzáférhető digitális infrastruktúra. A távmunka azonban nem mentesítheti a munkáltatókat azon kötelezettségük alól, hogy biztosítsák az észszerű alkalmazkodást a munkahelyen, és befogadó munkahelyi kultúrát alakítsanak ki a fogyatékossággal élő munkavállalók számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy felszámolják a munkaerőpiaci részvétel előtt álló akadályokat és visszatartó tényezőket, és hogy ösztönzőket nyújtsanak a 
  munkaerőpiacon
  való
  részvételhez
  ,
  különösen az alacsony jövedelműek
  , a 
  második keresők
  és a munkaerőpiacról leginkább kiszorult személyek, többek között a migráns háttérrel rendelkezők és a marginalizált romák számára. Tekintettel az egyes foglalkozásokban és ágazatokban tapasztalható jelentős munkaerőhiányra, a tagállamoknak hozzá kell járulniuk a munkaerő-kínálat bővítéséhez, különösen a 
  megfelelő
  bérek és
  a tisztességes
  munkafeltételek, valamint a hatékony aktív munkaerőpiaci politikák előmozdítása révén. A tagállamoknak ezenfelül támogatniuk kell az
  adaptált
  munkakörnyezetet a fogyatékossággal élő személyek számára, többek között célzott pénzügyi
  támogatással
  és
  olyan szolgáltatásokkal
  , amelyek képessé teszik őket a munkaerőpiacon és a társadalomban való részvételre.

A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy felszámolják a munkaerőpiaci részvétel előtt álló akadályokat és visszatartó tényezőket, és hogy ösztönzőket nyújtsanak a 
  munkaerőpiacra
  való
  belépéshez
  ,
  illetve a munkaerőpiaci részvételhez
  ,
  különösen
  a 
  hátrányos helyzetű csoportok
  és a munkaerőpiacról leginkább kiszorult személyek, többek között a 
  fogyatékossággal élők, a
  migráns háttérrel rendelkezők és a marginalizált romák számára. Tekintettel az egyes foglalkozásokban és ágazatokban tapasztalható jelentős munkaerőhiányra, a tagállamoknak hozzá kell járulniuk a munkaerő-kínálat bővítéséhez, különösen a 
  tisztességes
  bérek és munkafeltételek, valamint a hatékony aktív munkaerőpiaci politikák előmozdítása révén. A tagállamoknak ezenfelül támogatniuk kell az
  akadálymentes
  munkakörnyezetet a fogyatékossággal élő személyek számára,
  valamint az észszerű alkalmazkodás munkahelyi biztosítását,
  többek között
  olyan
  célzott pénzügyi
  támogatás, termékek, szolgáltatások
  és
  környezet révén
  , amelyek képessé teszik őket a munkaerőpiacon és a társadalomban való részvételre.
  A szabályozott távmunka és az új technológiák lehetőségeket kínálhatnak, különösen a hátrányos helyzetű csoportok számára, amennyiben rendelkezésre áll a szükséges, mindenki számára megfizethető és hozzáférhető digitális infrastruktúra. A távmunka azonban nem mentesítheti a munkáltatókat azon kötelezettségük alól, hogy biztosítsák az észszerű alkalmazkodást a munkahelyen, és befogadó munkahelyi kultúrát alakítsanak ki a fogyatékossággal élő munkavállalók számára.

Módosítás 27

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 6 iránymutatás – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Foglalkozni kell
  a nemek
  közötti
  foglalkoztatási és
  bérkülönbségekkel
  . A tagállamoknak biztosítaniuk kell a nemek közötti egyenlőséget és a nők fokozott munkaerőpiaci részvételét, többek között egyenlő esélyek és szakmai előmenetel biztosításával, valamint a döntéshozatal minden szintjén a vezetői pozíciókhoz való hozzáférés útjában álló akadályok megszüntetésével. Biztosítani kell az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért
  az
  egyenlő bért és a bértranszparenciát. Mind a nők, mind a férfiak számára elő kell mozdítani a munka, a 
  család
  és a magánélet összeegyeztetését, különösen a 
  megfizethető, színvonalas
  tartós ápolás-gondozáshoz és kisgyermekkori nevelési és gondozási szolgáltatásokhoz való hozzáférés révén. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a szülők és más,
  gondozási kötelezettségekkel rendelkező
  személyek számára megfelelő családi szabadság és rugalmas munkafeltételek álljanak rendelkezésre a munka, a családi élet és a magánélet egyensúlyban tartása érdekében, és elő kell mozdítaniuk e jogosultságoknak a nők és a férfiak közötti kiegyensúlyozott igénybevételét. | A nemek
  között fennálló
  foglalkoztatási
  , bér-
  és
  nyugdíjkülönbségeket meg kell szüntetni
  . A tagállamoknak biztosítaniuk kell a nemek közötti egyenlőséget és a nők fokozott munkaerőpiaci részvételét, többek között egyenlő esélyek
  , oktatás
  és szakmai előmenetel biztosításával, valamint a döntéshozatal minden szintjén a vezetői pozíciókhoz való hozzáférés útjában álló akadályok megszüntetésével.
  A tagállamoknak gondoskodniuk kell a tőzsdén jegyzett társaságok nem-ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  gyors végrehajtásáról. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a szülési és szülői szabadság időszakait megfelelően értékeljék mind a hozzájárulások, mind a nyugdíjjogosultságok tekintetében, hogy azok tükrözzék a jövő nemzedékek felnevelésének fontosságát, különösen az elöregedő társadalom kontextusában. A Szerződésekkel összhangban ténylegesen
  biztosítani kell az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért
  járó
  egyenlő bért és a bértranszparenciát
  , például a nőket és a férfiakat teljes sokszínűségükben összehasonlító nemzeti béregyenlőségi mutatók bevezetésével
  . Mind a nők, mind a férfiak számára elő kell mozdítani a munka, a 
  családi élet
  és a magánélet összeegyeztetését, különösen a 
  magas színvonalú
  tartós ápolás-gondozáshoz és
  a
  kisgyermekkori nevelési és gondozási szolgáltatásokhoz való
  univerzális és hatékony
  hozzáférés
  , valamint az ápolási-gondozási és háztartási feladatok egyenlő megosztása
  révén. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a szülők és más,
  ápolási-gondozási feladatokat ellátó
  személyek számára megfelelő családi szabadság és rugalmas munkafeltételek álljanak rendelkezésre a munka, a családi élet és a magánélet egyensúlyban tartása érdekében, és elő kell mozdítaniuk e jogosultságoknak a nők és a férfiak közötti kiegyensúlyozott igénybevételét.
  Emellett biztosítaniuk kell az ápolók számára a színvonalas szakmai képzéshez való hozzáférést és képesítéseik elismerését, és támogatniuk kell az ápolási-gondozási ágazatban működő munkáltatókat abban, hogy képzett munkaerőt találjanak és megtarthassák azt, különös hangsúlyt fektetve a tisztességes munkakörülményekre. A tagállamoknak fokozatosan el kell mozdulniuk a teljes mértékben fizetett és egyenlő hosszúságú szülési és apasági szabadság felé. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Foglalkozni kell
  a nemek
  közötti
  foglalkoztatási és
  bérkülönbségekkel
  . A tagállamoknak biztosítaniuk kell a nemek közötti egyenlőséget és a nők fokozott munkaerőpiaci részvételét, többek között egyenlő esélyek és szakmai előmenetel biztosításával, valamint a döntéshozatal minden szintjén a vezetői pozíciókhoz való hozzáférés útjában álló akadályok megszüntetésével. Biztosítani kell az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért
  az
  egyenlő bért és a bértranszparenciát. Mind a nők, mind a férfiak számára elő kell mozdítani a munka, a 
  család
  és a magánélet összeegyeztetését, különösen a 
  megfizethető, színvonalas
  tartós ápolás-gondozáshoz és kisgyermekkori nevelési és gondozási szolgáltatásokhoz való hozzáférés révén. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a szülők és más,
  gondozási kötelezettségekkel rendelkező
  személyek számára megfelelő családi szabadság és rugalmas munkafeltételek álljanak rendelkezésre a munka, a családi élet és a magánélet egyensúlyban tartása érdekében, és elő kell mozdítaniuk e jogosultságoknak a nők és a férfiak közötti kiegyensúlyozott igénybevételét.

A nemek
  között fennálló
  foglalkoztatási
  , bér-
  és
  nyugdíjkülönbségeket meg kell szüntetni
  . A tagállamoknak biztosítaniuk kell a nemek közötti egyenlőséget és a nők fokozott munkaerőpiaci részvételét, többek között egyenlő esélyek
  , oktatás
  és szakmai előmenetel biztosításával, valamint a döntéshozatal minden szintjén a vezetői pozíciókhoz való hozzáférés útjában álló akadályok megszüntetésével.
  A tagállamoknak gondoskodniuk kell a tőzsdén jegyzett társaságok nem-ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  gyors végrehajtásáról. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a szülési és szülői szabadság időszakait megfelelően értékeljék mind a hozzájárulások, mind a nyugdíjjogosultságok tekintetében, hogy azok tükrözzék a jövő nemzedékek felnevelésének fontosságát, különösen az elöregedő társadalom kontextusában. A Szerződésekkel összhangban ténylegesen
  biztosítani kell az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért
  járó
  egyenlő bért és a bértranszparenciát
  , például a nőket és a férfiakat teljes sokszínűségükben összehasonlító nemzeti béregyenlőségi mutatók bevezetésével
  . Mind a nők, mind a férfiak számára elő kell mozdítani a munka, a 
  családi élet
  és a magánélet összeegyeztetését, különösen a 
  magas színvonalú
  tartós ápolás-gondozáshoz és
  a
  kisgyermekkori nevelési és gondozási szolgáltatásokhoz való
  univerzális és hatékony
  hozzáférés
  , valamint az ápolási-gondozási és háztartási feladatok egyenlő megosztása
  révén. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a szülők és más,
  ápolási-gondozási feladatokat ellátó
  személyek számára megfelelő családi szabadság és rugalmas munkafeltételek álljanak rendelkezésre a munka, a családi élet és a magánélet egyensúlyban tartása érdekében, és elő kell mozdítaniuk e jogosultságoknak a nők és a férfiak közötti kiegyensúlyozott igénybevételét.
  Emellett biztosítaniuk kell az ápolók számára a színvonalas szakmai képzéshez való hozzáférést és képesítéseik elismerését, és támogatniuk kell az ápolási-gondozási ágazatban működő munkáltatókat abban, hogy képzett munkaerőt találjanak és megtarthassák azt, különös hangsúlyt fektetve a tisztességes munkakörülményekre. A tagállamoknak fokozatosan el kell mozdulniuk a teljes mértékben fizetett és egyenlő hosszúságú szülési és apasági szabadság felé.

Módosítás 28

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 7 iránymutatás – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A dinamikus és termelékeny munkaerőből, valamint az új munkavégzési mintákból és üzleti modellekből fakadó előnyök kihasználása érdekében a tagállamoknak együtt kell működniük a szociális partnerekkel a méltányos, átlátható és kiszámítható munkafeltételek kapcsán, egyensúlyt teremtve a 
  jogok
  és a 
  kötelezettségek
  között. Csökkenteniük kell és meg kell akadályozniuk a munkaerőpiacokon belüli szegmentációt,
  küzdeniük
  kell a be nem jelentett munkavégzés és a színlelt önfoglalkoztatás ellen, és ösztönözniük kell a határozatlan időre szóló foglalkoztatási formákra való átállást. A foglalkoztatásvédelmi szabályoknak, a munkajognak és az intézményeknek
  egyrészről
  biztosítaniuk kell
  mind
  a 
  megfelelő környezetet
  a 
  munkaerő-felvételhez, mind a megfelelő rugalmasságot
  a 
  munkaadók számára ahhoz
  ,
  hogy a gazdasági kontextusban bekövetkező változásokhoz gyorsan alkalmazkodhassanak
  ,
  másrészről védeniük kell a munkavállalói jogokat, és biztosítaniuk kell
  a 
  szociális védelmet, minden munkavállaló megfelelő szintű biztonságát
  ,
  valamint az egészséges, biztonságos
  és
  jól kialakított munkakörnyezetet
  . A világjárvány utáni környezetben a rugalmas munkafeltételek – például a távmunka – alkalmazásának előmozdítása hozzájárulhat a magasabb
  foglalkoztatási szintekhez
  és a befogadóbb munkaerőpiacokhoz. Ugyanakkor fontos biztosítani a munkavállalók jogainak tiszteletben tartását a munkaidő, a munkafeltételek, valamint a munka és a magánélet közötti egyensúly tekintetében.
  Meg
  kell
  akadályozni
  a bizonytalan munkafeltételekhez vezető
  munkaviszonyokat
  , többek között a platform-munkavállalók esetében – különösen ha alacsonyan képzettek –, és ennek részeként küzdeni kell az atipikus szerződésekkel való visszaélés ellen. A méltánytalan elbocsátások esetében biztosítani kell a hatékony, pártatlan vitarendezéshez való hozzáférést, valamint a jogorvoslathoz való jogot, beleértve a megfelelő kártérítést is. | A dinamikus és termelékeny munkaerőből, valamint az új munkavégzési mintákból és üzleti modellekből fakadó előnyök kihasználása érdekében a tagállamoknak együtt kell működniük a szociális partnerekkel a méltányos, átlátható és kiszámítható munkafeltételek kapcsán, egyensúlyt teremtve a 
  munkavállalók
  és a 
  munkáltatók jogai és kötelezettségei
  között.
  A Bizottságnak és a tagállamoknak e tekintetben konkrét intézkedéseket kell hozniuk a kollektív tárgyalások és a társadalmi párbeszéd előmozdítására és megerősítésére.
  Csökkenteniük kell és meg kell akadályozniuk a munkaerőpiacokon belüli szegmentációt,
  fel
  kell
  lépniük
  a be nem jelentett munkavégzés és a színlelt önfoglalkoztatás ellen, és ösztönözniük kell a határozatlan időre szóló foglalkoztatási formákra való átállást. A foglalkoztatásvédelmi szabályoknak, a munkajognak és az intézményeknek biztosítaniuk kell a 
  munkavállalói jogok védelmét,
  a 
  magas szintű szociális védelmet és
  a 
  foglalkoztatási biztonságot
  ,
  az inkluzív munkaerő-felvételt, a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot
  ,
  valamint a munkavállalók számára megfelelően kialakított munkakörnyezetet. Ugyanakkor
  a 
  tagállamoknak megfelelő környezetet kell biztosítaniuk ahhoz
  ,
  hogy a vállalkozások fejlődni tudjanak
  és
  rugalmasan alkalmazkodhassanak a változásokhoz
  . A világjárvány utáni környezetben a 
  munkáltatók és a munkavállalók vagy képviselőik megegyezésén alapuló
  rugalmas munkafeltételek – például a távmunka – alkalmazásának előmozdítása hozzájárulhat a magasabb
  szintű foglalkoztatáshoz
  és a befogadóbb munkaerőpiacokhoz
  , különösen az egyedülálló szülők, a fogyatékossággal élők, valamint a vidéki és távoli régiókban élők esetében
  . Ugyanakkor fontos biztosítani a munkavállalók jogainak tiszteletben tartását a munkaidő, a munkafeltételek
  – ezen belül a munkahelyi egészségvédelem és biztonság –, a szociális védelem
  , valamint a munka és a magánélet közötti egyensúly tekintetében.
  Sürgősen foglalkozni
  kell a bizonytalan munkafeltételekhez
  és tisztességtelen versenyhez
  vezető
  munkaviszonyok kérdésével
  , többek között a platform-munkavállalók esetében – különösen ha alacsonyan képzettek –, és ennek részeként küzdeni kell az atipikus szerződésekkel való visszaélés ellen.
  A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy minden munkavállalót megillessenek a tisztességes munkafeltételek, a szociális jogok és a megfelelő szociális védelemhez való hozzáférés. E célból a tagállamoknak teljes mértékben végre kell hajtaniuk a munkaügyi ellenőrzésekről szóló 81. sz. ILO-egyezményt, az illetékes hatóságok felhatalmazása révén be kell fektetniük hatékony munkaügyi ellenőrzésekbe, valamint az Európai Munkaügyi Hatóság keretében össze kell hangolniuk a határokon átnyúló visszaélések elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiket.


  A
  méltánytalan elbocsátások esetében biztosítani kell a hatékony, pártatlan vitarendezéshez való hozzáférést, valamint a jogorvoslathoz való jogot, beleértve a megfelelő kártérítést is.
  A tagállamoknak az európai ügynökségekre és az állami foglalkoztatási szolgálatok uniós szintű hálózatára kell támaszkodniuk a bizonyítékokon alapuló bevált gyakorlatok azonosításában, a teljesítmény-összehasonlításon alapuló tanulás előmozdításában és a foglalkoztatáspolitikák további összehangolásának elősegítésében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A dinamikus és termelékeny munkaerőből, valamint az új munkavégzési mintákból és üzleti modellekből fakadó előnyök kihasználása érdekében a tagállamoknak együtt kell működniük a szociális partnerekkel a méltányos, átlátható és kiszámítható munkafeltételek kapcsán, egyensúlyt teremtve a 
  jogok
  és a 
  kötelezettségek
  között. Csökkenteniük kell és meg kell akadályozniuk a munkaerőpiacokon belüli szegmentációt,
  küzdeniük
  kell a be nem jelentett munkavégzés és a színlelt önfoglalkoztatás ellen, és ösztönözniük kell a határozatlan időre szóló foglalkoztatási formákra való átállást. A foglalkoztatásvédelmi szabályoknak, a munkajognak és az intézményeknek
  egyrészről
  biztosítaniuk kell
  mind
  a 
  megfelelő környezetet
  a 
  munkaerő-felvételhez, mind a megfelelő rugalmasságot
  a 
  munkaadók számára ahhoz
  ,
  hogy a gazdasági kontextusban bekövetkező változásokhoz gyorsan alkalmazkodhassanak
  ,
  másrészről védeniük kell a munkavállalói jogokat, és biztosítaniuk kell
  a 
  szociális védelmet, minden munkavállaló megfelelő szintű biztonságát
  ,
  valamint az egészséges, biztonságos
  és
  jól kialakított munkakörnyezetet
  . A világjárvány utáni környezetben a rugalmas munkafeltételek – például a távmunka – alkalmazásának előmozdítása hozzájárulhat a magasabb
  foglalkoztatási szintekhez
  és a befogadóbb munkaerőpiacokhoz. Ugyanakkor fontos biztosítani a munkavállalók jogainak tiszteletben tartását a munkaidő, a munkafeltételek, valamint a munka és a magánélet közötti egyensúly tekintetében.
  Meg
  kell
  akadályozni
  a bizonytalan munkafeltételekhez vezető
  munkaviszonyokat
  , többek között a platform-munkavállalók esetében – különösen ha alacsonyan képzettek –, és ennek részeként küzdeni kell az atipikus szerződésekkel való visszaélés ellen. A méltánytalan elbocsátások esetében biztosítani kell a hatékony, pártatlan vitarendezéshez való hozzáférést, valamint a jogorvoslathoz való jogot, beleértve a megfelelő kártérítést is.

A dinamikus és termelékeny munkaerőből, valamint az új munkavégzési mintákból és üzleti modellekből fakadó előnyök kihasználása érdekében a tagállamoknak együtt kell működniük a szociális partnerekkel a méltányos, átlátható és kiszámítható munkafeltételek kapcsán, egyensúlyt teremtve a 
  munkavállalók
  és a 
  munkáltatók jogai és kötelezettségei
  között.
  A Bizottságnak és a tagállamoknak e tekintetben konkrét intézkedéseket kell hozniuk a kollektív tárgyalások és a társadalmi párbeszéd előmozdítására és megerősítésére.
  Csökkenteniük kell és meg kell akadályozniuk a munkaerőpiacokon belüli szegmentációt,
  fel
  kell
  lépniük
  a be nem jelentett munkavégzés és a színlelt önfoglalkoztatás ellen, és ösztönözniük kell a határozatlan időre szóló foglalkoztatási formákra való átállást. A foglalkoztatásvédelmi szabályoknak, a munkajognak és az intézményeknek biztosítaniuk kell a 
  munkavállalói jogok védelmét,
  a 
  magas szintű szociális védelmet és
  a 
  foglalkoztatási biztonságot
  ,
  az inkluzív munkaerő-felvételt, a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot
  ,
  valamint a munkavállalók számára megfelelően kialakított munkakörnyezetet. Ugyanakkor
  a 
  tagállamoknak megfelelő környezetet kell biztosítaniuk ahhoz
  ,
  hogy a vállalkozások fejlődni tudjanak
  és
  rugalmasan alkalmazkodhassanak a változásokhoz
  . A világjárvány utáni környezetben a 
  munkáltatók és a munkavállalók vagy képviselőik megegyezésén alapuló
  rugalmas munkafeltételek – például a távmunka – alkalmazásának előmozdítása hozzájárulhat a magasabb
  szintű foglalkoztatáshoz
  és a befogadóbb munkaerőpiacokhoz
  , különösen az egyedülálló szülők, a fogyatékossággal élők, valamint a vidéki és távoli régiókban élők esetében
  . Ugyanakkor fontos biztosítani a munkavállalók jogainak tiszteletben tartását a munkaidő, a munkafeltételek
  – ezen belül a munkahelyi egészségvédelem és biztonság –, a szociális védelem
  , valamint a munka és a magánélet közötti egyensúly tekintetében.
  Sürgősen foglalkozni
  kell a bizonytalan munkafeltételekhez
  és tisztességtelen versenyhez
  vezető
  munkaviszonyok kérdésével
  , többek között a platform-munkavállalók esetében – különösen ha alacsonyan képzettek –, és ennek részeként küzdeni kell az atipikus szerződésekkel való visszaélés ellen.
  A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy minden munkavállalót megillessenek a tisztességes munkafeltételek, a szociális jogok és a megfelelő szociális védelemhez való hozzáférés. E célból a tagállamoknak teljes mértékben végre kell hajtaniuk a munkaügyi ellenőrzésekről szóló 81. sz. ILO-egyezményt, az illetékes hatóságok felhatalmazása révén be kell fektetniük hatékony munkaügyi ellenőrzésekbe, valamint az Európai Munkaügyi Hatóság keretében össze kell hangolniuk a határokon átnyúló visszaélések elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiket.


  A
  méltánytalan elbocsátások esetében biztosítani kell a hatékony, pártatlan vitarendezéshez való hozzáférést, valamint a jogorvoslathoz való jogot, beleértve a megfelelő kártérítést is.
  A tagállamoknak az európai ügynökségekre és az állami foglalkoztatási szolgálatok uniós szintű hálózatára kell támaszkodniuk a bizonyítékokon alapuló bevált gyakorlatok azonosításában, a teljesítmény-összehasonlításon alapuló tanulás előmozdításában és a foglalkoztatáspolitikák további összehangolásának elősegítésében.

Módosítás 29

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 7 iránymutatás – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A szakpolitikáknak törekedniük kell arra, hogy javítsák és támogassák a munkaerőpiaci részvételt, a kereslet és a kínálat összehangolását és a 
  pályamódosításokat
  , többek között a hátrányos helyzetű régiókban
  is.
   A 
  tagállamoknak hatékonyan mozgósítaniuk kell
  és fel kell készíteniük a munkaerőpiaci részvételre képes személyeket,
  különösen
  a 
  kiszolgáltatott csoportokat
  , például az alacsonyan
  képzetteket
  , a migráns háttérrel
  rendelkezőket
  , köztük az átmeneti védelemben részesülő
  személyeket és
  a marginalizált
  romákat
  . A tagállamoknak meg kell erősíteniük az aktív munkaerőpiaci politikák alkalmazhatóságát és hatékonyságát azáltal, hogy növelik azok célirányosságát, ismertségét és hatókörét, és jobban összekapcsolják azokat a munkanélkülieknek
  az álláskeresés
  időszakában – jogaik és kötelezettségeik alapján – nyújtott szociális szolgáltatásokkal, képzésekkel és jövedelemtámogatással. A tagállamoknak fejleszteniük kell az állami foglalkoztatási szolgálatok kapacitását az
  álláskeresők támogatását célzó,
  időszerű és személyre szabott segítségnyújtás, az aktuális és jövőbeli munkaerőpiaci igényekre való reagálás és a digitalizáció révén is támogatott teljesítményalapú irányítás megvalósítása érdekében. | A szakpolitikáknak törekedniük kell arra, hogy javítsák és támogassák a munkaerőpiaci részvételt, a kereslet és a kínálat összehangolását és
  az átállást, különösen
  a 
  zöld és digitális kettős átállást
  , többek között a hátrányos helyzetű régiókban
  és területeken, beleértve
  a 
  távoli és vidéki régiókat, a szigeteket
  és
  a legkülső régiókat. A tagállamoknak hatékonyan
  fel kell készíteniük a munkaerőpiaci részvételre képes személyeket
  arra
  ,
  hogy színvonalas munkahelyeket találjanak, különös tekintettel
  a 
  hátrányos helyzetű csoportokra
  , például
  a fiatalokra és az idősekre,
  az alacsonyan
  képzett személyekre, az informális munkát végzőkre, a fogyatékossággal élő személyekre
  , a migráns háttérrel
  rendelkezőkre
  , köztük az átmeneti védelemben részesülő
  személyekre, valamint
  a marginalizált
  romákra
  . A tagállamoknak meg kell erősíteniük az aktív munkaerőpiaci politikák alkalmazhatóságát és hatékonyságát azáltal, hogy növelik azok célirányosságát, ismertségét és hatókörét, és jobban összekapcsolják azokat a munkanélkülieknek
  a színvonalas munkahely keresésének
  időszakában – jogaik és kötelezettségeik alapján – nyújtott szociális szolgáltatásokkal, képzésekkel és
  tisztességes
  jövedelemtámogatással. A tagállamoknak fejleszteniük kell az állami foglalkoztatási szolgálatok kapacitását az
  álláskeresőknek szóló
  időszerű és személyre szabott segítségnyújtás, az aktuális és jövőbeli munkaerőpiaci igényekre
  , valamint az álláskeresők törekvéseire
  való reagálás és a digitalizáció révén is támogatott teljesítményalapú irányítás megvalósítása érdekében.
  A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy ezeket a szolgáltatásokat és támogatást online és offline is kínálják annak érdekében, hogy azok mindenki számára hozzáférhetőek legyenek, többek között az idősek és a fogyatékossággal élő személyek számára is, biztosítva, hogy senki ne maradjon magára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A szakpolitikáknak törekedniük kell arra, hogy javítsák és támogassák a munkaerőpiaci részvételt, a kereslet és a kínálat összehangolását és a 
  pályamódosításokat
  , többek között a hátrányos helyzetű régiókban
  is.
   A 
  tagállamoknak hatékonyan mozgósítaniuk kell
  és fel kell készíteniük a munkaerőpiaci részvételre képes személyeket,
  különösen
  a 
  kiszolgáltatott csoportokat
  , például az alacsonyan
  képzetteket
  , a migráns háttérrel
  rendelkezőket
  , köztük az átmeneti védelemben részesülő
  személyeket és
  a marginalizált
  romákat
  . A tagállamoknak meg kell erősíteniük az aktív munkaerőpiaci politikák alkalmazhatóságát és hatékonyságát azáltal, hogy növelik azok célirányosságát, ismertségét és hatókörét, és jobban összekapcsolják azokat a munkanélkülieknek
  az álláskeresés
  időszakában – jogaik és kötelezettségeik alapján – nyújtott szociális szolgáltatásokkal, képzésekkel és jövedelemtámogatással. A tagállamoknak fejleszteniük kell az állami foglalkoztatási szolgálatok kapacitását az
  álláskeresők támogatását célzó,
  időszerű és személyre szabott segítségnyújtás, az aktuális és jövőbeli munkaerőpiaci igényekre való reagálás és a digitalizáció révén is támogatott teljesítményalapú irányítás megvalósítása érdekében.

A szakpolitikáknak törekedniük kell arra, hogy javítsák és támogassák a munkaerőpiaci részvételt, a kereslet és a kínálat összehangolását és
  az átállást, különösen
  a 
  zöld és digitális kettős átállást
  , többek között a hátrányos helyzetű régiókban
  és területeken, beleértve
  a 
  távoli és vidéki régiókat, a szigeteket
  és
  a legkülső régiókat. A tagállamoknak hatékonyan
  fel kell készíteniük a munkaerőpiaci részvételre képes személyeket
  arra
  ,
  hogy színvonalas munkahelyeket találjanak, különös tekintettel
  a 
  hátrányos helyzetű csoportokra
  , például
  a fiatalokra és az idősekre,
  az alacsonyan
  képzett személyekre, az informális munkát végzőkre, a fogyatékossággal élő személyekre
  , a migráns háttérrel
  rendelkezőkre
  , köztük az átmeneti védelemben részesülő
  személyekre, valamint
  a marginalizált
  romákra
  . A tagállamoknak meg kell erősíteniük az aktív munkaerőpiaci politikák alkalmazhatóságát és hatékonyságát azáltal, hogy növelik azok célirányosságát, ismertségét és hatókörét, és jobban összekapcsolják azokat a munkanélkülieknek
  a színvonalas munkahely keresésének
  időszakában – jogaik és kötelezettségeik alapján – nyújtott szociális szolgáltatásokkal, képzésekkel és
  tisztességes
  jövedelemtámogatással. A tagállamoknak fejleszteniük kell az állami foglalkoztatási szolgálatok kapacitását az
  álláskeresőknek szóló
  időszerű és személyre szabott segítségnyújtás, az aktuális és jövőbeli munkaerőpiaci igényekre
  , valamint az álláskeresők törekvéseire
  való reagálás és a digitalizáció révén is támogatott teljesítményalapú irányítás megvalósítása érdekében.
  A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy ezeket a szolgáltatásokat és támogatást online és offline is kínálják annak érdekében, hogy azok mindenki számára hozzáférhetőek legyenek, többek között az idősek és a fogyatékossággal élő személyek számára is, biztosítva, hogy senki ne maradjon magára.

Módosítás 30

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 7 iránymutatás – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamoknak a munkanélküliek számára észszerű időtartamra szóló, megfelelő munkanélküli ellátást kell nyújtaniuk, az általuk befizetett hozzájárulásokkal és a nemzeti jogosultsági szabályokkal összhangban.
  A munkanélküli ellátás
  nem
  tarthatja vissza
  a foglalkoztatásba való gyors
  visszatérést
  és aktív munkaerőpiaci
  intézkedésekkel
  kell
  együtt járnia
  . | A tagállamoknak a munkanélküliek számára észszerű időtartamra szóló, megfelelő munkanélküli ellátást kell nyújtaniuk, az általuk befizetett hozzájárulásokkal és a nemzeti jogosultsági szabályokkal összhangban.
  Ezek az ellátások
  nem
  jelenthetnek visszatartó erőt
  a foglalkoztatásba való gyors
  visszatérés tekintetében, amint azt a pillér 13. alapelve is kimondja,
  és
  azokat
  aktív munkaerőpiaci
  intézkedéseknek
  kell
  kísérniük
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak a munkanélküliek számára észszerű időtartamra szóló, megfelelő munkanélküli ellátást kell nyújtaniuk, az általuk befizetett hozzájárulásokkal és a nemzeti jogosultsági szabályokkal összhangban.
  A munkanélküli ellátás
  nem
  tarthatja vissza
  a foglalkoztatásba való gyors
  visszatérést
  és aktív munkaerőpiaci
  intézkedésekkel
  kell
  együtt járnia
  .

A tagállamoknak a munkanélküliek számára észszerű időtartamra szóló, megfelelő munkanélküli ellátást kell nyújtaniuk, az általuk befizetett hozzájárulásokkal és a nemzeti jogosultsági szabályokkal összhangban.
  Ezek az ellátások
  nem
  jelenthetnek visszatartó erőt
  a foglalkoztatásba való gyors
  visszatérés tekintetében, amint azt a pillér 13. alapelve is kimondja,
  és
  azokat
  aktív munkaerőpiaci
  intézkedéseknek
  kell
  kísérniük
  .

Módosítás 31

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 7 iránymutatás – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  tanulói és dolgozói mobilitást megfelelően támogatni kell az érintettek készségfejlesztése
  és
  foglalkoztathatóságának javítása, valamint
  az
  európai
  munkaerőpiac teljes potenciáljának kiaknázása érdekében,
  méltányos feltételeket biztosítva ugyanakkor
  a határokon átnyúló tevékenységet folytató személyek
  számára,
  és
  fokozva a nemzeti közigazgatások közötti igazgatási együttműködést
  a 
  mobil
  munkavállalók tekintetében,
  támaszkodva
  az Európai Munkaügyi Hatóság
  általi segítségnyújtásra. Ideiglenes határlezárások alkalmával
  támogatni kell a kulcsfontosságú munkakörökben dolgozó, valamint a határt átlépő munkavállalók, az idénymunkások és a kiküldött munkavállalók mobilitását,
  figyelemmel
  a 
  népegészségügyi megfontolásokra is
  . | A tagállamoknak támogatniuk kell az Unión belüli munkavállalói mobilitást a regionális és ágazati munkaerőpiaci hiányosságok megszüntetése és az uniós munkaerőpiac teljes potenciáljának kiaknázása érdekében, ugyanakkor hatékonyan kezelve az egyes régiókban tapasztalható „agyelszívás” negatív hatását. Ezzel egyidejűleg támogatni kell a tanulók és a dolgozók mobilitását szakértelmük, készségeik és foglalkoztathatóságuk javítása érdekében, különösen az Erasmus+ program további erősítése révén. A tagállamoknak garantálniuk kell
  a határokon átnyúló tevékenységet folytató személyek
  jogait
  és
  méltányos munka-, illetve foglalkoztatási feltételeit, továbbá biztosítaniuk kell
  a 
  társadalombiztosítási jogok és jogosultságok hordozhatóságát az utazó
  munkavállalók tekintetében
  a nemzeti közigazgatások közötti jobb igazgatási együttműködés révén
  ,
  többek között
  az Európai Munkaügyi Hatóság
  által nyújtott segítséget is igénybe véve.
  Támogatni kell a kulcsfontosságú munkakörökben dolgozó, valamint a határt átlépő munkavállalók,
  köztük a határ menti ingázók,
  az idénymunkások és a kiküldött munkavállalók mobilitását
  és tiszteletben kell tartani jogaikat
  ,
  az ideiglenes határlezárások esetében is, például az egészség és
  a 
  biztonság, az adóügyi illetőség és a szociális biztonsági rendszerek összehangolása tekintetében
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A
  tanulói és dolgozói mobilitást megfelelően támogatni kell az érintettek készségfejlesztése
  és
  foglalkoztathatóságának javítása, valamint
  az
  európai
  munkaerőpiac teljes potenciáljának kiaknázása érdekében,
  méltányos feltételeket biztosítva ugyanakkor
  a határokon átnyúló tevékenységet folytató személyek
  számára,
  és
  fokozva a nemzeti közigazgatások közötti igazgatási együttműködést
  a 
  mobil
  munkavállalók tekintetében,
  támaszkodva
  az Európai Munkaügyi Hatóság
  általi segítségnyújtásra. Ideiglenes határlezárások alkalmával
  támogatni kell a kulcsfontosságú munkakörökben dolgozó, valamint a határt átlépő munkavállalók, az idénymunkások és a kiküldött munkavállalók mobilitását,
  figyelemmel
  a 
  népegészségügyi megfontolásokra is
  .

A tagállamoknak támogatniuk kell az Unión belüli munkavállalói mobilitást a regionális és ágazati munkaerőpiaci hiányosságok megszüntetése és az uniós munkaerőpiac teljes potenciáljának kiaknázása érdekében, ugyanakkor hatékonyan kezelve az egyes régiókban tapasztalható „agyelszívás” negatív hatását. Ezzel egyidejűleg támogatni kell a tanulók és a dolgozók mobilitását szakértelmük, készségeik és foglalkoztathatóságuk javítása érdekében, különösen az Erasmus+ program további erősítése révén. A tagállamoknak garantálniuk kell
  a határokon átnyúló tevékenységet folytató személyek
  jogait
  és
  méltányos munka-, illetve foglalkoztatási feltételeit, továbbá biztosítaniuk kell
  a 
  társadalombiztosítási jogok és jogosultságok hordozhatóságát az utazó
  munkavállalók tekintetében
  a nemzeti közigazgatások közötti jobb igazgatási együttműködés révén
  ,
  többek között
  az Európai Munkaügyi Hatóság
  által nyújtott segítséget is igénybe véve.
  Támogatni kell a kulcsfontosságú munkakörökben dolgozó, valamint a határt átlépő munkavállalók,
  köztük a határ menti ingázók,
  az idénymunkások és a kiküldött munkavállalók mobilitását
  és tiszteletben kell tartani jogaikat
  ,
  az ideiglenes határlezárások esetében is, például az egészség és
  a 
  biztonság, az adóügyi illetőség és a szociális biztonsági rendszerek összehangolása tekintetében
  .

Módosítás 32

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 7 iránymutatás – 4 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamoknak együtt kell működniük az utazó munkavállalók, többek között a más tagállamban dolgozó önálló vállalkozók társadalombiztosításának összehangolásában. A szociális biztonsági rendszerek korszerűsítésének hozzá kell járulnia az uniós munkaerőpiaci alapelvek megvalósításához, amelyek szerint olyan fenntartható szociális biztonsági rendszerekre van szükség, amelyek kiküszöbölik a védelem terén fennálló hiányosságokat, végső soron pedig termelékeny munkaerőt eredményeznek. E célból a tagállamoknak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és más uniós eszközök keretében kidolgozott nemzeti terveik révén növelniük kell a közszolgáltatások digitalizálását munkájuk minőségének javítása érdekében, különösen a szociális biztonságra vonatkozó információk elektronikus cseréjére szolgáló rendszer teljes körű megvalósítása révén. A tagállamoknak fokozniuk kell a határokon átnyúló partnerségeket, és hatékonyabban kell előmozdítaniuk és felhasználniuk az egyéb releváns európai eszközöket, például az Európai Foglalkoztatási Szolgálatot (EURES) és az állami foglalkoztatási szolgálatok hálózatát az utazó munkavállalók támogatása érdekében, különösen azáltal, hogy átfogó tájékoztatást nyújtanak számukra a munkalehetőségekről és a szociális védelemről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak együtt kell működniük az utazó munkavállalók, többek között a más tagállamban dolgozó önálló vállalkozók társadalombiztosításának összehangolásában. A szociális biztonsági rendszerek korszerűsítésének hozzá kell járulnia az uniós munkaerőpiaci alapelvek megvalósításához, amelyek szerint olyan fenntartható szociális biztonsági rendszerekre van szükség, amelyek kiküszöbölik a védelem terén fennálló hiányosságokat, végső soron pedig termelékeny munkaerőt eredményeznek. E célból a tagállamoknak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és más uniós eszközök keretében kidolgozott nemzeti terveik révén növelniük kell a közszolgáltatások digitalizálását munkájuk minőségének javítása érdekében, különösen a szociális biztonságra vonatkozó információk elektronikus cseréjére szolgáló rendszer teljes körű megvalósítása révén. A tagállamoknak fokozniuk kell a határokon átnyúló partnerségeket, és hatékonyabban kell előmozdítaniuk és felhasználniuk az egyéb releváns európai eszközöket, például az Európai Foglalkoztatási Szolgálatot (EURES) és az állami foglalkoztatási szolgálatok hálózatát az utazó munkavállalók támogatása érdekében, különösen azáltal, hogy átfogó tájékoztatást nyújtanak számukra a munkalehetőségekről és a szociális védelemről.

Módosítás 33

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 7 iránymutatás – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamoknak arra is törekedniük kell, hogy megfelelő feltételeket teremtsenek az új munkavégzési formák számára, kiaknázva munkahely-teremtési potenciáljukat, ugyanakkor biztosítva, hogy azok megfeleljenek a meglévő szociális jogoknak. A tagállamoknak ezért tanácsadást és iránymutatást kell nyújtaniuk az atipikus szerződésekkel és az új munkavégzési formákkal – például a digitális platformokon keresztül történő munkavégzéssel – összefüggésben alkalmazandó jogokról és kötelezettségekről. E tekintetben a szociális partnerek fontos szerepet játszhatnak, és a tagállamoknak támogatniuk kell őket az atipikus és platformalapú munkavégzésben részt vevő emberek megszólításában és képviseletében. A tagállamoknak emellett támogatniuk kell a munkaszervezés új formáiból – például az algoritmusalapú irányításból, az adatfelügyeletből és a folyamatos vagy részleges távmunkából – eredő kihívásokkal kapcsolatos
  jogérvényesítést
  ,
  például
  a munkaügyi
  felügyelőségek számára kialakított
  iránymutatások vagy célzott képzések révén. | A tagállamoknak arra is törekedniük kell, hogy megfelelő feltételeket teremtsenek az új munkavégzési formák számára, kiaknázva munkahely-teremtési potenciáljukat, ugyanakkor biztosítva, hogy azok megfeleljenek a meglévő szociális jogoknak A tagállamoknak ezért tanácsadást és iránymutatást kell nyújtaniuk az atipikus szerződésekkel és az új munkavégzési formákkal – például a digitális platformokon keresztül történő munkavégzéssel – összefüggésben alkalmazandó jogokról és kötelezettségekről.
  Ugyanakkor a tagállamoknak a pillérrel összhangban elő kell mozdítaniuk a határozatlan idejű foglalkoztatási formákra való átállást.
  E tekintetben a szociális partnerek fontos szerepet játszhatnak, és a tagállamoknak támogatniuk kell őket az atipikus és platformalapú munkavégzésben részt vevő emberek megszólításában és képviseletében
  , elősegítve ugyanakkor a kollektív képviseletet és fellépést a valóban önfoglalkoztatók számára
  . A tagállamoknak emellett támogatniuk kell a 
  jogérvényesítést is, többek között megfelelő emberi és pénzügyi erőforrások, a
  munkaszervezés új formáiból – például az algoritmusalapú irányításból, az adatfelügyeletből és a folyamatos vagy részleges távmunkából – eredő kihívásokkal kapcsolatos, a munkaügyi
  felügyelőségeknek szóló
  iránymutatások vagy célzott képzések
  , valamint hatékony, arányos és visszatartó erejű bírságok biztosítása
  révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak arra is törekedniük kell, hogy megfelelő feltételeket teremtsenek az új munkavégzési formák számára, kiaknázva munkahely-teremtési potenciáljukat, ugyanakkor biztosítva, hogy azok megfeleljenek a meglévő szociális jogoknak. A tagállamoknak ezért tanácsadást és iránymutatást kell nyújtaniuk az atipikus szerződésekkel és az új munkavégzési formákkal – például a digitális platformokon keresztül történő munkavégzéssel – összefüggésben alkalmazandó jogokról és kötelezettségekről. E tekintetben a szociális partnerek fontos szerepet játszhatnak, és a tagállamoknak támogatniuk kell őket az atipikus és platformalapú munkavégzésben részt vevő emberek megszólításában és képviseletében. A tagállamoknak emellett támogatniuk kell a munkaszervezés új formáiból – például az algoritmusalapú irányításból, az adatfelügyeletből és a folyamatos vagy részleges távmunkából – eredő kihívásokkal kapcsolatos
  jogérvényesítést
  ,
  például
  a munkaügyi
  felügyelőségek számára kialakított
  iránymutatások vagy célzott képzések révén.

A tagállamoknak arra is törekedniük kell, hogy megfelelő feltételeket teremtsenek az új munkavégzési formák számára, kiaknázva munkahely-teremtési potenciáljukat, ugyanakkor biztosítva, hogy azok megfeleljenek a meglévő szociális jogoknak A tagállamoknak ezért tanácsadást és iránymutatást kell nyújtaniuk az atipikus szerződésekkel és az új munkavégzési formákkal – például a digitális platformokon keresztül történő munkavégzéssel – összefüggésben alkalmazandó jogokról és kötelezettségekről.
  Ugyanakkor a tagállamoknak a pillérrel összhangban elő kell mozdítaniuk a határozatlan idejű foglalkoztatási formákra való átállást.
  E tekintetben a szociális partnerek fontos szerepet játszhatnak, és a tagállamoknak támogatniuk kell őket az atipikus és platformalapú munkavégzésben részt vevő emberek megszólításában és képviseletében
  , elősegítve ugyanakkor a kollektív képviseletet és fellépést a valóban önfoglalkoztatók számára
  . A tagállamoknak emellett támogatniuk kell a 
  jogérvényesítést is, többek között megfelelő emberi és pénzügyi erőforrások, a
  munkaszervezés új formáiból – például az algoritmusalapú irányításból, az adatfelügyeletből és a folyamatos vagy részleges távmunkából – eredő kihívásokkal kapcsolatos, a munkaügyi
  felügyelőségeknek szóló
  iránymutatások vagy célzott képzések
  , valamint hatékony, arányos és visszatartó erejű bírságok biztosítása
  révén.

Módosítás 34

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 7 iránymutatás – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A meglévő nemzeti gyakorlatokra építve, valamint a hatékonyabb szociális párbeszéd és a jobb társadalmi-gazdasági eredmények elérése érdekében – többek között az olyan
  válságidőszakokban
  is, mint az ukrajnai
  háború
   – a tagállamoknak
  biztosítaniuk
  kell a szociális partnerek időszerű és érdemi
  részvételét
  a foglalkoztatási, a szociális és adott esetben a gazdasági reformok és szakpolitikák kialakításában és végrehajtásában
  , többek között a szociális partnerek kapacitásnövelésének támogatása révén
  . A tagállamoknak ösztönözniük kell a szociális párbeszédet és a kollektív
  tárgyalásokat
  . A szociális partnereket – autonómiájuk és a kollektív fellépéshez való joguk teljes tiszteletben tartása mellett – arra kell ösztönözni, hogy az őket érintő kérdésekben tárgyalásokat folytassanak és kollektív szerződéseket kössenek. | A meglévő nemzeti gyakorlatokra építve, valamint a hatékonyabb
  és intenzívebb
  szociális párbeszéd és a jobb társadalmi-gazdasági eredmények
  előmozdítása és
  elérése érdekében – többek között az olyan
  válságok idején
  is, mint az ukrajnai
  orosz invázió, a megélhetési költségek növekedése és az éghajlatváltozás felgyorsulása
   – a tagállamoknak
  támogatniuk
  kell a szociális partnerek
  megerősítését valamennyi szinten, és biztosítaniuk kell
  időszerű és érdemi
  részvételüket
  a foglalkoztatási, a szociális és adott esetben a gazdasági
  és környezetvédelmi
  reformok és szakpolitikák kialakításában és végrehajtásában. A tagállamoknak ösztönözniük kell
  és elő kell mozdítaniuk
  a szociális párbeszédet és a kollektív
  tárgyalások hatókörének kiterjesztését
  . A szociális partnereket – autonómiájuk és a kollektív fellépéshez való joguk teljes tiszteletben tartása mellett – arra kell ösztönözni, hogy az őket érintő kérdésekben tárgyalásokat folytassanak és kollektív szerződéseket kössenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A meglévő nemzeti gyakorlatokra építve, valamint a hatékonyabb szociális párbeszéd és a jobb társadalmi-gazdasági eredmények elérése érdekében – többek között az olyan
  válságidőszakokban
  is, mint az ukrajnai
  háború
   – a tagállamoknak
  biztosítaniuk
  kell a szociális partnerek időszerű és érdemi
  részvételét
  a foglalkoztatási, a szociális és adott esetben a gazdasági reformok és szakpolitikák kialakításában és végrehajtásában
  , többek között a szociális partnerek kapacitásnövelésének támogatása révén
  . A tagállamoknak ösztönözniük kell a szociális párbeszédet és a kollektív
  tárgyalásokat
  . A szociális partnereket – autonómiájuk és a kollektív fellépéshez való joguk teljes tiszteletben tartása mellett – arra kell ösztönözni, hogy az őket érintő kérdésekben tárgyalásokat folytassanak és kollektív szerződéseket kössenek.

A meglévő nemzeti gyakorlatokra építve, valamint a hatékonyabb
  és intenzívebb
  szociális párbeszéd és a jobb társadalmi-gazdasági eredmények
  előmozdítása és
  elérése érdekében – többek között az olyan
  válságok idején
  is, mint az ukrajnai
  orosz invázió, a megélhetési költségek növekedése és az éghajlatváltozás felgyorsulása
   – a tagállamoknak
  támogatniuk
  kell a szociális partnerek
  megerősítését valamennyi szinten, és biztosítaniuk kell
  időszerű és érdemi
  részvételüket
  a foglalkoztatási, a szociális és adott esetben a gazdasági
  és környezetvédelmi
  reformok és szakpolitikák kialakításában és végrehajtásában. A tagállamoknak ösztönözniük kell
  és elő kell mozdítaniuk
  a szociális párbeszédet és a kollektív
  tárgyalások hatókörének kiterjesztését
  . A szociális partnereket – autonómiájuk és a kollektív fellépéshez való joguk teljes tiszteletben tartása mellett – arra kell ösztönözni, hogy az őket érintő kérdésekben tárgyalásokat folytassanak és kollektív szerződéseket kössenek.

Módosítás 35

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 7 iránymutatás – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben releváns, a tagállamoknak a meglévő nemzeti gyakorlatokra építve figyelembe kell venniük az érintett civil társadalmi szervezetek foglalkoztatási és
  szociális
  kérdésekkel kapcsolatos tapasztalatait is. | Amennyiben releváns, a tagállamoknak a meglévő nemzeti gyakorlatokra építve figyelembe kell venniük az érintett civil társadalmi szervezetek foglalkoztatási
  , szociális
  és
  környezetvédelmi
  kérdésekkel kapcsolatos
  szakértelmét és
  tapasztalatait
  , beleértve azokat a szervezeteket
  is
  , amelyek a munkaerőpiachoz és a minőségi munkahelyekhez való hozzáférés terén akadályokkal küzdő, hátrányos helyzetű csoportokat képviselik és azokkal közvetlenül foglalkoznak. Emellett a tagállamoknak támogatniuk kell azokat a civil társadalmi szervezeteket is, amelyek nonprofit szociális és foglalkoztatási szolgáltatásokat nyújtanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Amennyiben releváns, a tagállamoknak a meglévő nemzeti gyakorlatokra építve figyelembe kell venniük az érintett civil társadalmi szervezetek foglalkoztatási és
  szociális
  kérdésekkel kapcsolatos tapasztalatait is.

Amennyiben releváns, a tagállamoknak a meglévő nemzeti gyakorlatokra építve figyelembe kell venniük az érintett civil társadalmi szervezetek foglalkoztatási
  , szociális
  és
  környezetvédelmi
  kérdésekkel kapcsolatos
  szakértelmét és
  tapasztalatait
  , beleértve azokat a szervezeteket
  is
  , amelyek a munkaerőpiachoz és a minőségi munkahelyekhez való hozzáférés terén akadályokkal küzdő, hátrányos helyzetű csoportokat képviselik és azokkal közvetlenül foglalkoznak. Emellett a tagállamoknak támogatniuk kell azokat a civil társadalmi szervezeteket is, amelyek nonprofit szociális és foglalkoztatási szolgáltatásokat nyújtanak.

Módosítás 36

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 7 iránymutatás – 7 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az egészséges és biztonságos munkahely létfontosságú. A tagállamoknak támogatniuk és biztosítaniuk kell, hogy a munkáltatók betartsák az egészségvédelmi és biztonsági előírásokat, megfelelő információkat nyújtsanak a munkavállalók és képviselőik számára, kockázatértékeléseket végezzenek és megelőző intézkedéseket hozzanak. Ennek magában kell foglalnia a halálos kimenetelű munkahelyi balesetek és a foglalkozási eredetű rákos megbetegedések számának nullára csökkentését is, többek között a munkahelyi veszélyes anyagokra vonatkozó kötelező munkahelyi expozíciós határértékek megállapítása révén. E tekintetben a tagállamoknak figyelembe kell venniük a munkahelyi pszichoszociális kockázatoknak, a foglalkozási megbetegedéseknek, valamint az éghajlatváltozással – például a hőhullámokkal, az aszályokkal vagy az erdőtüzekkel – kapcsolatos kockázatoknak a munkavállalók egészségére és biztonságára gyakorolt hatását, különösen az építőiparban, a mezőgazdasági ágazatban és a közszolgáltatási ágazatban. A tagállamoknak kezelniük kell a jelenlegi és jövőbeli válságok munkaerőpiaci hatásait és fel kell készülniük ezekre – többek között az éghajlati vészhelyzettel és Európa nyitott stratégiai autonómiájával összefüggésben is – azáltal, hogy támogatást nyújtanak a munkáltatók tevékenységének vagy szolgáltatásainak kényszerű felfüggesztése miatt átmenetileg munkanélkülivé váló vagy rövidebb munkaidőben dolgozó munkavállalók számára, valamint támogatást nyújtanak az önálló vállalkozóknak és a kisvállalkozásoknak annak érdekében, hogy megtarthassák alkalmazottaikat és fenntarthassák tevékenységüket vagy szolgáltatásaikat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az egészséges és biztonságos munkahely létfontosságú. A tagállamoknak támogatniuk és biztosítaniuk kell, hogy a munkáltatók betartsák az egészségvédelmi és biztonsági előírásokat, megfelelő információkat nyújtsanak a munkavállalók és képviselőik számára, kockázatértékeléseket végezzenek és megelőző intézkedéseket hozzanak. Ennek magában kell foglalnia a halálos kimenetelű munkahelyi balesetek és a foglalkozási eredetű rákos megbetegedések számának nullára csökkentését is, többek között a munkahelyi veszélyes anyagokra vonatkozó kötelező munkahelyi expozíciós határértékek megállapítása révén. E tekintetben a tagállamoknak figyelembe kell venniük a munkahelyi pszichoszociális kockázatoknak, a foglalkozási megbetegedéseknek, valamint az éghajlatváltozással – például a hőhullámokkal, az aszályokkal vagy az erdőtüzekkel – kapcsolatos kockázatoknak a munkavállalók egészségére és biztonságára gyakorolt hatását, különösen az építőiparban, a mezőgazdasági ágazatban és a közszolgáltatási ágazatban. A tagállamoknak kezelniük kell a jelenlegi és jövőbeli válságok munkaerőpiaci hatásait és fel kell készülniük ezekre – többek között az éghajlati vészhelyzettel és Európa nyitott stratégiai autonómiájával összefüggésben is – azáltal, hogy támogatást nyújtanak a munkáltatók tevékenységének vagy szolgáltatásainak kényszerű felfüggesztése miatt átmenetileg munkanélkülivé váló vagy rövidebb munkaidőben dolgozó munkavállalók számára, valamint támogatást nyújtanak az önálló vállalkozóknak és a kisvállalkozásoknak annak érdekében, hogy megtarthassák alkalmazottaikat és fenntarthassák tevékenységüket vagy szolgáltatásaikat.

Módosítás 37

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 8 iránymutatás – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a mindenki előtt nyitott, befogadó munkaerőpiacokat, a megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemre és a mindenki – különösen a munkaerőpiacon alulreprezentált csoportok – számára biztosítandó esélyegyenlőség előmozdítására irányuló hatékony intézkedések bevezetésével, kellő figyelmet fordítva a regionális és területi dimenzióra is. Egyenlő bánásmódot
  kell biztosítaniuk
  a foglalkoztatás, a szociális védelem, az egészségügyi ellátás
  és
  a tartós ápolás-gondozás, az oktatás, valamint az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében, nemtől, faji vagy etnikai hovatartozástól, vallástól vagy meggyőződéstől, fogyatékosságtól, életkortól
  és
  szexuális irányultságtól függetlenül. | A tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a 
  szociális jogokat és a
  mindenki előtt nyitott, befogadó munkaerőpiacokat, a megkülönböztetés
  és a sztereotípiák
  valamennyi formája elleni küzdelemre és a mindenki – különösen a munkaerőpiacon alulreprezentált
  vagy hátrányos helyzetű
  csoportok – számára biztosítandó esélyegyenlőség előmozdítására irányuló hatékony intézkedések bevezetésével, kellő figyelmet fordítva a regionális és területi dimenzióra is.
  Biztosítaniuk kell az egyenlő, illetve az egyenlő értékű munkáért járó egyenlő bérezést, az álláskeresők személyre szabott támogatását, valamint
  egyenlő bánásmódot
  és jogokat
  a foglalkoztatás, a szociális védelem, az egészségügyi ellátás
  , a gyermekgondozás,
  a tartós ápolás-gondozás, az oktatás, valamint
  a lakhatáshoz,
  az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében, nemtől, faji vagy etnikai hovatartozástól,
  társadalmi háttértől,
  vallástól vagy meggyőződéstől, fogyatékosságtól, életkortól
  vagy
  szexuális irányultságtól függetlenül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a mindenki előtt nyitott, befogadó munkaerőpiacokat, a megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemre és a mindenki – különösen a munkaerőpiacon alulreprezentált csoportok – számára biztosítandó esélyegyenlőség előmozdítására irányuló hatékony intézkedések bevezetésével, kellő figyelmet fordítva a regionális és területi dimenzióra is. Egyenlő bánásmódot
  kell biztosítaniuk
  a foglalkoztatás, a szociális védelem, az egészségügyi ellátás
  és
  a tartós ápolás-gondozás, az oktatás, valamint az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében, nemtől, faji vagy etnikai hovatartozástól, vallástól vagy meggyőződéstől, fogyatékosságtól, életkortól
  és
  szexuális irányultságtól függetlenül.

A tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a 
  szociális jogokat és a
  mindenki előtt nyitott, befogadó munkaerőpiacokat, a megkülönböztetés
  és a sztereotípiák
  valamennyi formája elleni küzdelemre és a mindenki – különösen a munkaerőpiacon alulreprezentált
  vagy hátrányos helyzetű
  csoportok – számára biztosítandó esélyegyenlőség előmozdítására irányuló hatékony intézkedések bevezetésével, kellő figyelmet fordítva a regionális és területi dimenzióra is.
  Biztosítaniuk kell az egyenlő, illetve az egyenlő értékű munkáért járó egyenlő bérezést, az álláskeresők személyre szabott támogatását, valamint
  egyenlő bánásmódot
  és jogokat
  a foglalkoztatás, a szociális védelem, az egészségügyi ellátás
  , a gyermekgondozás,
  a tartós ápolás-gondozás, az oktatás, valamint
  a lakhatáshoz,
  az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében, nemtől, faji vagy etnikai hovatartozástól,
  társadalmi háttértől,
  vallástól vagy meggyőződéstől, fogyatékosságtól, életkortól
  vagy
  szexuális irányultságtól függetlenül.

Módosítás 38

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 8 iránymutatás – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamoknak korszerűsíteniük kell szociális védelmi rendszereiket annak érdekében, hogy megfelelő, hatékony, eredményes és fenntartható szociális védelmet nyújtsanak mindenki számára, valamennyi életszakaszban, elősegítve a társadalmi befogadást és a felfelé irányuló társadalmi mobilitást, ösztönözve a munkaerőpiaci részvételt, támogatva a szociális beruházást,
  fellépve
  a 
  szegénység ellen és
  kezelve az egyenlőtlenségeket, többek között adó- és ellátórendszereik
  kiigazítása
  révén, valamint értékelve a szakpolitikák elosztási hatását. Az univerzális megközelítések
  szelektívekkel
  történő kiegészítése
  javítani
  fogja a szociális
  védelmi rendszerek
  hatékonyságát. A 
  szociális védelmi rendszerek korszerűsítése során törekedni
  kell
  arra, hogy e rendszerek
  sokrétű kihívásokkal szembeni
  rezilienciája is javuljon
  . | A tagállamoknak korszerűsíteniük kell szociális védelmi rendszereiket
  és be kell ruházniuk azokba
  annak érdekében, hogy megfelelő, hatékony, eredményes és fenntartható szociális védelmet nyújtsanak mindenki számára valamennyi életszakaszban, elősegítve a társadalmi befogadást és a felfelé irányuló társadalmi
  konvergenciát és
  mobilitást,
  támogatva és
  ösztönözve a munkaerőpiaci részvételt
  és a minőségi foglalkoztatást
  , támogatva a szociális beruházást,
  megszüntetve a szegénységet, beleértve
  a 
  dolgozói szegénységet is, valamint
  kezelve az egyenlőtlenségeket, többek között adó- és ellátórendszereik
  progresszív kialakítása
  révén, valamint értékelve a szakpolitikák elosztási hatását. Az univerzális megközelítések
  célzott megközelítésekkel
  történő kiegészítése
  növelni
  fogja a szociális
  védelem
  hatékonyságát. A 
  tagállamoknak javítaniuk
  kell
  a szociális védelmi rendszereik
  sokrétű kihívásokkal szembeni
  rezilienciáját és fenntarthatóságát
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak korszerűsíteniük kell szociális védelmi rendszereiket annak érdekében, hogy megfelelő, hatékony, eredményes és fenntartható szociális védelmet nyújtsanak mindenki számára, valamennyi életszakaszban, elősegítve a társadalmi befogadást és a felfelé irányuló társadalmi mobilitást, ösztönözve a munkaerőpiaci részvételt, támogatva a szociális beruházást,
  fellépve
  a 
  szegénység ellen és
  kezelve az egyenlőtlenségeket, többek között adó- és ellátórendszereik
  kiigazítása
  révén, valamint értékelve a szakpolitikák elosztási hatását. Az univerzális megközelítések
  szelektívekkel
  történő kiegészítése
  javítani
  fogja a szociális
  védelmi rendszerek
  hatékonyságát. A 
  szociális védelmi rendszerek korszerűsítése során törekedni
  kell
  arra, hogy e rendszerek
  sokrétű kihívásokkal szembeni
  rezilienciája is javuljon
  .

A tagállamoknak korszerűsíteniük kell szociális védelmi rendszereiket
  és be kell ruházniuk azokba
  annak érdekében, hogy megfelelő, hatékony, eredményes és fenntartható szociális védelmet nyújtsanak mindenki számára valamennyi életszakaszban, elősegítve a társadalmi befogadást és a felfelé irányuló társadalmi
  konvergenciát és
  mobilitást,
  támogatva és
  ösztönözve a munkaerőpiaci részvételt
  és a minőségi foglalkoztatást
  , támogatva a szociális beruházást,
  megszüntetve a szegénységet, beleértve
  a 
  dolgozói szegénységet is, valamint
  kezelve az egyenlőtlenségeket, többek között adó- és ellátórendszereik
  progresszív kialakítása
  révén, valamint értékelve a szakpolitikák elosztási hatását. Az univerzális megközelítések
  célzott megközelítésekkel
  történő kiegészítése
  növelni
  fogja a szociális
  védelem
  hatékonyságát. A 
  tagállamoknak javítaniuk
  kell
  a szociális védelmi rendszereik
  sokrétű kihívásokkal szembeni
  rezilienciáját és fenntarthatóságát
  .

Módosítás 39

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 8 iránymutatás – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamoknak ki kell alakítaniuk és integrálniuk kell az aktív befogadás három ágát, melyek a következők: megfelelő jövedelemtámogatás, befogadó munkaerőpiacok és a minőségi
  támogató
  szolgáltatásokhoz való hozzáférés az egyéni szükségletek kielégítése érdekében. A szociális védelmi rendszereknek megfelelő minimumjövedelem-juttatást kell biztosítaniuk
  mindenkinek
  ,
  akinek nincs elégséges forrása
  ,
  valamint
  az aktív munkaerőpiaci és
  a
  társadalmi
  részvétel ösztönzésével elő kell mozdítaniuk a társadalmi befogadást
  , többek között
  a
  szociális szolgáltatások célzott nyújtása révén. | A tagállamoknak ki kell alakítaniuk és integrálniuk kell az aktív befogadás három ágát, melyek a következők: megfelelő jövedelemtámogatás, befogadó munkaerőpiacok és a minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférés az egyéni szükségletek kielégítése érdekében. A szociális védelmi rendszereknek megfelelő minimumjövedelem-juttatást (1a) kell biztosítaniuk
  a méltósággal élhető életet biztosító
  ,
  elegendő forrással nem rendelkező személyek számára
  ,
  és elő kell mozdítaniuk a társadalmi befogadást
  az
  emberek
  aktív munkaerőpiaci és társadalmi
  részvételének és visszailleszkedésének támogatása és ösztönzése révén
  , többek között
  támogató termékek és
  szociális szolgáltatások célzott nyújtása
  és hozzáférhetővé tétele
  révén.
  A szociális védelmi rendszerekhez való hozzáférést a jogokon alapuló megközelítés alapján nyomon kell követni és értékelni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak ki kell alakítaniuk és integrálniuk kell az aktív befogadás három ágát, melyek a következők: megfelelő jövedelemtámogatás, befogadó munkaerőpiacok és a minőségi
  támogató
  szolgáltatásokhoz való hozzáférés az egyéni szükségletek kielégítése érdekében. A szociális védelmi rendszereknek megfelelő minimumjövedelem-juttatást kell biztosítaniuk
  mindenkinek
  ,
  akinek nincs elégséges forrása
  ,
  valamint
  az aktív munkaerőpiaci és
  a
  társadalmi
  részvétel ösztönzésével elő kell mozdítaniuk a társadalmi befogadást
  , többek között
  a
  szociális szolgáltatások célzott nyújtása révén.

A tagállamoknak ki kell alakítaniuk és integrálniuk kell az aktív befogadás három ágát, melyek a következők: megfelelő jövedelemtámogatás, befogadó munkaerőpiacok és a minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférés az egyéni szükségletek kielégítése érdekében. A szociális védelmi rendszereknek megfelelő minimumjövedelem-juttatást (1a) kell biztosítaniuk
  a méltósággal élhető életet biztosító
  ,
  elegendő forrással nem rendelkező személyek számára
  ,
  és elő kell mozdítaniuk a társadalmi befogadást
  az
  emberek
  aktív munkaerőpiaci és társadalmi
  részvételének és visszailleszkedésének támogatása és ösztönzése révén
  , többek között
  támogató termékek és
  szociális szolgáltatások célzott nyújtása
  és hozzáférhetővé tétele
  révén.
  A szociális védelmi rendszerekhez való hozzáférést a jogokon alapuló megközelítés alapján nyomon kell követni és értékelni kell.

Módosítás 40

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 8 iránymutatás – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  megfizethető
  ,
  hozzáférhető és minőségi szolgáltatások – így például
  a 
  kisgyermekkori nevelés
  és
  gondozás
  ,
  az iskolán kívüli gondozás, az oktatás,
  a 
  képzés
  , a 
  lakhatás
  , az
  egészségügyi ellátás
  és a 
  tartós ápolás-gondozás – rendelkezésre állása szükséges feltétele az esélyegyenlőség biztosításának
  .
  Tekintettel a szegénység elleni küzdelemre vonatkozóan 2030-ra kitűzött kiemelt uniós célra
  ,
  különös figyelmet kell fordítani a szegénység – így a dolgozói szegénység –
  és a 
  társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre
  . Különösen a gyermekszegénységet kell átfogó és integrált intézkedésekkel kezelni, elsősorban az európai gyermekgarancia teljes körű
  végrehajtása révén
  . | Figyelembe véve
  a 
  szegénység továbbra is riasztó mértékét
  ,
  a Covid19-válság hatását, az ukrajnai orosz inváziót,
  a 
  növekvő megélhetési költségeket
  és
  az éghajlatváltozás felgyorsulását
  ,
  több erőfeszítésre van szükség a szegénység és
  a 
  társadalmi kirekesztés elleni küzdelem érdekében
  ,
  mégpedig
  a 
  dolgozói szegénységre
  , az
  energiaszegénységre
  és a 
  közlekedési szegénységre, az élelmiszerszegénységre és a hajléktalanságra vonatkozó horizontális stratégia révén
  .
  Ebben az összefüggésben különös figyelmet kell fordítani a gyermekekre, az idősekre
  ,
  az egyedülálló szülőkre, különösen az egyedülálló anyákra, az etnikai kisebbségekre, a migránsokra
  és a 
  fogyatékossággal élő személyekre
  . Különösen a gyermekszegénységet kell átfogó és integrált intézkedésekkel kezelni, elsősorban az európai gyermekgarancia teljes körű
  végrehajtásával, valamint a célzott költségvetés legalább 20 milliárd EUR-ra történő növelésével, összhangban az Ukrajnában zajló orosz háború Unióra gyakorolt társadalmi és gazdasági következményeiről és az Unió reagálási képességének megerősítéséről szóló, 2022. május 19-i európai parlamenti állásfoglalással. A tagállamoknak be kell nyújtaniuk az európai gyermekgaranciára vonatkozó nemzeti cselekvési terveiket, amelyek célja a gyermekszegénység elleni küzdelem és az esélyegyenlőség előmozdítása azáltal, hogy a rászoruló gyermekek számára hatékony és ingyenes hozzáférést biztosítanak az egészségügyi ellátáshoz, az oktatáshoz és az iskolai tevékenységekhez, a kisgyermekkori neveléshez és a gyermekgondozáshoz, valamint hatékony hozzáférést biztosítanak a megfelelő lakhatáshoz és az egészséges táplálkozáshoz, összhangban azzal a 2030-ra kitűzött kiemelt uniós céllal, amely a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett személyek számának legalább 15 millióval – ezen belül az ilyen gyermekek számának legalább 5 millióval – történő csökkentésére irányul. Valamennyi tagállam köteles az ESZA+ keretében elkülönített forrásainak több mint 5 %-át a gyermekszegénység elleni küzdelemre és a gyermekek jóllétének előmozdítására fordítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A
  megfizethető
  ,
  hozzáférhető és minőségi szolgáltatások – így például
  a 
  kisgyermekkori nevelés
  és
  gondozás
  ,
  az iskolán kívüli gondozás, az oktatás,
  a 
  képzés
  , a 
  lakhatás
  , az
  egészségügyi ellátás
  és a 
  tartós ápolás-gondozás – rendelkezésre állása szükséges feltétele az esélyegyenlőség biztosításának
  .
  Tekintettel a szegénység elleni küzdelemre vonatkozóan 2030-ra kitűzött kiemelt uniós célra
  ,
  különös figyelmet kell fordítani a szegénység – így a dolgozói szegénység –
  és a 
  társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre
  . Különösen a gyermekszegénységet kell átfogó és integrált intézkedésekkel kezelni, elsősorban az európai gyermekgarancia teljes körű
  végrehajtása révén
  .

Figyelembe véve
  a 
  szegénység továbbra is riasztó mértékét
  ,
  a Covid19-válság hatását, az ukrajnai orosz inváziót,
  a 
  növekvő megélhetési költségeket
  és
  az éghajlatváltozás felgyorsulását
  ,
  több erőfeszítésre van szükség a szegénység és
  a 
  társadalmi kirekesztés elleni küzdelem érdekében
  ,
  mégpedig
  a 
  dolgozói szegénységre
  , az
  energiaszegénységre
  és a 
  közlekedési szegénységre, az élelmiszerszegénységre és a hajléktalanságra vonatkozó horizontális stratégia révén
  .
  Ebben az összefüggésben különös figyelmet kell fordítani a gyermekekre, az idősekre
  ,
  az egyedülálló szülőkre, különösen az egyedülálló anyákra, az etnikai kisebbségekre, a migránsokra
  és a 
  fogyatékossággal élő személyekre
  . Különösen a gyermekszegénységet kell átfogó és integrált intézkedésekkel kezelni, elsősorban az európai gyermekgarancia teljes körű
  végrehajtásával, valamint a célzott költségvetés legalább 20 milliárd EUR-ra történő növelésével, összhangban az Ukrajnában zajló orosz háború Unióra gyakorolt társadalmi és gazdasági következményeiről és az Unió reagálási képességének megerősítéséről szóló, 2022. május 19-i európai parlamenti állásfoglalással. A tagállamoknak be kell nyújtaniuk az európai gyermekgaranciára vonatkozó nemzeti cselekvési terveiket, amelyek célja a gyermekszegénység elleni küzdelem és az esélyegyenlőség előmozdítása azáltal, hogy a rászoruló gyermekek számára hatékony és ingyenes hozzáférést biztosítanak az egészségügyi ellátáshoz, az oktatáshoz és az iskolai tevékenységekhez, a kisgyermekkori neveléshez és a gyermekgondozáshoz, valamint hatékony hozzáférést biztosítanak a megfelelő lakhatáshoz és az egészséges táplálkozáshoz, összhangban azzal a 2030-ra kitűzött kiemelt uniós céllal, amely a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett személyek számának legalább 15 millióval – ezen belül az ilyen gyermekek számának legalább 5 millióval – történő csökkentésére irányul. Valamennyi tagállam köteles az ESZA+ keretében elkülönített forrásainak több mint 5 %-át a gyermekszegénység elleni küzdelemre és a gyermekek jóllétének előmozdítására fordítani.

Módosítás 41

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 8 iránymutatás – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy
  az
  alapvető szolgáltatásokhoz mindenki hozzáférhessen, a gyermekeket is beleértve. A rászorulók
  és
  a kiszolgáltatott
  helyzetben levők
  esetében a tagállamoknak
  gondoskodniuk
  kell megfelelő szociális
  bérlakáshoz jutásról
  vagy lakhatási
  támogatásról
  . Biztosítaniuk kell a tiszta és méltányos energetikai átállást, és kezelniük kell az energiaszegénységet –
  ami
  az emelkedő energiaárak miatt
  , részben az ukrajnai háborúhoz kapcsolódóan
  a szegénység egyre jelentősebb formája –, adott esetben például célzott ideiglenes jövedelemtámogatási intézkedések révén. Inkluzív lakásfelújítási politikákat is végre kell hajtani. E szolgáltatások kapcsán a fogyatékossággal élő személyek sajátos szükségleteit – beleértve az akadálymentességet – is figyelembe kell venni. A 
  hajléktalansággal külön
  kell
  foglalkozni
  . A 
  tagállamoknak
  a 
  fenntarthatóság hosszú távú megőrzése mellett kell
  a 
  megfelelő időben történő
  hozzáférést biztosítaniuk a 
  megfizethető
  megelőző és gyógyító egészségügyi ellátáshoz,
  valamint
  a 
  jó minőségű
  tartós
  ápolás-gondozáshoz
  . | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy
  a jó minőségű
  alapvető szolgáltatásokhoz mindenki hozzáférhessen, a gyermekeket is beleértve. A rászorulók
  , illetve
  a kiszolgáltatott
  vagy hátrányos helyzetű személyek
  esetében a tagállamoknak
  garantálniuk
  kell
  a
  megfelelő szociális
  lakhatáshoz
  vagy lakhatási
  támogatáshoz való hozzáférést, kezelniük kell a kényszerkilakoltatások problémáját és azok következményeit, be kell ruházniuk a csökkent mozgásképességű személyek számára biztosított akadálymentes lakhatásba, és intézkedéseket kell hozniuk a méltányos és inkluzív átállás biztosítására a meglévő lakásállomány energiahatékonyságának javítása tekintetében
  . Biztosítaniuk kell a tiszta és méltányos energetikai átállást, és kezelniük kell az energiaszegénységet –
  amely
  az emelkedő energiaárak miatt a szegénység egyre jelentősebb formája –, adott esetben például célzott ideiglenes jövedelemtámogatási intézkedések
  és strukturális beruházások
  révén.
  A hozzáférhető, megfizethető és egészséges lakhatás biztosítása érdekében
  inkluzív lakásfelújítási politikákat is végre kell hajtani
  , megakadályozva a bérlők megélhetési költségeinek aránytalan növekedését
  . E szolgáltatások kapcsán a fogyatékossággal élő személyek sajátos szükségleteit – beleértve az akadálymentességet – is figyelembe kell venni. A 
  hajléktalanságot 2030-ig fel
  kell
  számolni, összhangban „A hajléktalanság arányának csökkentése az EU-ban” című,


  2020
  .
  november 24-i


  európai parlamenti állásfoglalással,
  a 
  „Lakhatás mindenekelőtt” megközelítést alapul véve. A Covid19-válság igazolta, hogy több állami beruházásra van szükség ahhoz, hogy elegendő jól képzett orvosi és ápoló személyzet álljon rendelkezésre, és mindenki számára hozzáférhető legyen az egészségügyi ellátás, ideértve a hátrányos helyzetű csoportokat is. Ezért
  a 
  tagállamoknak hatékony és egyenlő
  hozzáférést biztosítaniuk a 
  fenntartható
  megelőző és gyógyító
  állami
  egészségügyi ellátáshoz,
  különös tekintettel
  a 
  magas színvonalú mentálhigiénés ellátásra és
  tartós
  ápolásra-gondozásra
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy
  az
  alapvető szolgáltatásokhoz mindenki hozzáférhessen, a gyermekeket is beleértve. A rászorulók
  és
  a kiszolgáltatott
  helyzetben levők
  esetében a tagállamoknak
  gondoskodniuk
  kell megfelelő szociális
  bérlakáshoz jutásról
  vagy lakhatási
  támogatásról
  . Biztosítaniuk kell a tiszta és méltányos energetikai átállást, és kezelniük kell az energiaszegénységet –
  ami
  az emelkedő energiaárak miatt
  , részben az ukrajnai háborúhoz kapcsolódóan
  a szegénység egyre jelentősebb formája –, adott esetben például célzott ideiglenes jövedelemtámogatási intézkedések révén. Inkluzív lakásfelújítási politikákat is végre kell hajtani. E szolgáltatások kapcsán a fogyatékossággal élő személyek sajátos szükségleteit – beleértve az akadálymentességet – is figyelembe kell venni. A 
  hajléktalansággal külön
  kell
  foglalkozni
  . A 
  tagállamoknak
  a 
  fenntarthatóság hosszú távú megőrzése mellett kell
  a 
  megfelelő időben történő
  hozzáférést biztosítaniuk a 
  megfizethető
  megelőző és gyógyító egészségügyi ellátáshoz,
  valamint
  a 
  jó minőségű
  tartós
  ápolás-gondozáshoz
  .

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy
  a jó minőségű
  alapvető szolgáltatásokhoz mindenki hozzáférhessen, a gyermekeket is beleértve. A rászorulók
  , illetve
  a kiszolgáltatott
  vagy hátrányos helyzetű személyek
  esetében a tagállamoknak
  garantálniuk
  kell
  a
  megfelelő szociális
  lakhatáshoz
  vagy lakhatási
  támogatáshoz való hozzáférést, kezelniük kell a kényszerkilakoltatások problémáját és azok következményeit, be kell ruházniuk a csökkent mozgásképességű személyek számára biztosított akadálymentes lakhatásba, és intézkedéseket kell hozniuk a méltányos és inkluzív átállás biztosítására a meglévő lakásállomány energiahatékonyságának javítása tekintetében
  . Biztosítaniuk kell a tiszta és méltányos energetikai átállást, és kezelniük kell az energiaszegénységet –
  amely
  az emelkedő energiaárak miatt a szegénység egyre jelentősebb formája –, adott esetben például célzott ideiglenes jövedelemtámogatási intézkedések
  és strukturális beruházások
  révén.
  A hozzáférhető, megfizethető és egészséges lakhatás biztosítása érdekében
  inkluzív lakásfelújítási politikákat is végre kell hajtani
  , megakadályozva a bérlők megélhetési költségeinek aránytalan növekedését
  . E szolgáltatások kapcsán a fogyatékossággal élő személyek sajátos szükségleteit – beleértve az akadálymentességet – is figyelembe kell venni. A 
  hajléktalanságot 2030-ig fel
  kell
  számolni, összhangban „A hajléktalanság arányának csökkentése az EU-ban” című,


  2020
  .
  november 24-i


  európai parlamenti állásfoglalással,
  a 
  „Lakhatás mindenekelőtt” megközelítést alapul véve. A Covid19-válság igazolta, hogy több állami beruházásra van szükség ahhoz, hogy elegendő jól képzett orvosi és ápoló személyzet álljon rendelkezésre, és mindenki számára hozzáférhető legyen az egészségügyi ellátás, ideértve a hátrányos helyzetű csoportokat is. Ezért
  a 
  tagállamoknak hatékony és egyenlő
  hozzáférést biztosítaniuk a 
  fenntartható
  megelőző és gyógyító
  állami
  egészségügyi ellátáshoz,
  különös tekintettel
  a 
  magas színvonalú mentálhigiénés ellátásra és
  tartós
  ápolásra-gondozásra
  .

Módosítás 42

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 8 iránymutatás – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az átmeneti védelemről szóló irányelv (43) aktiválásával összhangban a tagállamoknak megfelelő szintű védelmet kell kínálniuk az ukrajnai menekülteknek,
  ideértve
  a tartózkodási jogokat, a munkavállalási jogot, a munkaerőpiaci integrációt, az oktatáshoz
  és képzéshez való hozzáférést
  , a lakhatáshoz, valamint a szociális biztonsági rendszerekhez, az egészségügyi
  , szociális
  és egyéb
  ellátáshoz
  való hozzáférést
  , továbbá a megélhetés biztosítását
  . Az európai gyermekgaranciával összhangban biztosítani kell
  a gyermekek számára a
  gyermekkori neveléshez és gondozáshoz, valamint az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférést. A kísérő nélküli gyermekek és tizenévesek esetében a tagállamoknak érvényesíteniük kell a törvényes gyámsághoz való jogot. | Az átmeneti védelemről szóló irányelv (43) aktiválásával összhangban a tagállamoknak megfelelő szintű védelmet kell kínálniuk az ukrajnai menekülteknek,
  köztük az Ukrajnában jogszerűen tartózkodó és az ukrajnai orosz invázió miatt Európába menekülő romáknak és harmadik országbeli állampolgároknak. E tekintetben
  a tartózkodási jogokat, a munkavállalási jogot, a munkaerőpiaci integrációt, az oktatáshoz
  , a nyelvi támogatáshoz
  , a 
  képzéshez és a
  lakhatáshoz
  való hozzáférést
  , valamint a szociális biztonsági rendszerekhez, az egészségügyi
  és pszichoszociális ellátáshoz
  és
  a szociális jóléti vagy
  egyéb
  támogatáshoz
  való hozzáférést
  és megélhetési támogatást is biztosítani kell
  . Az európai gyermekgaranciával összhangban
  a gyermekek számára
  biztosítani kell
  az ingyenes, színvonalas
  gyermekkori neveléshez és gondozáshoz, valamint az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférést
  a fogadó tagállamban élő társaikkal egyenlő feltételek mellett
  . A kísérő nélküli gyermekek és tizenévesek esetében a tagállamoknak érvényesíteniük kell a törvényes gyámsághoz való jogot.
  A tagállamoknak fontolóra kell venniük az átmeneti védelemről szóló irányelv által nyújtott védelem kiterjesztését valamennyi menekültre, és foglalkozniuk kell a munkáltatóknak a csak ideiglenes státusszal rendelkező személyek alkalmazásával kapcsolatos aggályaival. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az átmeneti védelemről szóló irányelv (43) aktiválásával összhangban a tagállamoknak megfelelő szintű védelmet kell kínálniuk az ukrajnai menekülteknek,
  ideértve
  a tartózkodási jogokat, a munkavállalási jogot, a munkaerőpiaci integrációt, az oktatáshoz
  és képzéshez való hozzáférést
  , a lakhatáshoz, valamint a szociális biztonsági rendszerekhez, az egészségügyi
  , szociális
  és egyéb
  ellátáshoz
  való hozzáférést
  , továbbá a megélhetés biztosítását
  . Az európai gyermekgaranciával összhangban biztosítani kell
  a gyermekek számára a
  gyermekkori neveléshez és gondozáshoz, valamint az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférést. A kísérő nélküli gyermekek és tizenévesek esetében a tagállamoknak érvényesíteniük kell a törvényes gyámsághoz való jogot.

Az átmeneti védelemről szóló irányelv (43) aktiválásával összhangban a tagállamoknak megfelelő szintű védelmet kell kínálniuk az ukrajnai menekülteknek,
  köztük az Ukrajnában jogszerűen tartózkodó és az ukrajnai orosz invázió miatt Európába menekülő romáknak és harmadik országbeli állampolgároknak. E tekintetben
  a tartózkodási jogokat, a munkavállalási jogot, a munkaerőpiaci integrációt, az oktatáshoz
  , a nyelvi támogatáshoz
  , a 
  képzéshez és a
  lakhatáshoz
  való hozzáférést
  , valamint a szociális biztonsági rendszerekhez, az egészségügyi
  és pszichoszociális ellátáshoz
  és
  a szociális jóléti vagy
  egyéb
  támogatáshoz
  való hozzáférést
  és megélhetési támogatást is biztosítani kell
  . Az európai gyermekgaranciával összhangban
  a gyermekek számára
  biztosítani kell
  az ingyenes, színvonalas
  gyermekkori neveléshez és gondozáshoz, valamint az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférést
  a fogadó tagállamban élő társaikkal egyenlő feltételek mellett
  . A kísérő nélküli gyermekek és tizenévesek esetében a tagállamoknak érvényesíteniük kell a törvényes gyámsághoz való jogot.
  A tagállamoknak fontolóra kell venniük az átmeneti védelemről szóló irányelv által nyújtott védelem kiterjesztését valamennyi menekültre, és foglalkozniuk kell a munkáltatóknak a csak ideiglenes státusszal rendelkező személyek alkalmazásával kapcsolatos aggályaival.

Módosítás 43

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 8 iránymutatás – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A növekvő élettartam és a demográfiai átalakulás kontextusában a tagállamoknak biztosítaniuk kell a nyugdíjrendszerek megfelelőségét és fenntarthatóságát a munkavállalók és az önfoglalkoztatók számára, egyenlő esélyeket biztosítva a 
  nőknek
  és a 
  férfiaknak
  a 
  nyugdíjjogosultság megszerzéséhez
  ,
  többek
  között a 
  megfelelő időskori jövedelmet biztosító kiegészítő rendszerek révén
  . A 
  nyugdíjreformokat
  a 
  nemek között
  a 
  nyugdíjak terén fennálló egyenlőtlenségek csökkentésére irányuló szakpolitikákkal
  és
  a
  munkával töltött életszakaszt
  meghosszabbító intézkedésekkel – így például
  a 
  tényleges nyugdíjkorhatár emelésével, elsősorban az idősek munkaerőpiaci részvétel – kell támogatni, és azokat
  a 
  tevékeny időskorra vonatkozó stratégiák keretébe kell foglalni
  . A tagállamoknak konstruktív párbeszédet kell
  folytatniuk
  a szociális partnerekkel és más releváns érdekelt szereplőkkel, és lehetővé kell tenniük a reformok kellően fokozatos bevezetését. | A növekvő élettartam és a demográfiai átalakulás kontextusában a tagállamoknak biztosítaniuk kell a nyugdíjrendszerek megfelelőségét és fenntarthatóságát a munkavállalók és az önfoglalkoztatók számára, egyenlő esélyeket biztosítva
  az egyéneknek
  a 
  nyugdíjjogosultság megszerzéséhez az állami vagy a foglalkoztatói rendszerek keretében – esetleg ezeket kiegészítő rendszerekkel kombinálva – a szegénységi küszöb feletti tisztességes nyugdíjjövedelem biztosítása érdekében. A nyugdíjreformoknak a tevékeny időskoron kell alapulniuk,
  és
  minden életkorban optimalizálniuk kell
  a 
  munkavállalók lehetőségeit arra, hogy
  a 
  törvényes nyugdíjkorhatár eléréséig színvonalas
  ,
  produktív és egészséges körülmények
  között
  dolgozzanak. Ugyanakkor azoknak
  a 
  munkavállalóknak, akik a nyugdíjkorhatár elérése után is aktívak szeretnének maradni, lehetőséget kell biztosítani erre
  .
  Különleges intézkedéseket kell meghatározni
  a 
  munkaerő demográfiája,
  a 
  munkahelyi egészségvédelem és biztonság, az oktatás és képzés,
  a 
  készségek és a kompetenciák kezelése, valamint az egészséges
  és
  produktív,
  munkával töltött életszakaszt
  biztosító munkaszervezés területén, a generációk közötti megközelítést alkalmazva.
   A 
  tagállamoknak elő kell segíteniük a fiatalok foglalkoztatását és a nyugdíjba vonuláshoz vezető átmenetet,
  a 
  tudás és a tapasztalat generációk közötti átadásával együtt
  . A tagállamoknak konstruktív párbeszédet kell
  kialakítaniuk
  a szociális partnerekkel
  , a civil társadalmi szervezetekkel
  és más releváns érdekelt szereplőkkel, és lehetővé kell tenniük a reformok kellően fokozatos bevezetését
  , valamint az idősebb munkavállalókról és foglalkoztathatóságukról alkotott kép megváltozását. A tagállamoknak továbbá az egészséges időskorra vonatkozó, az egészségügyi és gondozási szolgáltatásokhoz való hozzáférésre is kiterjedő terveket, valamint az egészségfejlesztésre és a megelőzésre vonatkozó stratégiákat kell kidolgozniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A növekvő élettartam és a demográfiai átalakulás kontextusában a tagállamoknak biztosítaniuk kell a nyugdíjrendszerek megfelelőségét és fenntarthatóságát a munkavállalók és az önfoglalkoztatók számára, egyenlő esélyeket biztosítva a 
  nőknek
  és a 
  férfiaknak
  a 
  nyugdíjjogosultság megszerzéséhez
  ,
  többek
  között a 
  megfelelő időskori jövedelmet biztosító kiegészítő rendszerek révén
  . A 
  nyugdíjreformokat
  a 
  nemek között
  a 
  nyugdíjak terén fennálló egyenlőtlenségek csökkentésére irányuló szakpolitikákkal
  és
  a
  munkával töltött életszakaszt
  meghosszabbító intézkedésekkel – így például
  a 
  tényleges nyugdíjkorhatár emelésével, elsősorban az idősek munkaerőpiaci részvétel – kell támogatni, és azokat
  a 
  tevékeny időskorra vonatkozó stratégiák keretébe kell foglalni
  . A tagállamoknak konstruktív párbeszédet kell
  folytatniuk
  a szociális partnerekkel és más releváns érdekelt szereplőkkel, és lehetővé kell tenniük a reformok kellően fokozatos bevezetését.

A növekvő élettartam és a demográfiai átalakulás kontextusában a tagállamoknak biztosítaniuk kell a nyugdíjrendszerek megfelelőségét és fenntarthatóságát a munkavállalók és az önfoglalkoztatók számára, egyenlő esélyeket biztosítva
  az egyéneknek
  a 
  nyugdíjjogosultság megszerzéséhez az állami vagy a foglalkoztatói rendszerek keretében – esetleg ezeket kiegészítő rendszerekkel kombinálva – a szegénységi küszöb feletti tisztességes nyugdíjjövedelem biztosítása érdekében. A nyugdíjreformoknak a tevékeny időskoron kell alapulniuk,
  és
  minden életkorban optimalizálniuk kell
  a 
  munkavállalók lehetőségeit arra, hogy
  a 
  törvényes nyugdíjkorhatár eléréséig színvonalas
  ,
  produktív és egészséges körülmények
  között
  dolgozzanak. Ugyanakkor azoknak
  a 
  munkavállalóknak, akik a nyugdíjkorhatár elérése után is aktívak szeretnének maradni, lehetőséget kell biztosítani erre
  .
  Különleges intézkedéseket kell meghatározni
  a 
  munkaerő demográfiája,
  a 
  munkahelyi egészségvédelem és biztonság, az oktatás és képzés,
  a 
  készségek és a kompetenciák kezelése, valamint az egészséges
  és
  produktív,
  munkával töltött életszakaszt
  biztosító munkaszervezés területén, a generációk közötti megközelítést alkalmazva.
   A 
  tagállamoknak elő kell segíteniük a fiatalok foglalkoztatását és a nyugdíjba vonuláshoz vezető átmenetet,
  a 
  tudás és a tapasztalat generációk közötti átadásával együtt
  . A tagállamoknak konstruktív párbeszédet kell
  kialakítaniuk
  a szociális partnerekkel
  , a civil társadalmi szervezetekkel
  és más releváns érdekelt szereplőkkel, és lehetővé kell tenniük a reformok kellően fokozatos bevezetését
  , valamint az idősebb munkavállalókról és foglalkoztathatóságukról alkotott kép megváltozását. A tagállamoknak továbbá az egészséges időskorra vonatkozó, az egészségügyi és gondozási szolgáltatásokhoz való hozzáférésre is kiterjedő terveket, valamint az egészségfejlesztésre és a megelőzésre vonatkozó stratégiákat kell kidolgozniuk.

---

(5)  Tanács (EU) 2015/1184 ajánlása (2015. július 14.) a tagállamok és az Európai Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról (HL L 192., 2015.7.18., 27. o.).

(5)  Tanács (EU) 2015/1184 ajánlása (2015. július 14.) a tagállamok és az Európai Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról (HL L 192., 2015.7.18., 27. o.).

(6)  A Tanács 2001/55/EK irányelve (2001. július 20.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumkövetelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről (HL L 212., 2001.8.7.,
  00
  12
  –0023
  . o.).
  0012 – 0023)

(7)  Tanács ajánlása (2014. március 10.) a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről (HL C 88., 2014.3.27., 1. o.).

(8)  Tanács ajánlása (2016. február 15.) a tartósan munkanélküli személyek munkaerő-piaci integrációjáról (HL C 67., 2016.2.20., 1. o.).

(9)  Tanács ajánlása (2016. december 19.) a kompetenciafejlesztési pályákról: Új lehetőségek felnőttek számára (HL C 484., 2016.12.24., 1. o.).

(10)  Tanács ajánlása (2018. március 15.) a színvonalas és eredményes tanulószerződéses gyakorlati képzés európai keretrendszeréről (HL C 153.,2018.5.2., 1. o.).

(11)  Tanács ajánlása (2018. május 22.) az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról (HL C 189., 2018.6.4., 1. o.).

(12)  Tanács ajánlása (2019. május 22.) a magas színvonalú kisgyermekkori nevelési és gondozási rendszerekről (HL C 189., 2019.6.5., 4. o.).

(13)  Tanács ajánlása (2019. november 8.) a munkavállalók és az önálló vállalkozók szociális védelemhez való hozzáféréséről (HL C 387., 2019.11.15., 1. o.).

(14)  Tanács ajánlása (2020. október 30.) az „Út a munka világába – Az ifjúsági garancia megerősítése” témájában és az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlás felváltásáról (HL C 372., 2020.11.4., 1. o.).

(15)  Tanács ajánlása (2020. november 24.) a fenntartható versenyképességet, a társadalmi méltányosságot és a rezilienciát célzó szakképzésről (HL C 417., 2020.12.2., 1. o.).

(16)  Tanács ajánlása (2021. november 29.) a magas színvonalú és inkluzív alap- és középfokú oktatást előmozdító vegyes tanulási megközelítésekről (HL C 66., 2021.2.26., 1
  –21
  . o.).

(17)  Bizottság (EU) 2021/402 ajánlása (2021. március 4.) a Covid19-válságot követően a foglalkoztatás hatékony és aktív támogatásáról (EASE) (HL L 80., 2021.3.8., 1. o.).

(18)  Tanács (EU) 2021/1004 ajánlása (2021. június 14.) az európai gyermekgarancia létrehozásáról (HL L 223., 2021.6.22., 14. o.).

(19)  Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) (2021/C66/01) (HL C 66., 2021.2.26., 1
  –21
  . o.).

(20)  A Bizottság COM(2021)0778 közleménye (2021. december 9.) az emberközpontú gazdaság kiépítéséről: a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési terv.

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2316 határozata (2021. december 22.) az ifjúság európai évéről (2022) (HL L 462., 2021.12.28., 1
  –9
  . o.).

(22)  
  COM/2020/682 végleges

(23)  COM/2021/801
  végleges

(24)  COM/2021/770
  végleges

(25)  COM/2021/773
  végleges

(26)  COM/2021/93
  végleges

(27)  COM/2021/762
  végleges

(28)  COM/2022/11
  végleges

(6)  A Tanács 2001/55/EK irányelve (2001. július 20.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumkövetelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről (HL L 212., 2001.8.7., 12. o.).

(7)  
  A
  Tanács ajánlása (2014. március 10.) a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről (HL C 88., 2014.3.27., 1. o.).

(7a)  
  A Tanács (EU) 2015/1184 ajánlása (2015. július 14.) a tagállamok és az Európai Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról (HL L 192., 2015.7.18., 27. o.).

(8)  
  A
  Tanács ajánlása (2016. február 15.) a tartósan munkanélküli személyek munkaerő-piaci integrációjáról (HL C 67., 2016.2.20., 1. o.).

(9)  A Tanács ajánlása (2016. december 19.) a kompetenciafejlesztési pályákról: Új lehetőségek felnőttek számára (HL C 484., 2016.12.24., 1. o.).

(10)  
  A
  Tanács ajánlása (2018. március 15.) a színvonalas és eredményes tanulószerződéses gyakorlati képzés európai keretrendszeréről (HL C 153.,2018.5.2., 1. o.).

(11)  
  A
  Tanács ajánlása (2018. május 22.) az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról (HL C 189., 2018.6.4., 1. o.).

(12)  
  A
  Tanács ajánlása (2019. május 22.) a magas színvonalú kisgyermekkori nevelési és gondozási rendszerekről (HL C 189., 2019.6.5., 4. o.).

(13)  
  A
  Tanács ajánlása (2019. november 8.) a munkavállalók és az önálló vállalkozók szociális védelemhez való hozzáféréséről (HL C 387., 2019.11.15., 1. o.).

(14)  
  A
  Tanács ajánlása (2020. október 30.) az „Út a munka világába – Az ifjúsági garancia megerősítése” témájában és az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlás felváltásáról (HL C 372., 2020.11.4., 1. o.).

(15)  
  A
  Tanács ajánlása (2020. november 24.) a fenntartható versenyképességet, a társadalmi méltányosságot és a rezilienciát célzó szakképzésről (HL C 417., 2020.12.2., 1. o.).

(16)  
  A
  Tanács ajánlása (2021. november 29.) a magas színvonalú és inkluzív alap- és középfokú oktatást előmozdító vegyes tanulási megközelítésekről (HL C 66., 2021.2.26., 1. o.).

(17)  
  A
  Bizottság (EU) 2021/402 ajánlása (2021. március 4.) a Covid19-válságot követően a foglalkoztatás hatékony és aktív támogatásáról (EASE) (HL L 80., 2021.3.8., 1. o.).

(18)  
  A
  Tanács (EU) 2021/1004 ajánlása (2021. június 14.) az európai gyermekgarancia létrehozásáról (HL L 223., 2021.6.22., 14. o.).

(19)  
  A
  Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) (2021/C66/01) (HL C 66., 2021.2.26., 1. o.).

(20)  A Bizottság COM(2021)0778 közleménye (2021. december 9.) az emberközpontú gazdaság kiépítéséről: a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési terv.

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2316 határozata (2021. december 22.) az ifjúság európai évéről (2022) (HL L 462., 2021.12.28., 1. o.).

(22)  
  Az Európai Unió Hivatalos Lapjában még nem tették közzé.

(23)  COM(2021
  )0
  801.

(24)  COM(2021
  )0
  770.

(25)  COM(2021
  )0
  773.

(26)  COM(2021
  )00
  93.

(26a)  
  Az Európai Unió Hivatalos Lapjában még nem tették közzé.

(27)  COM(2021
  )0
  762.

(27a)  
  COM(2021)0568.

(28)  COM(2022
  )00
  11.

(29)  
  szociális jogok európai pillérének kihirdetéséről szóló intézményközi nyilatkozat (HL C 428., 2017.12.13., 10. o.).

(1a)  
  A Tanács (EU) 2021/1004 ajánlása (2021. június 14.) az európai gyermekgarancia létrehozásáról (HL L 223., 2021.6.22., 14. o.).

(30)  
  A tanács (EU) 2022/382 végrehajtási határozata (2022. március 4.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek Ukrajnából való tömeges beáramlása tényének a 2001/55/EK irányelv 5. cikke értelmében történő megállapításáról és átmeneti védelem bevezetéséről.

(31)  Tanács 2001/55/EK irányelve (2001. július 20.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumkövetelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről.

(31)  
  A
  Tanács 2001/55/EK irányelve (2001. július 20.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumkövetelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről (HL L 212., 2001.8.7., 12. o.).

(32)  Tanács ajánlása (2019. november 8.) a munkavállalók és az önálló vállalkozók szociális védelemhez való hozzáféréséről (HL C 2019., 2019.11.15.,
  0
  1. o.).

(32)  
  A
  Tanács 2019/C 387/01 ajánlása (2019. november 8.) a munkavállalók és az önálló vállalkozók szociális védelemhez való hozzáféréséről (HL C
  387
  ., 2019.11.15., 1. o.).

(32a)  
  A Tanács 2000/78/EK irányelve (2000. november 27.) a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról (HL L 303., 2000.12.2., 16. o.).

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2221 rendelete (2020. december 23.) az 1303/2013/EU rendeletnek a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogató kiegészítő források és az azokkal kapcsolatos végrehajtási rendelkezések tekintetében történő módosításáról (REACT-EU) (HL L 437., 2020.12.28., 30. o.).

(34)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/562 rendelete (2022. április 6.) az 1303/2013/EU és a 223/2014/EU rendeletnek az Európában lévő menekültekre irányuló kohéziós fellépés (CARE) tekintetében történő módosításáról.

(35)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159
  –706
  . o.).

(36)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/613 rendelete (2022. április 12.) az 1303/2013/EU és a 223/2014/EU rendeletnek a REACT-EU forrásokból származó előfinanszírozás növelése és egy egységköltség megállapítása tekintetében történő módosításáról.

(37)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1057 rendelete (2021. június 24.) az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) létrehozásáról és az 1296/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 231., 2021.6.30., 21. o.).

(38)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1058 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról (HL L 231., 2021.6.30., 60. o.).

(39)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17
  –75
  . o.).

(40)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1056 rendelete (2021. június 24.) az Igazságos Átmenet Alap létrehozásáról (HL L 231., 2021.6.30., 1. o.).

(41)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/523 rendelete (2021. március 24.) az InvestEU program létrehozásáról és az (EU) 2015/1017 rendelet módosításáról (HL L 107., 2021.3.26., 30. o.).

(42)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/691 rendelete (2021. április 28.) az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (EGAA) és az 1309/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 153., 2021.5.3., 48. o.).

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2221 rendelete (2020. december 23.) az 1303/2013/EU rendeletnek a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogató kiegészítő források és az azokkal kapcsolatos végrehajtási rendelkezések tekintetében történő módosításáról (REACT-EU) (HL L 437., 2020.12.28., 30. o.).

(34)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/562 rendelete (2022. április 6.) az 1303/2013/EU és a 223/2014/EU rendeletnek az Európában lévő menekültekre irányuló kohéziós fellépés (CARE) tekintetében történő módosításáról
  (HL L 109., 2022.4.8., 1. o.)
  .

(35)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).

(36)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/613 rendelete (2022. április 12.) az 1303/2013/EU és a 223/2014/EU rendeletnek a REACT-EU forrásokból származó előfinanszírozás növelése és egy egységköltség megállapítása tekintetében történő módosításáról
  (HL L 115., 2022.4.13., 38. o.)
  .

(37)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1057 rendelete (2021. június 24.) az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) létrehozásáról és az 1296/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 231., 2021.6.30., 21. o.).

(38)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1058 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról (HL L 231., 2021.6.30., 60. o.).

(39)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).

(40)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1056 rendelete (2021. június 24.) az Igazságos Átmenet Alap létrehozásáról (HL L 231., 2021.6.30., 1. o.).

(41)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/523 rendelete (2021. március 24.) az InvestEU program létrehozásáról és az (EU) 2015/1017 rendelet módosításáról (HL L 107., 2021.3.26., 30. o.).

(42)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/691 rendelete (2021. április 28.) az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (EGAA) és az 1309/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 153., 2021.5.3., 48. o.).

(1a)  
  Az Európai Unió Hivatalos Lapjában még nem tették közzé.

(1a)  
  Az Európai Unió Hivatalos Lapjában még nem tették közzé.

(1a)  
  Az aktív befogadást biztosító megfelelő minimáljövedelemről szóló tanácsi ajánlásra irányuló bizottsági javaslat, 2022. szeptember 28., https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&furtherNews=yes&newsId=10417

(43)  Tanács 2001/55/EK irányelve (2001. július 20.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumkövetelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről.

(43)  
  A
  Tanács 2001/55/EK irányelve (2001. július 20.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumkövetelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről

  HL L 212., 2001.8.7., 12. o.)
  .

---

2022. október 19., szerda

| 2023.4.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 149/107 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 149/107

---

P9_TA(2022)0365

4/2022. számú költségvetés-módosítási tervezet: A bevételek aktualizálása (saját források) és más technikai kiigazítások

Az Európai Parlament 2022. október 19-i állásfoglalása az Európai Unió 2022. évi pénzügyi évre vonatkozó, 4/2022. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról: a bevételek aktualizálása (saját források) és egyéb technikai kiigazítások (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD))

(2023/C 149/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 44. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 44. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2022. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2021. november 24-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2022. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2021. november 24-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletre (3) (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletre (3) (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet),

| — | tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (4) (a továbbiakban: az intézményközi megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (4) (a továbbiakban: az intézményközi megállapodás),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről és a 2014/335/EU, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2020. december 14-i (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről és a 2014/335/EU, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2020. december 14-i (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel a Bizottság által 2022. július 1-jén elfogadott, 4/2022. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2022)0350), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2022. július 1-jén elfogadott, 4/2022. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2022)0350),

| — | tekintettel a Tanács által 2022. szeptember 20-án elfogadott és az Európai Parlamentnek ugyanezen a napon továbbított, a 4/2022. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (12623/2022 – C9-0317/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2022. szeptember 20-án elfogadott és az Európai Parlamentnek ugyanezen a napon továbbított, a 4/2022. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (12623/2022 – C9-0317/2022),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 94. és 96. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 94. és 96. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0240/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0240/2022),

| A. | mivel a 4/2022. számú költségvetés-módosítási tervezet fő célja a költségvetés bevételi oldalának aktualizálása a legutóbbi fejlemények – nevezetesen a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság (ACOR) által 2022. május 23-án elfogadott, a 2022. évi költségvetésre vonatkozó aktualizált sajátforrás-előrejelzések – figyelembevétele érdekében, valamint az egyéb bevételek – például az Egyesült Királyság hozzájárulása, pénzbírságok és egyéb bevételek – aktualizálása; |
| --- | --- |

A.

mivel a 4/2022. számú költségvetés-módosítási tervezet fő célja a költségvetés bevételi oldalának aktualizálása a legutóbbi fejlemények – nevezetesen a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság (ACOR) által 2022. május 23-án elfogadott, a 2022. évi költségvetésre vonatkozó aktualizált sajátforrás-előrejelzések – figyelembevétele érdekében, valamint az egyéb bevételek – például az Egyesült Királyság hozzájárulása, pénzbírságok és egyéb bevételek – aktualizálása;

| B. | mivel a 4/2022. számú költségvetés-módosítási tervezet a kiadásokkal kapcsolatban is tartalmaz két konkrét kiigazítást, amelyek a költségvetési nómenklatúrának a REPowerEU-ra vonatkozó, 2022. május 18-i bizottsági javaslatot (6) követő kiigazításának, valamint az Eurojust háborús bűncselekményekre vonatkozó bizonyítékok gyűjtésére és megőrzésére irányuló megbízatása meghosszabbításának (7) felelnek meg; mivel nem igényel további kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat; |
| --- | --- |

B.

mivel a 4/2022. számú költségvetés-módosítási tervezet a kiadásokkal kapcsolatban is tartalmaz két konkrét kiigazítást, amelyek a költségvetési nómenklatúrának a REPowerEU-ra vonatkozó, 2022. május 18-i bizottsági javaslatot (6) követő kiigazításának, valamint az Eurojust háborús bűncselekményekre vonatkozó bizonyítékok gyűjtésére és megőrzésére irányuló megbízatása meghosszabbításának (7) felelnek meg; mivel nem igényel további kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat;

| C. | mivel mindig is azt volt a Parlament álláspontja, hogy egy költségvetés-módosítási tervezetnek csak egy célja lehet; |
| --- | --- |

C.

mivel mindig is azt volt a Parlament álláspontja, hogy egy költségvetés-módosítási tervezetnek csak egy célja lehet;

| 1. | tudomásul veszi a 4/2022. számú költségvetés-módosítási tervezetet, annak a Bizottság által benyújtott formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rámutat különösen a valódi saját források 3 573,9 millió EUR-val történő növelésére; emlékeztet arra, hogy az intézményközi megállapodásban meghatározott ütemtervvel összhangban fel kell gyorsítani az új saját források bevezetését, nevezetesen hogy az új saját forrásokból származó kiegészítő bevételek elegendőek lesznek legalább a helyreállítási eszköz költségeinek visszafizetésére; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a Parlament még nem alakította ki álláspontját a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz REPowerEU fejezetére irányuló javaslatról; hangsúlyozza ezért, hogy a költségvetési nómenklatúra javasolt módosítása nem érinti a jogalkotási eredményt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sajnálja, hogy a Bizottság a Parlament álláspontja ellenére úgy határozott, hogy a bevételek aktualizálásával kapcsolatos elemeket a folyamatban lévő tárgyalásokhoz kapcsolódó egyéb elemekkel együtt terjeszti elő; megismétli, hogy a költségvetési hatóság előjogainak jobb tiszteletben tartása érdekében a Bizottságnak egyetlen célt tartalmazó költségvetés-módosítási tervezetet kellene előterjesztenie, és tartózkodnia kellene attól, hogy egy költségvetés-módosítási tervezetben több célt kombináljon; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elismerését fejezi ki (EU) 2022/838 rendelet gyors elfogadása miatt, amely kiterjeszti az Eurojust megbízatását Ukrajnának a brutális és indokolatlan orosz agresszió következményeként elkövetett háborús bűncselekményekkel kapcsolatos bizonyítékok gyűjtésében, megőrzésében és elemzésében való támogatása érdekében; ellenzi azonban az ugyanazon szakpolitikai területen belüli belső átcsoportosítások tervezett felhasználását az év későbbi szakaszában az e költségvetés-módosítási tervezetben javasolt álláshelyek finanszírozására; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a 2b. alfejezetben elegendő tartaléksáv áll rendelkezésre; megerősíti továbbá azon régóta képviselt álláspontját, hogy az ügynökségek feladatainak és felelősségi köreinek bővítését megfelelő szintű új forrásokkal kell kiegészíteni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | jóváhagyja a 4/2022. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

6.

| 7. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 4/2022. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

7.

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  HL L 193., 2018.7.30., 1. o.

(2)  HL L 45., 2022.2.24., 1. o.

(3)  HL L 433. I, 2020.12.22., 11. o.

(4)  HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.

(5)  HL L 424., 2020.12.15., 1. o.

(6)  COM(2022)0231, 2022.5.18.

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/838 rendelete (2022. május 30.) az (EU) 2018/1727 rendeletnek a népirtással, az emberiesség elleni bűncselekményekkel, a háborús bűncselekményekkel és a kapcsolódó bűncselekményekkel összefüggő bizonyítékok Eurojustnál történő megőrzése, elemzése és tárolása tekintetében történő módosításáról (HL L 148., 2022.5.31., 1. o.).

---

| 2023.4.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 149/109 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 149/109

---

P9_TA(2022)0366

Az Európai Unió 2023. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetése – összes szakasz

Az Európai Parlament 2022. október 19-i állásfoglalása az Európai Unió 2023. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD))

(2023/C 149/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről és a 2014/335/EU, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2020. december 14-i (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről és a 2014/335/EU, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2020. december 14-i (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet),

| — | tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletre (3) (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet), valamint a Parlament, a Tanács és a Bizottság által ezzel összefüggésben elfogadott együttes nyilatkozatokra (4), továbbá a kapcsolódó egyoldalú nyilatkozatokra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletre (3) (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet), valamint a Parlament, a Tanács és a Bizottság által ezzel összefüggésben elfogadott együttes nyilatkozatokra (4), továbbá a kapcsolódó egyoldalú nyilatkozatokra (5),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (6),

| — | tekintettel a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) szóló, 2021. június 30-i (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) szóló, 2021. június 30-i (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel „Az ukrajnai orosz háború társadalmi és gazdasági következményei az Unióra – az Unió reagálási képességének megerősítése” című, 2022. május 19-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az ukrajnai orosz háború társadalmi és gazdasági következményei az Unióra – az Unió reagálási képességének megerősítése” című, 2022. május 19-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640), valamint az arra vonatkozó, 2020. január 15-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640), valamint az arra vonatkozó, 2020. január 15-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testületnek (IPCC) a bolygó 1,5 oC fokos felmelegedéséről szóló különjelentésére, az éghajlatváltozásról és a talajhasználatról szóló különjelentésére, valamint az éghajlatváltozás óceánokra és a krioszférára gyakorolt hatásáról szóló különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testületnek (IPCC) a bolygó 1,5 oC fokos felmelegedéséről szóló különjelentésére, az éghajlatváltozásról és a talajhasználatról szóló különjelentésére, valamint az éghajlatváltozás óceánokra és a krioszférára gyakorolt hatásáról szóló különjelentésére,

| — | tekintettel az UNFCCC részes feleinek 21. konferenciáján (COP 21) Párizsban, 2015. december 12-én elfogadott megállapodásra (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNFCCC részes feleinek 21. konferenciáján (COP 21) Párizsban, 2015. december 12-én elfogadott megállapodásra (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 22/2021. számú, „Fenntartható finanszírozás: Következetesebb uniós fellépésre van szükség ahhoz, hogy a finanszírozási források fenntartható beruházásokra irányuljanak” című különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 22/2021. számú, „Fenntartható finanszírozás: Következetesebb uniós fellépésre van szükség ahhoz, hogy a finanszírozási források fenntartható beruházásokra irányuljanak” című különjelentésére,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 09/2022. számú, „A 2014–2020-as uniós költségvetés éghajlat-politikai kiadásai: alacsonyabbak, mint a beszámolók szerint” című különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 09/2022. számú, „A 2014–2020-as uniós költségvetés éghajlat-politikai kiadásai: alacsonyabbak, mint a beszámolók szerint” című különjelentésére,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 10/2021. számú „A nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése az uniós költségvetésben: a szavak után eljött a tettek ideje” című különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 10/2021. számú „A nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése az uniós költségvetésben: a szavak után eljött a tettek ideje” című különjelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira,

| — | tekintettel a schengeni térség működéséről szóló éves jelentésről szóló, 2021. július 8-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni térség működéséről szóló éves jelentésről szóló, 2021. július 8-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet módosításáról szóló, 2022. április 22-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2022)0184), valamint a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság arról szóló, 2022. szeptember 8-án elfogadott, A9–0230/2022. számú jelentésére, amelyet a Parlament 2022. szeptember 12–15-i ülésén hagyott jóvá, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet módosításáról szóló, 2022. április 22-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2022)0184), valamint a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság arról szóló, 2022. szeptember 8-án elfogadott, A9–0230/2022. számú jelentésére, amelyet a Parlament 2022. szeptember 12–15-i ülésén hagyott jóvá,

| — | tekintettel a szociális jogok európai pillérére és az arról szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pillérére és az arról szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a 2020–2025 közötti időszakra vonatkozó, uniós nemi esélyegyenlőségi stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2020–2025 közötti időszakra vonatkozó, uniós nemi esélyegyenlőségi stratégiára,

| — | tekintettel az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló, 2020. december 16-i (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló, 2020. december 16-i (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (12),

| — | tekintettel a 2023. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról, III. szakasz – Bizottság szóló, 2022. április 5-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2023. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról, III. szakasz – Bizottság szóló, 2022. április 5-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2023. évi pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2022. április 7-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2023. évi pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2022. április 7-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel az Európai Unió 2023. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetére, amelyet a Bizottság 2022. július 1-jén fogadott el (COM(2022)0400) (a továbbiakban: a költségvetési tervezet) és az arra vonatkozó 1. sz. módosító indítványra (COM(2022)0670), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2023. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetére, amelyet a Bizottság 2022. július 1-jén fogadott el (COM(2022)0400) (a továbbiakban: a költségvetési tervezet) és az arra vonatkozó 1. sz. módosító indítványra (COM(2022)0670),

| — | tekintettel az Európai Unió 2023. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló, 2022. szeptember 6-án elfogadott, és a Parlamentnek 2022. szeptember 9-én továbbított tanácsi álláspontra (12108/2022 – C9-0306/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2023. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló, 2022. szeptember 6-án elfogadott, és a Parlamentnek 2022. szeptember 9-én továbbított tanácsi álláspontra (12108/2022 – C9-0306/2022),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére,

| — | tekintettel az érintett bizottságok véleményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az érintett bizottságok véleményeire,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0241/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0241/2022),

A III. szakasz általános áttekintése

| 1. | emlékeztet arra, hogy a 2023. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló, 2022. április 5-i állásfoglalásában a Parlament egyértelmű politikai prioritásokat határozott meg a 2023. évi költségvetésre vonatkozóan; megerősíti e prioritások melletti szilárd elkötelezettségét, és ezek megfelelő szintű finanszírozásának biztosítása érdekében a következő álláspontot fogalmazza meg; úgy véli, hogy az Uniónak minden lehetséges költségvetési eszközzel rendelkeznie kell a jelenlegi válságra való reagáláshoz, és az emberek szükségleteire kell koncentrálnia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mivel az uniós költségvetésnek elő kell mozdítania a közberuházásokat a termelő és stratégiai ágazatok, a közszolgáltatások, a jogokkal járó munkahelyteremtés, a szegénység, a társadalmi kirekesztés és az egyenlőtlenségek elleni küzdelem, a környezetvédelem és az egyes országokban és régiókban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázásának támogatása révén, valamint a szolidaritáson, együttműködésen, kölcsönös tiszteleten és a béke előmozdításán és megőrzésén alapuló külkapcsolatokra törekedve; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy az Unió rendkívül összetett kihívásokkal néz szembe, ideértve az ukrajnai háború közvetlen és közvetett következményeit, a magas inflációt, a növekvő szegénységet, a magas energiaárakat és az ellátásbiztonsági kockázatokat, a romló gazdasági kilátásokat, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) és a legkiszolgáltatottabb háztartások tekintetében, a világjárványból való igazságos, inkluzív és fenntartható kilábalás biztosításának szükségességét, a világ számos más részén kialakult válságokat, a technológiai változásokat, köztük a fokozódó digitalizációt, a nemek közötti különbséget, valamint az éghajlatváltozás és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos válság és azok következményei kezelésének egyre sürgetőbbé válását, továbbá az igazságos átmenet felgyorsításának szükségességét, többek között az energiahatékonyságba való beruházások révén; úgy véli, hogy az uniós költségvetésnek hozzá kell járulnia az említett kihívások kezeléséhez, és megfelelő támogatást kell nyújtania mindenki számára, ugyanakkor aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy kivételesen szűk a költségvetésbe tervezett tartalékkeret, amely a tavalyinak kb. egyharmada, illetve a 6. fejezet esetében semmilyen mozgástér nincs, és hogy a költségvetésbe beépített rugalmasság és a válsághelyzetekre való reagálási képesség is igen korlátozott; úgy véli, hogy – különösen háború idején – alapvető fontosságú a beruházások fellendítése és a munkanélküliség kezelése, valamint egy reziliensebb és fenntarthatóbb Unió alapjainak lefektetése, miközben hangsúlyt kell fektetni a háborúnak a világra gyakorolt következményeit kezelő konkrét fellépésekre is; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a költségvetési tervezet nem ad megfelelő választ a jelenlegi kihívásokra; emlékeztet arra, hogy a többéves pénzügyi keretet nem arra hozták létre, hogy kezeljen egy világjárványt, egy háborút, a magas inflációt, a magas energiaárakat, a jelentős menekülthullámot, az új csatlakozásokat, az élelmiszer-ellátás bizonytalanságát és humanitárius válságokat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sajnálatát fejezi ki a Tanács költségvetési tervezetre vonatkozó álláspontja miatt, amely a Bizottság javaslatához képest 1,64 milliárd EUR-val csökkenti a többéves pénzügyi keret fejezeteinek kötelezettségvállalási előirányzatait és 530 millió EUR-val a kifizetési előirányzatait; úgy véli, hogy a Tanács által javasolt csökkentések nem tükrözik az Unió és polgárai előtt álló fent említett kihívások súlyosságát, és nem alapulnak a végrehajtási tendenciák vagy a felvevőképesség objektív értékelésén sem, és ellentétesek az alapvető közös politikai prioritásokkal, ami veszélyezteti az Unió azon képességét, hogy sikeresen megvalósítsa fő politikai célkitűzéseit és prioritásait; úgy véli, hogy a Tanácsnak „kiegyensúlyozás és stabilizáció” címén nem kellene olyan programok finanszírozását csökkentenie, amelyek a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 5. cikkében előírt kiigazításból részesülnek, mivel ez ellentétes lenne az említett cikk célkitűzésével, amely bizonyos politikai prioritások megerősítése volt; emlékeztet különösen arra, hogy a tanácsi javaslatával ellentétben az említett cikk nem tartalmazza a „top ups” (feltöltések) kifejezést; összességében úgy látja, hogy a Tanács álláspontja távol van a Parlament várakozásaitól; ezért általános szabályként úgy határoz, hogy visszaállítja a Tanács által csökkentett valamennyi költségvetési sor előirányzatait mind a működési, mind az igazgatási kiadások tekintetében a költségvetési tervezet szintjére, és a költségvetési tervezetet tekinti a parlamenti álláspont kiindulópontjának; |
| --- | --- |

4.

| 5. | fenntartja a költségvetési tervezetben a tematikus speciális eszközök, nevezetesen a szolidaritási és sürgősségisegély-tartalék, az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap és a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék előirányzatait; úgy véli, hogy az Unió előtt álló ezidáig nem tapasztalt, rendkívüli és példa nélküli kihívásokra tekintettel a Rugalmassági Eszköz teljes összegét fel kell használni; úgy véli, hogy a jelenlegi súlyos, egymást átfedő válságokra való tekintettel igénybe kell venni az egységes tartalékeszköz a) összetevőjének 2021. évi tartalékkeretét, valamint az említett eszköz c) komponenséhez tartozó további előirányzatokat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet régóta hangoztatott azon álláspontjára, miszerint az új politikai prioritásokhoz vagy feladatokhoz új forrásokat is kell teremteni; ezt a megközelítést kívánja követni az európai félvezető-ökoszisztéma megerősítését célzó intézkedési keret létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (a csipekről szóló jogszabály) (COM(2022)0046), valamint a 2023–2027-es időszakra vonatkozó uniós biztonságos konnektivitási program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2022)0057) esetében; ebben az értelemben üdvözli, hogy az európai védelmi ipar együttműködésen alapuló beszerzés keretében történő megerősítését szolgáló eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslat (COM(2022)0349) nem von maga után más programokból történő átcsoportosításokat vagy e programokon belül forráselkülönítést; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy az uniós költségvetés mérete, szerkezete és szabályai miatt nagyon korlátozott kapacitással rendelkezik arra, hogy megfelelően reagáljon az Unió előtt álló kihívásokra, vagy hogy megfelelően finanszírozza és hajtsa végre a Bizottság elnökének az Unió helyzetéről szóló 2022. évi beszédében bejelentett új közös uniós szakpolitikai törekvéseket vagy kezdeményezéseket; emlékeztet különösen arra, hogy az állam-, illetve kormányfők Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúját „Európa történelmében komoly fordulópontnak” minősítették, és hogy a Bizottság kijelentette, hogy „az Európában zajló háború által előidézett, előre nem látható szükségletek jóval túlmutatnak a hatályos többéves pénzügyi keretben rendelkezésre álló eszközökön”, ami új finanszírozási forrásokat tesz szükségessé; hangsúlyozza, hogy az Uniónak vezető szerepet kell vállalnia abban, hogy a nemzetközi partnerekkel együtt elegendő, időszerű és megbízható támogatást nyújtson Ukrajnának; úgy véli ez is igazolja, hogy sürgősen – a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2023 első negyedévében – és alaposan felül kell vizsgálni a többéves pénzügyi keretet, többek között rugalmasabbá kell tenni, szükség esetén meg kell emelni a felső határokat a felmerülő új igények és prioritások figyelembevétele, valamint az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz (EURI) finanszírozási költségeinek a 2b. fejezetbe való beemelése által okozott problémák kezelése érdekében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy az új saját források terén elért valódi előrelépés elengedhetetlen a NextGenerationEU (NGEU) végrehajtásához szükséges EURI visszafizetéséhez, valamint a pénzügyi stabilitáshoz és a jelenlegi és jövőbeli többéves pénzügyi keretek végrehajtásához; felhívja a Bizottságot, hogy a 2020. december 16-i intézményközi megállapodásban meghatározott ütemtervvel összhangban biztosítsa új saját források időben történő bevezetését, és gyorsítsa fel a második kosárra vonatkozó javaslatot; sürgeti a Tanácsot, hogy tartsa tiszteletben a megállapodás szerinti ütemezést, és tegye meg a szükséges előrelépést a Bizottság által 2021. december 22-én javasolt első kosárban foglalt saját forrásokkal kapcsolatban, azok gyors végrehajtása céljából; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy uniós szinten választ kell adni Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja és a Covid19-világjárvány, a növekvő infláció, valamint az emelkedő energia- és élelmezési bizonytalanság következményeire; hangsúlyozza különösen, hogy elegendő zöld beruházásra van szükség az Unió energiafüggetlenségének megerősítéséhez és a zöld megállapodás végrehajtásához; emlékeztet arra, hogy a kohéziós és agrárpolitika nem lehet a sürgős prioritások finanszírozásának fő forrása, veszélyeztetve a hosszú távú célkitűzések végrehajtását, és hangsúlyozza, hogy támogatni kell a világjárvány és az energiaválság által súlyosan érintett régiókat; felhívja a Bizottságot, hogy mivel az uniós költségvetésben csak korlátozott források állnak rendelkezésre a magas energiaárakra való reagálásra, mérje fel, milyen rugalmassági mechanizmusok és további források, köztük a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi tervből megmaradt, fe nem használt alapok révén nyújtható támogatás a kkv-k és a kiszolgáltatott háztartások számára; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy az Uniónak összehangolt lépéseket kell tennie az energiaválság kezelése érdekében, és nagyon jelentős további beruházásokat javasol ezen a területen; emlékeztet arra, hogy e célkitűzés eléréséhez a 2023. évi költségvetésen túl további pénzügyi forrásokra lesz szükség; emlékeztet ezért annak fontosságára, hogy a REPowerEU-n keresztül további pénzügyi támogatást nyújtsanak; felszólít a REPowerEU-ról szóló gyors megállapodásra és annak végrehajtására annak érdekében, hogy a forrásokat a lehető leghamarabb fel lehessen szabadítani abból a célból, hogy stratégiai beruházások, többek között a kkv-k és a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások támogatása révén gyorsan növeljék az Unió energiafüggetlenségét; |
| --- | --- |

10.

| 11. | üdvözli a Bizottság arra irányuló munkáját, hogy új osztályozást dolgozzon ki az uniós kiadások nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásának mérésére; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy ez az osztályozás a programok nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásának pontos és átfogó megjelenítésére összpontosítson annak érdekében, hogy a jelenleg nulla (csillag) kategóriába sorolt programokból a lehető legjobb hatást érjék el a nemek közötti egyenlőség terén, és hogy levonja a tanulságokat a programok kialakítása során; kéri továbbá ezen osztályozás kiterjesztését a többéves pénzügyi keret valamennyi programjára annak érdekében, hogy a 2023-as költségvetésre vonatkozóan eredményeket lehessen felmutatni; e tekintetben hangsúlyozza, hogy nemek szerint lebontott adatok szisztematikus gyűjtésére és elemzésére van szükség; elvárja, hogy a nemek közötti egyenlőség szempontjából releváns valamennyi jelentéstétel az intézkedések volumene s ne pedig a száma alapján történjen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Bizottság nemrégiben finanszírozott, illetve társfinanszírozott a hidzsábot (azaz a muzulmán fejkendőt) népszerűsítő kampányokat, például azt, hogy „a szabadság a hidzsábban van”; hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésből a jövőben nem szabadna olyan kampányt finanszírozni, amely a hidzsábot népszerűsíti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | elvárja az éghajlattal és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos szempontok érvényesítésére vonatkozó célok elérését; e tekintetben üdvözli az átláthatóbb és átfogóbb jelentéstétel megvalósítására irányuló erőfeszítéseket, és hangsúlyozza, hogy elegendő utólagos értékelést kell végezni, és dolgozni kell a rendelkezésre álló adatok részletességén; ismételten felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon az Európai Számvevőszéknek az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadások túlbecsülésével kapcsolatos következtetéseivel; üdvözli továbbá a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kiadásokra vonatkozó jelentést; aggodalmát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy a 2026. évi és a 2027. évi célokat nem feltétlenül sikerül elérni, és felhívja a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit a célok elérése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy a költségvetéstervezet benyújtásakor tegye közzé programonként a két célhoz egyaránt hozzájáruló kiadások összegét és megosztását; felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a jelentős károkozás elkerülését célzó elv végrehajtását, és szükség esetén hozzon elvárt korrekciós intézkedéseket; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megismétli, hogy a 2023. évi költségvetésnek tükröznie kell az Európa jövőjéről szóló konferencia által jóváhagyott ajánlások végrehajtását; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ezért a 2023. évi költségvetés előirányzatainak átfogó szintjét (összes szakasz) 187 293 119 206 EUR-ban határozza meg a kötelezettségvállalási előirányzatok esetében, ami a költségvetési tervezethez képest 1 702 055 778 EUR-s növekedést jelent; továbbá úgy határoz, hogy a költségvetési rendelet 15. cikkének (3) bekezdése alapján a visszavont kötelezettségvállalásokból 836 090 000 EUR kötelezettségvállalási előirányzatot bocsát rendelkezésre; a 2023. évi költségvetés előirányzatainak átfogó szintjét (összes szakasz) 167 612 834 087 EUR-ban határozza meg a kifizetési előirányzatok esetében; |
| --- | --- |

15.

1. fejezet – Egységes piac, innováció és digitális gazdaság

| 16. | hangsúlyozza, hogy az 1. fejezet jelentős mértékben hozzájárul az ukrajnai háború következményeinek kezeléséhez, valamint az Unió energia- és éghajlat-politikai céljainak eléréséhez, többek között az Unió fosszilis – többek között Oroszországból származó – tüzelőanyagoktól való függőségének csökkentéséhez az energia- és a közlekedési ágazat fenntarthatóvá tételével kapcsolatos kutatás és beruházások támogatása révén; megismétli, hogy az e fejezetben szereplő programok jelentősen hozzájárulhatnak ahhoz, hogy Ukrajna kapcsolódjon az egységes piachoz, valamint annak infrastruktúra-hálózatához és kutatási területéhez; |
| --- | --- |

16.

| 17. | támogatja a költségvetési tervezetben szereplő azon javaslatot, hogy 78,8 millió EUR visszavont kötelezettségvállalást bocsássanak rendelkezésre a Horizont Európáról szóló rendelethez (15) csatolt vonatkozó közös politikai nyilatkozatban említett három klaszter számára; megjegyzi azonban, hogy a 2021. és 2020. évi fennmaradó kutatási kötelezettségvállalások visszavonása 836,09 millió EUR-t tesz ki; kitart amellett – látva a rendelkezésre álló források szűkösségét és a jelentős finanszírozási igényeket –, hogy e váratlanul nagy összegű visszavont kutatási kötelezettségvállalást, melyet a Bizottság a többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások során nem jelzett előre, teljes egészében rendelkezésre kell bocsátani a Horizont Európa keretében, összhangban a költségvetési rendelet 15. cikkének (3) bekezdésével; emlékeztet a program rendkívül magas uniós hozzáadott értékére és kiváló végrehajtási arányára; ezért határozottan úgy véli, hogy a fennmaradó összegeknek jelentős növekedést kell biztosítaniuk az olyan kulcsfontosságú kutatási prioritások számára, mint az egészségügy (beleértve a Covid elhúzódását és a Covid utáni időszakot is, például a klinikai vizsgálatok számára), az éghajlat, a mobilitás és az energia, a kultúra és a kreativitás, többek között az új európai Bauhaus továbbfejlesztése, valamint az élelmiszerek, a bioökonómia, a természeti erőforrások és a környezet, az Unió előtt álló sürgető kihívások kezelése, valamint a Marie Skłodowska-Curie-cselekvéseken keresztül a kutatók – köztük az ukrán kutatók – további támogatása érdekében, különös tekintettel az európai zöld megállapodásra, a digitális menetrendre és Európa globális szerepének erősítésére; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mély aggodalmát fejezi ki az Európai Innovációs Tanács Alapjának javasolt irányítási módja miatt, és felhívja a Bizottságot, hogy a költségvetés megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében kezdjen nyílt párbeszédet a Parlamenttel az Alap irányítási módjáról; |
| --- | --- |

18.

| 19. | visszaállítja a Bizottság által a csipekről szóló jogszabály és a biztonságos konnektivitási program finanszírozására javasolt átcsoportosításokat, összhangban azon álláspontjával, hogy az új kezdeményezéseket új forrásokból kell finanszírozni, és visszaállítja a Tanács által tartalékba helyezett összegeket, ezáltal biztosítva a Horizont Európa, a Digitális Európa program és az uniós űrprogram prioritásainak megfelelő szintű finanszírozását; a Horizont Európa keretében a csipekről szóló jogszabály és a biztonságos konnektivitási program számára elkülönített források ellentételezésére ismét elérhetővé teszi a visszavont kutatási kötelezettségvállalásokat annak érdekében, hogy ezek az új javaslatok ne vonjanak el forrásokat a meglévő kutatási prioritásoktól; hangsúlyozza, hogy az NGEU forrásainak felhasználása nem alkalmazható annak igazolására, hogy nem hajtják végre a költségvetési rendelet 15. cikkének (3) bekezdését, és nem használnak fel jelentős összegű visszavont kötelezettségvállalásokat válság idején; |
| --- | --- |

19.

| 20. | emlékeztet arra, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) kulcsfontosságú a nagy teljesítményű és fenntartható transzeurópai hálózatok fejlesztésére irányuló beruházások ösztönzésében; hangsúlyozza, hogy a CEF-nek kulcsfontosságú szerepetet kell játszania az uniós gazdaság dekarbonizációjában az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája és a megújuló energia támogatása révén, ezáltal felgyorsítva a zöld átállást és növelve az Unió energiafüggetlenségét és -biztonságát, valamint előmozdítja az összekapcsolhatóságot az Unió egész területén, többek között az Ibériai-félszigettel és a távoli, ritkán lakott régiókkal; hangsúlyozza, hogy Oroszország Ukrajna elleni, példa nélküli és provokáció nélkül indított hadművelete szükségessé teszi az Ukrajnán belüli és az Ukrajnába vezető közlekedési infrastruktúra („szolidaritási folyosók”) sürgős támogatását a kritikus áruk mindkét irányban történő szállításának lehetővé tétele érdekében; ezért javasolja a CEF közlekedési és energetikai ágára elkülönített finanszírozás összesen 90 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzattal való növelését a költségvetési tervezetben szereplő szinthez képest; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy a jól működő egységes piac az Unió helyreállításának és hosszú távú versenyképességének alapja; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy e sok kihívás közepette is megőrizzük és e kihívásokra tekintettel kiigazítsuk azt; felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges javaslatokat – akár módosító indítványok keretében – a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály hatálybalépése és a felügyeleti díjak beszedése közötti esetleges időbeli szakadék áthidalására; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a vállalkozásokat és különösen az európai gazdaság gerincét képező kkv-kat súlyosan érintették a jelenlegi válságok, többek között az idegenforgalmi és a kulturális és kreatív ágazatban, amelyek jelentős mértékben zsugorodtak, valamint az Ukrajna elleni orosz agresszív háború következményei, különösen a magas energiaárak; támogatja az egységes piaci klaszter kkv-kra vonatkozó ágának a költségvetési tervezethez képest 10 millió EUR-val történő növelését; javasolja továbbá, hogy a költségvetési tervezethez képest 1 millió EUR-val növeljék az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) finanszírozását, a magas színvonalú beszámolási standardok kidolgozásával kapcsolatos, folyamatban lévő munkájának támogatása érdekében, azzal a feltétellel, hogy az EFRAG munkatervet fogad el, amely tartalmazza a megfelelő átlátható, jogszerű eljárás és a nyilvános felügyelet, valamint az érdekelt felek kiegyensúlyozott képviseletének biztosítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ezért a költségvetési tervezethez képest 663 650 000 EUR-val növeli az 1. fejezet kötelezettségvállalási előirányzatait (a kísérleti projektek és az előkészítő intézkedések kivételével), amely összeget a rendelkezésre álló tartalékkeret felhasználásával és a különleges eszközök igénybevételével kell finanszírozni; emellett a költségvetési rendelet 15. cikkének (3) bekezdése alapján a visszavont kötelezettségvállalásoknak megfelelő összeggel, összesen 836 090 000 EUR-val növeli a fejezet kötelezettségvállalási előirányzatait, ezáltal 677 278 157 EUR-val növelve az újra rendelkezésre bocsátott visszavont kötelezettségvállalások költségvetési tervezetben javasolt összegét; |
| --- | --- |

23.

2a. alfejezet – Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

| 24. | hangsúlyozza a kohéziós politika mint alapvető uniós beruházási politika és konvergenciaeszköz kulcsfontosságú szerepét a fenntartható növekedés előmozdításában, valamint a tagállamok és régióik átfogó harmonikus fejlődésének támogatásában, a régiókon belül és azok között egyaránt; arra számít, hogy a programozási folyamatnak a 2021–27-es keret első két évében tapasztalható késedelmes megkezdését követően 2022-ben felgyorsul a végrehajtás; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy gyorsítsák fel a programozási folyamatot annak érdekében, hogy 2023-ban megkezdődhessen a kohéziós alapok végrehajtása, ami hozzá fog járulni a társadalmi, gazdasági és területi egyenlőtlenségek kezeléséhez, az uniós gazdaság fellendítéséhez, valamint a köz- és a magánszektor, a kkv-k és a polgárok támogatásához ezekben a nehéz időkben; hangsúlyozza annak kockázatát, hogy a világjárvány és az ukrajnai háború miatt a projektek késedelmet szenvednek; kéri a Bizottságot, hogy végezzen értékelést és adott esetben tegyen javaslatot a szükséges szakpolitikai kiigazításokra és támogató intézkedésekre az összes projekt folytatásának és teljes körű végrehajtásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kéri, hogy az uniós programok részesítsék előnyben azokat a projekteket, amelyek előmozdítják és fenntartják a jogokat biztosító munkahelyek létrehozását, beleértve a stabil és szabályozott bérszinteket és munkaviszonyokat; |
| --- | --- |

25.

| 26. | elfogadja a Tanács álláspontját a 2a. alfejezet tekintetében; |
| --- | --- |

26.

2b. alfejezet – Reziliencia és értékek

| 27. | megismétli, hogy a Parlament azon kérése ellenére, hogy az EURI ne tartozzon a felső határok hatálya alá, a refinanszírozási költségek kifizetésére a 2b. alfejezeten belül kerül sor; megjegyzi, hogy az Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja miatt a pénzügyi piacokon kialakult előre nem látható helyzetben – amely továbbra is negatívan hat az EU gazdaságára, és alacsonyabb növekedést, magasabb inflációt, valamint emelkedő kamatlábakat idéz elő – az EURI finanszírozási költségeire szánt költségvetési sorra valószínűleg teljes mértékben szükség lesz, és a szükségletek jóval meghaladhatják a költségvetésben előirányzott összeget; sajnálja, hogy ez de facto hatással van az ugyanazon fejezet alá tartozó programokra, mivel korlátozza a Bizottság azon képességét, hogy szükség esetén a pénzügyi programozáson felüli emeléseket javasoljon; megjegyzi, hogy az EURI finanszírozási költségeit nem szabad az előre nem látható kihívások – például az ukrajnai háború következményei és az energiaválság – kezelésére szolgáló speciális eszközökből fedezni; |
| --- | --- |

27.

| 28. | javasolja ezért, hogy a költségvetési tervezethez képest 200 millió EUR-val növeljék a kiemelt Erasmus+ programot – amely az oktatás és képzés területén a tanulási célú mobilitásra összpontosít –, miután a Bizottság célként jelölte meg az ukrán diákok és oktatók támogatását, továbbá támogassák az összes diákot, hogy meg tudjanak küzdeni a magas inflációval; hangsúlyozza, hogy ezek az előirányzatok azt is elősegítik majd, hogy az Erasmus+ jelentősen későbbre ütemezett finanszírozása kiegyenlítődjön, következetesebb éves finanszírozást biztosítva egy olyan programnak, mely iránt évről évre stabil igény mutatkozik; hangsúlyozza továbbá, hogy a megnövelt források hozzá fognak járulni a program környezetbarátabbá és inkluzívabbá tételére irányuló, folyamatban lévő erőfeszítésekhez, és lehetővé teszik az ifjúság európai évét (2022) követő utómunkálatokat; rámutat von der Leyen elnöknek az Unió helyzetéről szóló beszédében tett azon bejelentésére, hogy 2023-nak a készségek európai évének kell lennie, amely támogatást igényel a 2023. évi költségvetésben; |
| --- | --- |

28.

| 29. | emlékeztet arra, hogy az Erasmus+ a sportnak szentelt ágán belül támogat olyan nonprofit sporteseményeket, melyek a sport európai dimenziójának további fejlesztését és a tömegsport szempontjából releváns kérdések előmozdítását célozzák; hangsúlyozza, hogy a sport létfontosságú szerepet játszik a megkülönböztetés elleni küzdelemben és a társadalmi befogadás előmozdításában; támogatja ezért a sportra szánt költségvetési sor 10 millió EUR összegű szükségszerű célzott emelését annak érdekében, hogy a program támogatni tudja a 2023-ban Berlinben megrendezésre kerülő Speciális Olimpiát; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kiemeli, hogy az Európai Szolidaritási Testületet segíti a fiatalokat abban, hogy gyakorlati tapasztalatokat szerezzenek egy másik tagállamban, ezáltal növelve foglalkoztathatóságukat és javítva életkilátásaikat; hangsúlyozza továbbá, hogy az Európai Szolidaritási Testület finanszírozza a Humanitárius Segítségnyújtási Hadtesten keresztül végzett önkéntes humanitárius munkát, amely fontos humanitárius segítséget nyújthat a konfliktusövezeteken kívül; ezért úgy határoz, hogy a költségvetési tervezethez képest 8 millió EUR-val növeli az Európai Szolidaritási Testület előirányzatait; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza, hogy a Covid19-világjárvány még nem ért véget, és „az EU az egészségért” programon keresztül fenn kell tartani az egészségügyi rendszerek támogatását rezilienciájuk javítása és felkészültségük fokozása érdekében; hangsúlyozza továbbá, hogy a program kulcsszerepet játszik a rákellenes terv, az európai gyógyszerstratégia és az újonnan létrehozott Egészségügyi Szükséghelyzet-felkészültségi és -reagálási Hatóság támogatásában; ezért megfordítja a Tanács által javasolt aránytalan és indokolatlan csökkentést, és a költségvetési tervezethez képest 25 millió EUR-val megerősíti a programot, többek között az egyetemes egészségügyi ellátás Unió-szerte történő elérését célzó intézkedések támogatása érdekében, beleértve a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz való minőségi hozzáférést; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kiemeli, hogy Európában egyre több természeti katasztrófa következik be, melyek intenzitása is egyre fokozódik, amit legutóbb a 2022 nyarán bekövetkezett rekordméretű erdőtüzek is bizonyítottak; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az éghajlatváltozás miatt az ilyen, vészhelyzetet eredményező szélsőséges időjárási jelenségek intenzitása és gyakorisága is vélhetően nőni fog; ezért úgy határoz, hogy a Bizottság elnökének az Unió helyzetéről szóló 2022. évi beszédében tett ígéretével összhangban 20 millió EUR-val megerősíti az uniós polgári védelmi mechanizmust az Unió reagálási képességének fokozása és polgárainak hatékonyabb védelme érdekében, beleértve az egészségügyi egységek szükséghelyzetekben történő mozgósítására vonatkozó kapacitásokat is, és hangsúlyozza, hogy be kell ruházni az éghajlatváltozás mérséklésébe és a különösen kiszolgáltatott régiók alkalmazkodásába; |
| --- | --- |

32.

| 33. | emlékeztet arra, hogy a kulturális és kreatív ágazatokat – gyakran kisvállalkozásokat, egyéni művészeket és nem profitorientált közösségi szervezeteket – súlyosan érintette a Covid19-világjárvány és a kapcsolódó közegészségügyi intézkedések bevezetése; hangsúlyozza, hogy a Kreatív Európa keretprogram kulcsszerepet játszik az európai műalkotások és az uniós értékek előmozdításában, valamint a kulturális és kreatív ágazatok helyreállításának támogatásában, a médiaműveltség előmozdításában és a dezinformáció elleni küzdelemben; ezért úgy határoz, hogy a költségvetési tervezethez képest 12 millió EUR-val növeli a program előirányzatait; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a jogállamiság és az alapvető jogok tiszteletben tartását; hangsúlyozza a Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek program kulcsfontosságú szerepét az Unióban az uniós értékek, az uniós polgárság és demokrácia, az egyenlőség és a nemek közötti egyenlőség, valamint a jogállamiság megerősítésében, továbbá a nemi alapú erőszak áldozatainak támogatásában; ezért visszavonja a programra szánt keret Tanács általi csökkentését; úgy határoz továbbá, hogy a nemi alapú erőszak kezelése érdekében – amely a világjárvány óta súlyosbodott –, továbbá a menekültekkel, gyermekekkel, fiatalokkal és egyéb veszélyeztetett csoportokkal, mint például az LMBTIQ-személyekkel és a fogyatékossággal élő személyekkel szembeni erőszak minden formájának megelőzése céljából 2 millió EUR-val növeli a Daphné ágat a költségvetési tervezethez képest, valamint 1,5 millió EUR-val a „polgári szerepvállalás és részvétel” ágat, különösen az Európa jövőjéről szóló konferencia megfelelő utánkövetésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mély aggodalmát fejezi ki a radikális vallási és politikai szervezetekkel, például a Muzulmán Testvériséggel kapcsolatban álló egyesületek finanszírozásáról szóló számos jelentés miatt; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az uniós alapok csak olyan szervezeteket finanszírozzanak, amelyek szigorúan tiszteletben tartják az összes európai értéket, beleértve a gondolatszabadságot, a szólásszabadságot, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőséget, különösen a Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek programon keresztül; ezért kéri a Bizottságot, hogy kötelezze a kedvezményezett szervezeteket egy charta aláírására, amelyben kötelezettséget vállalnak arra, hogy már a pénzeszközök rendelkezésre bocsátása előtt tiszteletben tartják ezeket az értékeket; |
| --- | --- |

35.

| 36. | emlékeztet a szociális párbeszéd és a munkavállalói képzés támogatásának, valamint a stabil finanszírozás biztosításának fontosságára; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a kapcsolódó költségvetések jó felhasználását; |
| --- | --- |

36.

| 37. | úgy véli, hogy elegendő előirányzatot kell biztosítani a ciprusi török közösség költségvetési sorára a ciprusi eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság küldetésének folytatásához és fokozásához való határozott hozzájárulás, valamint a kulturális örökség mindkét közösséget képviselő szakmai bizottságának támogatása céljából; |
| --- | --- |

37.

| 38. | megjegyzi, hogy az uniós intézményektől, szervektől és hivataloktól származó számos dokumentum és közlemény csak angol nyelven érhető el; megállapítja továbbá, hogy a munkaülések tolmácsolási lehetőség nélkül zajlanak; kéri a Parlamentet, hogy tartsa tiszteletben az Európai Unió Alapjogi Chartájában és az 1/1958 rendeletben, valamint a belső iránymutatásokban és határozatokban, például a helyes hivatali magatartásra vonatkozó szabályzatban foglalt elveket, jogokat és kötelezettségeket; ezért felhívja az uniós intézményeket, szerveket és hivatalokat, hogy biztosítsák a többnyelvűség tiszteletben tartásának biztosításához szükséges emberi erőforrásokat a fordításért és tolmácsolásért felelős személyzet számának növelése révén; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza az uniós költségvetés csalással, korrupcióval és más tiltott magatartásokkal szembeni védelmének fontosságát, amelyek hátrányosan érintik az uniós és a nemzeti költségvetéseket; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az Európai Ügyészség (EPPO) központi szerepet játszik az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, többek között a NGEU forrásainak felhasználása és a jogállamiság tiszteletben tartásának biztosítása tekintetében; ezért célzott emeléseket alkalmaz az Európai Ügyészség tekintetében, és növeli a személyzet létszámát annak érdekében, hogy a hivatal teljesíteni tudja megbízatását, ezáltal fokozva a csalás, a korrupció, a pénzmosás és a szervezett bűnözés elleni erőfeszítéseket; felhívja az összes tagállamot, hogy csatlakozzanak az Európai Ügyészséghez, és biztosítsák az Unió pénzügyi érdekeinek jobb védelmét; emlékeztet az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszernek való megfelelés fontosságára; |
| --- | --- |

39.

| 40. | szükségesnek tartja az intézményi kommunikáció megfelelő és stabil finanszírozásának biztosítását annak érdekében, hogy az Unió együttműködhessen a polgárokkal, többek között helyi szinten is, fellépjen a dezinformációval szemben, és megkönnyítse a polgárok részvételét a demokratikus életben, ami Oroszország Ukrajna elleni háborújának fényében még sürgetőbb; ezért visszaállítja a költségvetési tervezet szintjét az érintett költségvetési sorok tekintetében; |
| --- | --- |

40.

| 41. | a költségvetési tervezethez képest összesen 272 821 707 EUR-val erősíti meg a 2b. alfejezet kötelezettségvállalási előirányzatait (a kísérleti projektek és az előkészítő intézkedések kivételével), amely összeget a rendelkezésre álló tartalékkeret felhasználásával és a különleges eszközök igénybevételével kell finanszírozni; |
| --- | --- |

41.

3. fejezet – Természeti erőforrások és környezet

| 42. | súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Ukrajna elleni orosz háború és annak gazdasági következményei, valamint a szélsőséges időjárási események, köztük a súlyos és elhúzódó aszályok jelentős károkat okoznak a mezőgazdasági termelésben és szállításban, valamint az élelmiszerpiacokon; hangsúlyozza, hogy a mezőgazdaság stratégiai szerepet játszik az élelmiszerválság elkerülésében azáltal, hogy Európa-szerte biztonságos és jó minőségű élelmiszereket biztosít megfizethető áron; emlékeztet arra, hogy 2023 az új közös agrárpolitika első éve lesz, és az új szakpolitika támogatni fogja az uniós mezőgazdasági termelőket, akik alapvető szerepet játszanak a vidéki területek gazdasági rezilienciájának fenntartásában azáltal, hogy enyhítik a fiatal mezőgazdasági termelők adósságterheit, és segítik őket a növekvő hitelkamatlábakkal és a magasabb inputköltségekkel összefüggésben; úgy véli, hogy a válsághelyzet indokolja az új mezőgazdasági tartalék részleges, legalább 10 millió EUR összegű igénybevételét a fiatal mezőgazdasági termelők támogatása céljából; felhívja a Bizottságot, hogy az alap-jogiaktus vonatkozó rendelkezéseivel összhangban dolgozzon ki megfelelő rendkívüli intézkedéseket, és adott esetben növelje a rendelkezésre bocsátandó összeget; |
| --- | --- |

42.

| 43. | megismétli, hogy a LIFE program fontos szerepet játszik az éghajlat-politika és a környezetvédelem támogatásában, és kulcsszerepet játszik az éghajlatváltozás mérséklésére és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra, valamint a biológiai sokféleség csökkenésének megállítására irányuló példaértékű beavatkozások és katalizáló intézkedések kidolgozásában; felszólít a LIFE program különböző ágaiban a költségvetési támogatás növelésére; kiemeli, hogy a LIFE program bármely éves megerősítése előrelépést jelent majd az éghajlati és a biodiverzitási szempontok érvényesítésével kapcsolatos célok és törekvések felé; úgy véli, hogy a jelenlegi körülmények között kiemelt figyelmet kell fordítani a tiszta energiára való átállásról szóló cikkre; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hangsúlyozza, hogy jelentősen növelni kell az Európai Környezetvédelmi Ügynökség költségvetését annak érdekében, hogy elegendő pénzügyi és személyzeti erőforrás álljon rendelkezésre az európai zöld megállapodás és az ahhoz kapcsolódó szakpolitikák teljes körű végrehajtásához az uniós gazdaság méltányos, inkluzív, fenntartható, reziliens és karbonsemleges gazdasággá való átalakításának egyik fő pilléreként; úgy véli, hogy a Bizottságnak mindenképpen el kell kerülnie, hogy veszélyeztesse a környezetvédelmi politikák és jogszabályok végrehajtását és érvényesítését; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza az igazságos átmenet tervek fontos szerepét, valamint azt, hogy a jelenlegi gazdasági és geopolitikai helyzetben időben jóvá kell hagyni őket, hogy biztosítani lehessen az Unióban szükséges beruházásokat és növekedést; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az Igazságos Átmenet Alap zökkenőmentes végrehajtását, mivel az alapvető eszköz az Unió energiafüggetlenségének és innovációs kapacitásának növeléséhez, valamint az éghajlat-politikai célok megvalósításához kapcsolódó társadalmi-gazdasági kihívások és energetikai átállás kezeléséhez; |
| --- | --- |

45.

| 46. | a költségvetési tervezet szintjéhez képest 61 240 000 EUR-val növeli a 3. fejezet kötelezettségvállalási előirányzatait (a kísérleti projektek és az előkészítő intézkedések kivételével), mely összeget a rendelkezésre álló tartalékkeret egy részének felhasználásával kell finanszírozni; |
| --- | --- |

46.

| 47. | emlékeztet, hogy hagyományosan egy módosító indítvány véglegesíti az EMGA tekintetében rendelkezésre álló források összegét, és hogy a 3. fejezet módosításaival kapcsolatos megközelítés az egyeztetés során ennek megfelelően kiigazítható; |
| --- | --- |

47.

4. fejezet – Migráció és határigazgatás

| 48. | megjegyzi, hogy 2022-ben az Ukrajna elleni háború következtében 150 millió EUR összegű kiegészítő finanszírozást kellett biztosítani a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (MMA) számára a konfliktus elől menekülőket fogadó tagállamok támogatása érdekében; üdvözli az átmeneti védelemről szóló irányelv (16) aktiválására vonatkozó döntést, amely a konfliktus jellege és a tagállamok által a nők és a gyermekek emberkereskedelemmel – többek között szexuális kizsákmányolással – szembeni védelme érdekében tett erőfeszítések miatt hosszabb távú pénzügyi kötelezettségvállalást von maga után, és folyamatos költségvetési támogatást tesz szükségessé a tagállamok számára; ezért úgy határoz, hogy 2023-ban a költségvetési tervezethez képest 100 millió EUR-val növeli az MMA költségvetési forrásait; |
| --- | --- |

48.

| 49. | emlékeztet arra, hogy 2022-ben kiegészítő finanszírozást kellett biztosítani a Határigazgatási és Vízumeszköz (HAVE) számára is annak érdekében, hogy a háborúval összefüggésben további támogatást lehessen nyújtani a leginkább érintett tagállamoknak, és elő lehessen segíteni Románia, Bulgária és Horvátország schengeni térségbe való integrációját; sajnálja továbbá, hogy a Bizottság többször is javasolta a HAVE számára megállapított pénzügyi keretösszeg csökkentését annak érdekében, hogy forrásokat találjon a költségvetési tervezetben a kibővített megbízatással rendelkező bel- és igazságügyi ügynökségek, köztük az Europol számára; a fenti megfontolások alapján úgy határoz, hogy 2023-ban a költségvetési tervezethez képest 25 millió EUR-val növeli a HAVE költségvetési forrásait; |
| --- | --- |

49.

| 50. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége létfontosságú szerepet játszik a tagállamok menekültügyi és nemzetközi védelmi eljárások terén történő támogatásában, és megjegyzi, hogy az ügynökség munkaterhelése nőtt mind az Ukrajna elleni háború, mind pedig a kibővített megbízatása keretében ráruházott új feladatok miatt; ezért úgy határoz, hogy növeli az ügynökség személyzetét; |
| --- | --- |

50.

| 51. | hangsúlyozza, hogy az ügynökség azonosított szükségleteivel összhangban tovább kell növelni az eu-LISA kötelezettségvállalási előirányzatait és személyzetét, hogy 2023-ban folytathassa számos rendkívül fontos uniós projekt megvalósítását a belső biztonság és határigazgatás területén; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kiemeli a hatékony Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex) fontosságát, amely képes támogatni a tagállamokat az Unió közös külső határainak igazgatásában és biztosítani az integrált határigazgatást, teljes mértékben tiszteletben tartva az alapvető jogokat; megjegyzi, hogy a Frontex számára továbbra is nehézséget okoz az évről évre meredeken emelkedő előirányzatok felhasználása és az ehhez szükséges további operatív személyzet felvétele; felhívja a Bizottságot, hogy végezze el az ügy mélyreható elemzését a Parlament ellenőrzése alatt történő végrehajtás javítása érdekében; ezért úgy határoz, hogy támogatja a Tanács által a Frontex forrásai tekintetében 2023-ra javasolt 50 millió EUR-s csökkentést; hangsúlyozza azonban, hogy biztosítani kell, hogy a Frontex rendelkezzen a megbízatásának és kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges költségvetési eszközökkel; |
| --- | --- |

52.

| 53. | a tanácsi állásponthoz képest összesen 130 430 664 EUR-val, a költségvetési tervezethez képest pedig 80 430 664 EUR-val növeli a 4. fejezet előirányzatait, amit a rendelkezésre álló tartalék egy részének felhasználásával kell finanszírozni; |
| --- | --- |

53.

5. fejezet – Biztonság és védelem

| 54. | hangsúlyozza a védelmi ügyekben folytatott európai együttműködés fokozásának fontosságát, figyelembe véve az Ukrajna elleni orosz agresszív háborút és a rendkívül instabil nemzetközi környezetet; úgy véli, hogy ez az együttműködés nemcsak növeli Európa és polgárai biztonságát, hanem nagyobb hatékonyságot és potenciális megtakarításokat is eredményez; ezzel összefüggésben felszólít az Európai Védelmi Alap képességfejlesztési ága finanszírozásának növelésére egy olyan innovatív és versenyképes védelmi ipari bázis előmozdítása érdekében, amely hozzájárul az Unió stratégiai autonómiájához; |
| --- | --- |

54.

| 55. | javasolja a katonai mobilitás finanszírozásának növelését is annak érdekében, hogy a tagállamok gyorsabban és hatékonyabban tudjanak fellépni; megjegyzi, hogy elegendő finanszírozásra van szükség a közös biztonság- és védelempolitika keretébe tartozó missziók és műveletek támogatásához, többek között olyan intézkedések révén, mint a kettős felhasználású közlekedési infrastruktúra finanszírozása, valamint a diplomáciai vámkezelés és a vámszabályok egyszerűsítése; megjegyzi, hogy a katonai mobilitást Románia, Bulgária és Horvátország schengeni térséghez való sürgős csatlakozása is fellendítheti; emlékeztet arra, hogy e probléma megoldásának elmulasztása káros gazdasági és geostratégiai hatással jár; hangsúlyozza, hogy vissza kell állítani a Belső Biztonsági Alap költségvetési tervezetének szintjét annak érdekében, hogy elegendő finanszírozást biztosítsanak a határokon átnyúló dimenzióval rendelkező súlyos és szervezett bűnözés és a kiberbűnözés elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

55.

| 56. | a költségvetési tervezethez képest összesen 81 192 700 EUR-val megerősíti az 5. fejezetet, mely összeget a rendelkezésre álló tartalékkeret felhasználásával és a különleges eszközök igénybevételével kell finanszírozni; |
| --- | --- |

56.

6. fejezet – Szomszédság és a világ

| 57. | mély aggodalommal jegyzi meg, hogy az Ukrajna elleni orosz agresszió és annak globális hatásai drámaian megnövelték a humanitárius segítségnyújtás iránti igényt, amely már amúgy is jelentős volt a világban egymást érő válságok és konfliktusok miatt, és amelynek kielégítését már eddig is finanszírozási hiányok nehezítették; felszólít a humanitárius segítségnyújtás jelentős növelésére a szükségletek és a rendelkezésre álló erőforrások közötti példátlan szakadék kezelése érdekében; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 6. fejezetbe nem terveztek mozgásteret, és ezért nem felel meg a jelenlegi helyzetnek és nem alkalmas az esetleges új vészhelyzetek kezelésére; úgy véli, hogy a 6. fejezet felső határát sürgősen növelni kell; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a költségvetési tervezet még a reagálás jelenlegi szintjének fenntartására sem képes, miközben egymást érik a humanitárius vészhelyzetek, és a szükségletek világszerte meredeken növekednek, többek között az élelmiszer-ellátási problémák ukrajnai háború miatti súlyosbodása, az éghajlatváltozás okozta egyre súlyosabb hatások és katasztrófák és az újonnan kialakuló konfliktusok miatt; rendkívül aggasztónak tartja, hogy még a Parlament által javasolt emelések mellett sem lenne elegendő forrás a humanitárius segítségnyújtási szükségletek fedezésére 2023-ban; |
| --- | --- |

57.

| 58. | felszólít a keleti szomszédság folyamatos és jelentős támogatására, különösen az Ukrajnából menekülő menekülteket segítő, inflációval és magas energia- és élelmiszerárakkal szembesülő országok számára; úgy véli, hogy támogatni kell a politikai, gazdasági és társadalmi reformokat és a civil társadalmi szereplőket, különösen az emberi jogokért és a demokráciáért síkra szálló aktivistákat, a nők jogait és az LMBTIQ+-közösség jogait védő vagy az üldözött személyeknek és politikai foglyoknak segítséget nyújtó civil társadalmi szervezeteket, ideértve az orosz agresszív háború miatt tevékenységeik átstrukturálására kényszerített ukrán és moldovai szervezeteket is, a korrupció elleni küzdelemhez hozzájáruló szervezeteket, valamint a dezinformációt és a propagandát leleplező független médiát; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kéri, hogy különítsenek el további forrásokat a déli szomszédság számára a politikai, gazdasági és társadalmi reformok támogatása érdekében; üdvözli az Unió azon közelmúltbeli bejelentését, miszerint továbbra is elkötelezett az UNRWA többéves finanszírozása mellett; hangsúlyozza, hogy a déli szomszédság támogatására szánt előirányzatok növelésének egyik célja az UNRWA kiszámítható finanszírozásának biztosítása, tekintettel arra, hogy döntő szerepet játszik a palesztin menekültek alapvető szükségleteinek védelmében és biztosításában, valamint az emberi fejlődésükhöz való hozzájárulásban; |
| --- | --- |

59.

| 60. | megerősíti az NDICI – Globális Európa (NDICI-GE) tematikus programjait és gyorsreagálási intézkedéseit, különösen az „Emberek” egyedi programon keresztül, az ukrajnai háború következményeinek kezelése, szilárdabb egészségügyi rendszerek kialakítása és az alapvető egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés hiányosságainak megszüntetése, valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és az éghajlatváltozás mérséklését célzó intézkedések finanszírozása érdekében a „Planet” programon keresztül, továbbá a rezilienciaépítésre szánt költségvetési sor felhasználása révén a humanitárius, fejlesztési és közberuházások, valamint békeintézkedések közötti szinergiák előmozdítása érdekében, különösen azokban az országokban, amelyek tagjelöltek, de még nem részesülnek az Előcsatlakozási Támogatási Eszközből (IPA); |
| --- | --- |

60.

| 61. | kiemeli a nyugat-balkáni országoknak az IPA keretében nyújtott finanszírozás növelésének szükségességét, a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás támogatása érdekében és geopolitikai prioritásként is, különösen Oroszország Ukrajna elleni, provokáció nélkül indított agresszív háborújának fényében, amely az egész régióban erős visszhangot váltott ki, ugyanakkor ragaszkodik ahhoz, hogy a 2023. évi költségvetésben előirányzott minden euró tekintetében érvényesüljenek a jogállamiságra vonatkozó feltételességi követelmények; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy az Erasmus+ program kiegészítő finanszírozásának egy részét a felsőoktatási intézmények fokozott finanszírozására használja fel a nyugat-balkáni országok diákjainak szóló új ösztöndíjprogram céljaira; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kéri, hogy Ukrajnát és a Moldovai Köztársaságot a lehető leghamarabb vonják be az IPA hatálya alá, és ennek megfelelően növeljék a program pénzügyi keretét; úgy véli, hogy támogatni kell Ukrajnát és Moldovát mint új uniós tagjelölt országokat, valamint a szintén csatlakozni kívánó Grúziát az uniós tagság felé vezető úton; további pénzügyi támogatást kér az IPA III keretében az Erasmus+ program nemzetközi dimenziójának előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

62.

| 63. | úgy határoz, hogy növeli a stratégiai kommunikáció, különösen a globális dezinformáció elleni intézkedések (az állami és egyéb szereplők által terjesztett dezinformáció szisztematikus nyomon követése és feltárása) támogatását; |
| --- | --- |

63.

| 64. | hangsúlyozza a Moldovának, Albániának, Bosznia-Hercegovinának, Grúziának, Koszovónak, Montenegrónak, Észak-Macedóniának és Ukrajnának szóló uniós makroszintű pénzügyi támogatás kulcsfontosságú szerepét a beruházások előmozdításában, valamint a Covid19-válságból és a háborús válságból való talpraállás támogatásában; |
| --- | --- |

64.

| 65. | a költségvetési tervezethez képest összesen 465 000 000 EUR-val megerősíti a 6. fejezetet, mely összeget a speciális eszközök igénybevételével kell finanszírozni; |
| --- | --- |

65.

7. fejezet – Európai közigazgatás

| 66. | indokolatlannak tartja azokat a Tanács által végrehajtott csökkentéseket, melyek célja a Rugalmassági Eszköz költségvetési tervezetben javasolt igénybevételének elkerülése, mivel e források hiányában a Bizottság nem volna képes ellátni feladatait; ezért visszaállítja a költségvetési tervezetbe a Bizottság – és hivatalai – igazgatási kiadásaira beállított összegeket; |
| --- | --- |

66.

| 67. | hangsúlyozza az Ukrajna elleni orosz invázióból eredő, az Unió belső biztonságát fenyegető kockázatokat; ezzel összefüggésben üdvözli a moldovai belső biztonságot és határigazgatást támogató központ elindítását, és felhívja a Bizottságot, hogy könnyítse meg és gyorsítsa fel a központ teljes körű működőképességét azáltal, hogy logisztikai és pénzügyi támogatást nyújt a Belügyi Főigazgatósággal és a Jogérvényesülési Főigazgatósággal, valamint a Moldovába kiküldött érintett uniós bel- és igazságügyi ügynökségek uniós szakértőivel való együttműködés révén; |
| --- | --- |

67.

| 68. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság elegendő személyzettel rendelkezzen feladatai ellátásához, beleértve az új kezdeményezésekkel és az újonnan elfogadott jogszabályokkal kapcsolatos feladatokat is; felhívja ezért a Bizottságot annak biztosítására, hogy rendelkezzen a hatékony és eredményes végrehajtáshoz szükséges további személyzettel; ezzel összefüggésben kiemeli, hogy az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó jogalkotási javaslatokkal, a digitális piacokról szóló jogszabállyal és a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabállyal, valamint az NGEU és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz miatti megnövekedett uniós kiadásokkal összefüggő feladatok jelentős személyzeti igényt támasztanak bizonyos szolgálatoknál, különösen a Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatóságán (DG ENV), a Versenypolitikai Főigazgatóságon (DG COMP), a Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatóságán (DG CNECT) és az Európai Csalás Elleni Hivatalnál (OLAF); aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem rendelkezik az elvégzendő munkához szükséges személyzettel; kéri a Bizottságot, hogy ezeket a személyzeti igényeket anélkül elégítse ki, hogy az intézmény más részein létszámhiány keletkezne; |
| --- | --- |

68.

| 69. | felszólít a költségvetési rendelet Bizottság által javasolt, a törölt vagy csökkentett versenyjogi bírságok késedelmes visszafizetése esetén fizetendő késedelmi kamatok kezeléséhez kapcsolódó célzott felülvizsgálatának gyors elfogadására a 7. fejezet kiadásaira nehezedő nyomás elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

69.

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

| 70. | emlékeztet a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések fontosságára, amelyek eszközként szolgálnak a politikai prioritások kialakításához és az olyan új kezdeményezések előkészítéséhez, amelyek állandó uniós tevékenységekké és programokká válhatnak; az összes benyújtott javaslat körültekintő elemzése után, valamint figyelembe véve a Bizottság által a jogi követelményekre és végrehajthatóságra vonatkozóan végzett értékelést, a kísérleti projektekből és előkészítő intézkedésekből olyan kiegyensúlyozott csomagot fogad el, amely tükrözi a Parlament politikai prioritásait; kéri a Bizottságot a kísérleti projektek és az előkészítő intézkedések gyors végrehajtására, valamint arra, hogy adjon visszajelzést teljesítményükről és a helyszínen elért eredményekről; |
| --- | --- |

70.

Kifizetések

| 71. | hangsúlyozza, hogy a 2023. évi költségvetésben megfelelő szintű kifizetési előirányzatokat kell biztosítani, és általános szabályként úgy határoz, hogy visszavonja a Tanács által végrehajtott csökkentéseket, és megerősíti a kifizetési előirányzatokat azokon a sorokon, amelyeken a kötelezettségvállalási előirányzatokat módosították; hangsúlyozza, hogy fel kell gyorsítani a programok végrehajtását, hogy a többéves pénzügyi keret időszakának második felében elkerülhető legyen a kifizetési hátralék; |
| --- | --- |

71.

Egyéb szakaszok

I. szakasz – Európai Parlament

| 72. | továbbra is fenntartja a 2023. évi költségvetésének 2 268 777 642 EUR-ban meghatározott általános szintjét, összhangban a 2022. április 7-i plenáris ülésen elfogadott, és a becsült indexálási ráta változása miatt a Bizottság kérésére 2022. május 3-án frissített, a tervezett bevételekről és kiadásokról szóló állásfoglalásával; úgy határoz, hogy a személyzeti szabályzat 29. cikke (4) bekezdésének alkalmazása fényében mesterségesen és költségvetési szempontból semleges módon 98 álláshelyet felvesz a létszámtervébe egy évre, hogy lehetővé tegye a belső versenyvizsga sikeres pályázóinak integrálását, hasonlóan ahhoz, ami a 2020. évi költségvetésben történt; aktualizálja öt költségvetési sor megjegyzéseit, többek között azért, hogy lehetővé tegye a petíciók benyújtói számára, hogy visszaigényeljék a Petíciós Bizottság Parlamenten kívüli hivatalos kiküldetéseiben való részvételük kapcsán felmerülő költségeket, beleértve az utazási, tartózkodási és járulékos költségeket is; |
| --- | --- |

72.

| 73. | elismeri, hogy az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatósága fontos szerepet játszik a politikai rendszer átláthatóságának, hatékony és eredményes pénzgazdálkodásának és sokszínűségének biztosításában azáltal, hogy a pártokkal és alapítványokkal betartatja a közös szabályokat; megjegyzi, hogy bár költségvetése az I. szakaszban (Európai Parlament) szerepel, a Hatóság független uniós szerv; ezért úgy határoz, hogy külön tételt hoz létre a Hatóságnál dolgozó személyzet díjazására és juttatásaira vonatkozóan, valamint az Európai Parlament szervezeti felépítésén belül külön sort hoz létre az álláshelyek fedezésére, a költségvetési tervezethez kapcsolódó további előirányzatok nélkül; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kéri az Elnökséget, hogy biztosítson elegendő eszközt a 3 2 3. jogcímcsoporthoz (A demokrácia erősítése és a parlamenti kapacitások építése harmadik országokban) annak érdekében, hogy a Parlament szükség esetén és lehetőség szerint hatékonyan hozzá tudjon járulni az Emberi Jogok Globális Kampusza harmadik magas szintű konferenciájának megszervezéséhez, többek között a Parlament igazgatásától a költségvetés végrehajtásának évében benyújtott átcsoportosítási kérelem révén; |
| --- | --- |

74.

| 75. | összhangban a fent említett, a 2023. évi pénzügyi évre tervezett bevételekről és kiadásokról szóló, 2022. április 7-i állásfoglalásával, és figyelembe véve a főtitkár 2022. július 20-i válaszait:






  a) | emlékeztet arra, hogy ha egy adott intézményben nem hatékony a kiber- és hibrid fenyegetésekkel szembeni védelem, az minden más intézményre is kihat; megismétli ezért annak fontosságát, hogy a Parlament költségvetését megfelelő forrásokkal kell ellátni ahhoz, hogy a többi intézmény javát is szolgálva megerősítse a kiber- és hibrid fenyegetésekkel szembeni képességeit, különös tekintettel az Ukrajna elleni agresszív orosz háborúra, az elmúlt években egyre gyakoribbá váló támadásokra és a közelgő 2024. évi európai választásokra; |
| --- | --- | --- |

75.

a)

emlékeztet arra, hogy ha egy adott intézményben nem hatékony a kiber- és hibrid fenyegetésekkel szembeni védelem, az minden más intézményre is kihat; megismétli ezért annak fontosságát, hogy a Parlament költségvetését megfelelő forrásokkal kell ellátni ahhoz, hogy a többi intézmény javát is szolgálva megerősítse a kiber- és hibrid fenyegetésekkel szembeni képességeit, különös tekintettel az Ukrajna elleni agresszív orosz háborúra, az elmúlt években egyre gyakoribbá váló támadásokra és a közelgő 2024. évi európai választásokra;

| b) | tudomásul veszi az igazgatás által a dezinformáció vagy a képviselők álláspontjainak félrevezető bemutatására irányuló bármely fellépés elleni, folyamatban lévő intézkedéseket, különös tekintettel a 2024. évi európai választásokra; megismétli az intézményközi szinten érintett valamennyi szereplő közötti fokozott együttműködésre irányuló felhívását; |
| --- | --- |

b)

tudomásul veszi az igazgatás által a dezinformáció vagy a képviselők álláspontjainak félrevezető bemutatására irányuló bármely fellépés elleni, folyamatban lévő intézkedéseket, különös tekintettel a 2024. évi európai választásokra; megismétli az intézményközi szinten érintett valamennyi szereplő közötti fokozott együttműködésre irányuló felhívását;

| c) | tudomásul veszi a Demokráciatámogatási és Koordinációs Csoportnak és vezető tagjainak a demokráciatámogatási tevékenységek végrehajtásához nyújtott támogatást; üdvözli e tevékenységek intenzitásának növelését, és kéri a polgárokkal folytatott kommunikáció további támogatását azáltal, hogy adott esetben a nyelvi kisebbségek, régiók és közösségek nyelvén is tájékoztatást nyújtanak, és a dezinformáció elleni küzdelem további támogatását, különösen az új kiemelt országokban; |
| --- | --- |

c)

tudomásul veszi a Demokráciatámogatási és Koordinációs Csoportnak és vezető tagjainak a demokráciatámogatási tevékenységek végrehajtásához nyújtott támogatást; üdvözli e tevékenységek intenzitásának növelését, és kéri a polgárokkal folytatott kommunikáció további támogatását azáltal, hogy adott esetben a nyelvi kisebbségek, régiók és közösségek nyelvén is tájékoztatást nyújtanak, és a dezinformáció elleni küzdelem további támogatását, különösen az új kiemelt országokban;

| d) | a kiküldetési és szolgálati utazási költségek visszatérítésére vonatkozó általános végrehajtási rendelkezések, valamint az Európai Parlament tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kiküldetéseire és szolgálati utazásaira vonatkozó belső szabályzat folyamatban lévő felülvizsgálatával összefüggésben megismétli a plenáris ülés több alkalommal kifejezésre juttatott szándékát, nevezetesen hogy az Elnökség biztosítsa, hogy az akkreditált parlamenti asszisztensek ugyanannyi juttatásban részesüljenek a Parlament három munkahelye közötti kiküldetésekért, mint a köztisztviselők és egyéb alkalmazottak; |
| --- | --- |

d)

a kiküldetési és szolgálati utazási költségek visszatérítésére vonatkozó általános végrehajtási rendelkezések, valamint az Európai Parlament tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kiküldetéseire és szolgálati utazásaira vonatkozó belső szabályzat folyamatban lévő felülvizsgálatával összefüggésben megismétli a plenáris ülés több alkalommal kifejezésre juttatott szándékát, nevezetesen hogy az Elnökség biztosítsa, hogy az akkreditált parlamenti asszisztensek ugyanannyi juttatásban részesüljenek a Parlament három munkahelye közötti kiküldetésekért, mint a köztisztviselők és egyéb alkalmazottak;

| e) | ismételten felhívja az Elnökök Értekezletét és az Elnökséget, hogy vizsgálják felül a küldöttségek munkáját és az Unión kívüli kiküldetéseket szabályozó végrehajtási rendelkezéseket, valamint a három munkahelyszínen kívüli bizottsági kiküldetésekről szóló határozatot; hangsúlyozza, hogy egy ilyen felülvizsgálatnak fontolóra kell vennie annak lehetőségét, hogy az akkreditált parlamenti asszisztensek bizonyos feltételek mellett elkísérhessék a képviselőket hivatalos parlamenti küldöttségeken és kiküldetéseken, megfelelő egyensúlyt teremtve a képviselők számára biztosított magas hozzáadott érték, valamint a környezeti, logisztikai és költségvetési korlátok között; |
| --- | --- |

e)

ismételten felhívja az Elnökök Értekezletét és az Elnökséget, hogy vizsgálják felül a küldöttségek munkáját és az Unión kívüli kiküldetéseket szabályozó végrehajtási rendelkezéseket, valamint a három munkahelyszínen kívüli bizottsági kiküldetésekről szóló határozatot; hangsúlyozza, hogy egy ilyen felülvizsgálatnak fontolóra kell vennie annak lehetőségét, hogy az akkreditált parlamenti asszisztensek bizonyos feltételek mellett elkísérhessék a képviselőket hivatalos parlamenti küldöttségeken és kiküldetéseken, megfelelő egyensúlyt teremtve a képviselők számára biztosított magas hozzáadott érték, valamint a környezeti, logisztikai és költségvetési korlátok között;

| f) | hangsúlyozza, hogy a Parlament Költségvetési Bizottságának időben és érthetően megfogalmazott formában meg kell kapnia a Parlament költségvetésével kapcsolatos valamennyi lényeges információt ahhoz, hogy megalapozott döntéseket tudjon hozni; bár elismeri az Európa-élményközpontok valamennyi tagállamban történő létrehozásának fontosságát, mivel ez az egyik módja annak, hogy az Unió közelebb kerüljön az emberekhez, friss tájékoztatást kér az Európa-élményközpontok működési költségeiről, tekintettel a magas inflációra; a költségvetési rendelet 266. cikkének (6) bekezdésében előírtak szerint friss tájékoztatást kér továbbá a dublini Európa-élményközpont épülete megvásárlásának finanszírozására javasolt 37,9 millió eurós hitelügyletről; |
| --- | --- |

f)

hangsúlyozza, hogy a Parlament Költségvetési Bizottságának időben és érthetően megfogalmazott formában meg kell kapnia a Parlament költségvetésével kapcsolatos valamennyi lényeges információt ahhoz, hogy megalapozott döntéseket tudjon hozni; bár elismeri az Európa-élményközpontok valamennyi tagállamban történő létrehozásának fontosságát, mivel ez az egyik módja annak, hogy az Unió közelebb kerüljön az emberekhez, friss tájékoztatást kér az Európa-élményközpontok működési költségeiről, tekintettel a magas inflációra; a költségvetési rendelet 266. cikkének (6) bekezdésében előírtak szerint friss tájékoztatást kér továbbá a dublini Európa-élményközpont épülete megvásárlásának finanszírozására javasolt 37,9 millió eurós hitelügyletről;

| g) | emlékeztet az átlátható és igazságos döntéshozatali folyamat szükségességére a parlamenti ingatlanpolitika területén, kellő mértékben figyelembe véve a költségvetési rendelet 266. cikkét; |
| --- | --- |

g)

emlékeztet az átlátható és igazságos döntéshozatali folyamat szükségességére a parlamenti ingatlanpolitika területén, kellő mértékben figyelembe véve a költségvetési rendelet 266. cikkét;

| h) | emlékezteti az Elnökséget arra, hogy az épületekkel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó jelentős döntések elfogadása előtt megfelelő tájékoztatásra és konzultációra van szükség a Költségvetési Bizottsággal azok jelentős költségvetési vonzatai miatt; kéri az Elnökséget, hogy tárja fel a megtakarítási lehetőségeket, és teljes mértékben vizsgálja felül a brüsszeli Spaak épület jövőjéről szóló projektet; |
| --- | --- |

h)

emlékezteti az Elnökséget arra, hogy az épületekkel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó jelentős döntések elfogadása előtt megfelelő tájékoztatásra és konzultációra van szükség a Költségvetési Bizottsággal azok jelentős költségvetési vonzatai miatt; kéri az Elnökséget, hogy tárja fel a megtakarítási lehetőségeket, és teljes mértékben vizsgálja felül a brüsszeli Spaak épület jövőjéről szóló projektet;

| i) | úgy véli, hogy azokban az időkben, amikor az uniós polgárok mindennapi életük költségeinek drámai növekedésével szembesülnek, az uniós intézményeknek kivétel nélkül szolidaritást kell tanúsítaniuk, és példát kell mutatniuk, különösen az energiafogyasztás csökkentése terén; megjegyzi, hogy az infláció és a növekvő energiaárak óriási nyomást gyakorolnak a Parlament költségvetésére; tudomásul veszi a Parlament energiafogyasztásának csökkentését célzó rövid távú intézkedésekről szóló, 2022. május 2-i és 2022. október 3-i elnökségi határozatokat; kéri, hogy az elfogadott keretek között a felhasználók maguk szabályozhassák a hőmérsékletet az irodákban és az üléstermekben, hogy megtakarításokat érjenek el; felhívja a Parlamentet, hogy tegyen meg minden szükséges lépést a közép- és hosszú távú energiafogyasztás és ezáltal az energiaszámlák csökkentése érdekében az energiatakarékossági tevékenységekre vonatkozó jelenlegi megközelítés közelgő felülvizsgálata során; tekintettel az energiaválságra és a geopolitikai helyzetre, üdvözli és ösztönzi a megújuló energiába, valamint a fosszilis tüzelőanyagok fokozatos kivezetésébe és különösen a hőszivattyúk telepítésébe történő beruházásokat; kéri, hogy a lehető leghamarabb fokozzák a helyi energiatermelést, különösen a legkorszerűbb tetőre szerelt fotovoltaikus berendezések telepítésével Brüsszelben és Strasbourgban, és üdvözli a költséghatékonyabb fotovoltaikus panelekről szóló, jelenleg folyamatban lévő új tanulmányt; üdvözli az EMAS keretében létrehozott épületenergia-gazdálkodási rendszert, és kéri, hogy az éves ellenőrzés legyen része a szolgálatok által benyújtott előirányzat-tervezetnek; kéri az Elnökséget, hogy a többéves kiadási stratégiáik felülvizsgálata során indítsa el a bevált gyakorlatok cseréjét az uniós intézmények irányító szervei között annak érdekében, hogy további megtakarításokat lehessen elérni; ösztönzi a további eszmecserét az energiafogyasztási politikák bevált gyakorlati megoldásairól az uniós intézményeken kívül, például a helyi hatóságokkal; |
| --- | --- |

i)

úgy véli, hogy azokban az időkben, amikor az uniós polgárok mindennapi életük költségeinek drámai növekedésével szembesülnek, az uniós intézményeknek kivétel nélkül szolidaritást kell tanúsítaniuk, és példát kell mutatniuk, különösen az energiafogyasztás csökkentése terén; megjegyzi, hogy az infláció és a növekvő energiaárak óriási nyomást gyakorolnak a Parlament költségvetésére; tudomásul veszi a Parlament energiafogyasztásának csökkentését célzó rövid távú intézkedésekről szóló, 2022. május 2-i és 2022. október 3-i elnökségi határozatokat; kéri, hogy az elfogadott keretek között a felhasználók maguk szabályozhassák a hőmérsékletet az irodákban és az üléstermekben, hogy megtakarításokat érjenek el; felhívja a Parlamentet, hogy tegyen meg minden szükséges lépést a közép- és hosszú távú energiafogyasztás és ezáltal az energiaszámlák csökkentése érdekében az energiatakarékossági tevékenységekre vonatkozó jelenlegi megközelítés közelgő felülvizsgálata során; tekintettel az energiaválságra és a geopolitikai helyzetre, üdvözli és ösztönzi a megújuló energiába, valamint a fosszilis tüzelőanyagok fokozatos kivezetésébe és különösen a hőszivattyúk telepítésébe történő beruházásokat; kéri, hogy a lehető leghamarabb fokozzák a helyi energiatermelést, különösen a legkorszerűbb tetőre szerelt fotovoltaikus berendezések telepítésével Brüsszelben és Strasbourgban, és üdvözli a költséghatékonyabb fotovoltaikus panelekről szóló, jelenleg folyamatban lévő új tanulmányt; üdvözli az EMAS keretében létrehozott épületenergia-gazdálkodási rendszert, és kéri, hogy az éves ellenőrzés legyen része a szolgálatok által benyújtott előirányzat-tervezetnek; kéri az Elnökséget, hogy a többéves kiadási stratégiáik felülvizsgálata során indítsa el a bevált gyakorlatok cseréjét az uniós intézmények irányító szervei között annak érdekében, hogy további megtakarításokat lehessen elérni; ösztönzi a további eszmecserét az energiafogyasztási politikák bevált gyakorlati megoldásairól az uniós intézményeken kívül, például a helyi hatóságokkal;

| j) | üdvözli a karbonsemlegességi cél meghatározása érdekében tett előzetes lépéseket; emlékezteti a képviselőket és a képviselőcsoportokat és felhívja őket arra, hogy az Elnökség kötelezettségvállalásának megfelelően járuljanak hozzá a plenáris üléseken a Brüsszel és Strasbourg közötti iratszállító ládák folyamatos csökkentéséhez; kéri, hogy a következő költségvetésekbe tervezzék bele az esővíz visszanyerésére és újrafelhasználására, valamint a víz ésszerűbb vízfelhasználásra irányuló megfelelő beruházásokat; |
| --- | --- |

j)

üdvözli a karbonsemlegességi cél meghatározása érdekében tett előzetes lépéseket; emlékezteti a képviselőket és a képviselőcsoportokat és felhívja őket arra, hogy az Elnökség kötelezettségvállalásának megfelelően járuljanak hozzá a plenáris üléseken a Brüsszel és Strasbourg közötti iratszállító ládák folyamatos csökkentéséhez; kéri, hogy a következő költségvetésekbe tervezzék bele az esővíz visszanyerésére és újrafelhasználására, valamint a víz ésszerűbb vízfelhasználásra irányuló megfelelő beruházásokat;

| 76. | felhívja a Parlamentet arra, hogy folytassa a személyzeti igények szervezésének rendszeres értékelését, a változó prioritásoknak megfelelően csoportosítsa át az álláshelyeket az igazgatóságok között annak érdekében, hogy az új feladatokat amennyire csak lehet állandó személyzeti létszám mellett lássák el, és értékelje a szerződéses alkalmazottak számának növekedésével kapcsolatos kockázatokat, beleértve a Parlamenten belüli kétszintű személyzeti struktúra létrehozásának veszélyét is; figyelembe véve a Parlament jogi kötelezettségeit, hangsúlyozza, hogy infláció jellemezte környezetben egyre fontosabbá válik az erőforrások fontossági sorrendjének módosítása; |
| --- | --- |

76.

Egyéb szakaszok (IV–X. szakasz)

| 77. | hangsúlyozza, hogy a magas infláció nyomást gyakorol a többi intézmény kiadásaira is; kiemeli, hogy költségvetésük legnagyobb részét az infláció által befolyásolt jogszabályi vagy szerződéses kötelezettségek határozzák meg, és hogy sem az inflációs rátákra, sem az emelkedő energiaárakra nincs ráhatásuk; rámutat arra, hogy az intézményeknek elegendő személyzettel kell rendelkezniük megbízatásuk teljesítéséhez; üdvözli az intézmények arra irányuló folyamatos erőfeszítéseit, hogy a személyzet átcsoportosításával további hatékonyságnövekedést érjenek el, de elismeri e megközelítés korlátait a jelenlegi helyzetben, amikor a felelősségi körök ezzel párhuzamosan egyre bővülnek; sajnálja, hogy a Bizottság nem adott helyt a többi intézmény által benyújtott, további álláshelyek iránti kérelmek egyikének sem, függetlenül azok új feladataitól; elítéli a Tanács azon horizontális megközelítését, hogy a csökkentési arányt minden intézményben 1,8 százalékponttal növelje, és úgy véli, hogy ez nem megalapozott; emlékeztet arra, hogy a csökkentési arány növelése arra kötelezné a többi intézményt, hogy több álláshelyet hagyjanak betöltetlenül, ezáltal csökkentve a munkaerőt, valamint a polgárok aggályainak megválaszolására és megbízatásuk teljesítésére való képességüket; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ezért úgy határoz, hogy visszaállítja a költségvetési tervezet szintjét a Régiók Európai Bizottsága számára; az informális megállapodásnak megfelelően a Tanács és az Európai Tanács vonatkozásában nem módosítja a tanácsi olvasatot; |
| --- | --- |

78.

| 79. | a következő, kellően indokolt esetekben növeli az előirányzatok vagy a személyzet szintjét a költségvetési tervezeten felül, annak érdekében, hogy az intézmények elegendő erőforrást kapjanak ahhoz, hogy megfelelően, hatékonyan és eredményesen el tudják látni a megbízatásukból eredő növekvő számú feladatot, és felkészültek legyenek a felmerülő kihívásokra, különösen a kiberbiztonság tekintetében; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az Unió nincs kellően felkészülve az évek során egyre gyakoribb és összetettebb kiberfenyegetések elleni küzdelemre; úgy véli, hogy megfelelő eszközöket és személyzetet kell biztosítani valamennyi uniós intézmény számára e fenyegetések belső és intézményközi együttműködés keretében történő kezelésére; ezért a következőket javasolja:






  a) | az előirányzatok szintjének visszaállítása az Európai Unió Bírósága és az európai ombudsman becsléseinek megfelelően, az új személyzettel kapcsolatos előirányzatokat fedező költségvetési sorok növelésével a költségvetési tervezethez képest, valamint a létszámtervükben szereplő álláshelyek számának növelésével; |
| --- | --- | --- |

79.

a)

az előirányzatok szintjének visszaállítása az Európai Unió Bírósága és az európai ombudsman becsléseinek megfelelően, az új személyzettel kapcsolatos előirányzatokat fedező költségvetési sorok növelésével a költségvetési tervezethez képest, valamint a létszámtervükben szereplő álláshelyek számának növelésével;

| b) | az előirányzatok szintjének részleges visszaállítása az Európai Számvevőszék, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, az európai adatvédelmi biztos és az Európai Külügyi Szolgálat becsléseivel összhangban, az új személyzettel kapcsolatos előirányzatokat fedező költségvetési sorok növelésével a költségvetési tervezethez képest, valamint a létszámtervükben szereplő álláshelyek számának növelésével; |
| --- | --- |

b)

az előirányzatok szintjének részleges visszaállítása az Európai Számvevőszék, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, az európai adatvédelmi biztos és az Európai Külügyi Szolgálat becsléseivel összhangban, az új személyzettel kapcsolatos előirányzatokat fedező költségvetési sorok növelésével a költségvetési tervezethez képest, valamint a létszámtervükben szereplő álláshelyek számának növelésével;

| c) | az európai adatvédelmi biztos kérésével összhangban több operatív sor megerősítése annak érdekében, hogy a 2023. évi költségvetés tükrözze a megélhetési költségek váratlan emelkedését, amelyet a becslések elkészítésekor nem vettek figyelembe; |
| --- | --- |

c)

az európai adatvédelmi biztos kérésével összhangban több operatív sor megerősítése annak érdekében, hogy a 2023. évi költségvetés tükrözze a megélhetési költségek váratlan emelkedését, amelyet a becslések elkészítésekor nem vettek figyelembe;

A módosító indítvány értékelése

| 80. | tudomásul veszi, hogy a 2023. évi általános költségvetési tervezetre vonatkozó 1. sz. módosító indítvány, amelynek a kiadásokat érintő nettó hatása összességében további 758,3 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzat és 2 394,9 millió EUR kifizetési előirányzat, beleértve a kifizetési előirányzatok igen jelentős növelését a FAST-CARE következtében; tudomásul veszi továbbá, hogy a Bizottság összességében 822,1 millió EUR összegben javasolja a Rugalmassági Eszköz igénybevételét a 2b., az 5. és a 6. fejezet számára; |
| --- | --- |

80.

| 81. | megjegyzi, hogy a módosító indítvány a Parlament ezen állásfoglalásban megfogalmazott aggályai és prioritásai közül csak néhányat tartalmaz, például a humanitárius segítségnyújtás, az UCPM és az Erasmus+ megerősítését, valamint a védelem fokozottabb támogatását; mindazonáltal aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a javasolt emelések nem elégségesek, és a javasolt emelések némelyike inkább az időszak elejére való ütemezésre, semmint további előirányzatokra vonatkozik; |
| --- | --- |

81.

| 82. | tudomásul veszi az Ukrajna támogatása érdekében a háború kezdete óta eddig hozott intézkedéseket és fellépéseket, és ösztönzi a Bizottságot, hogy javasoljon további intézkedéseket; sajnálja, hogy a Bizottság 2023. évi költségvetési javaslatai nem adnak megfelelő választ Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborújának széles körű következményeire; úgy véli, hogy a 2023-ra vonatkozó igények sokkal magasabbak, mint a módosító indítványban javasoltak; |
| --- | --- |

82.

| 83. | tudomásul veszi az egységes tartalékeszköz 450 millió euró összeg erejéig történő igénybevételére irányuló javaslatot az EURI finanszírozási költségeinek fedezésére; kiemeli, hogy az EURI finanszírozási költségeihez szükséges tényleges összegek bármely adott éves költségvetésben a hitelfelvételi kamatlábaktól függenek, ami jelentős mértékű bizonytalanságot teremt az éves költségvetési tárgyalások során; hangsúlyozza, hogy ezek a költségek soha nem válhatnak a programok finanszírozásának kárára; hangsúlyozza, hogy az egységes tartalékeszköznek az EURI finanszírozási költségeire való felhasználása csökkenti a költségvetés már amúgy is igen korlátozott rugalmasságát és szűk mozgásterét, és ezáltal a jelenlegi és újonnan felmerülő igényekre való reagálás képességét; emlékeztet arra, hogy sürgősen felül kell vizsgálni a többéves pénzügyi keretet, és emlékeztet a Parlament azon kérésére, hogy az EURI-t helyezzék a többéves pénzügyi keret felső határai fölé; |
| --- | --- |

83.

| 84. | tudomásul veszi az egyéb szakaszok előirányzatainak kiigazított szintjét, figyelembe véve a 2022. évi bérkiigazításra vonatkozó jelenlegi becslést, amely alacsonyabb a 2023. évi költségvetési tervezetben előre jelzettnél, valamint az előirányzatoknak a többi intézménytől a CERT-EU-hoz történő átcsoportosítását az Unió kiberbiztonsági képességeinek javítása érdekében, ezáltal 45 millió EUR-val csökkentve az egyéb intézmények előirányzatainak szintjét; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást (az általános költségvetés tervezetéhez fűzött módosításokkal együtt) a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi intézménynek és az érintett szerveknek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  HL L 424., 2020.12.15., 1. o.

(2)  HL L 193., 2018.7.30., 1. o.

(3)  HL L 433. I, 2020.12.22., 11. o.

(4)  HL C 444. I, 2020.12.22.

(5)  Az Európai Parlament 2020. december 16-i jogalkotási állásfoglalása a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet tervezetéről, 2. melléklet: Nyilatkozatok (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0357).

(6)  HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.

(7)  HL L 243., 2021.7.9., 1. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0219.

(9)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0005.

(10)  HL C 99., 2022.3.1., 158. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0010.

(12)  HL L 433. I, 2020.12.22., 1. o.

(13)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0106.

(14)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0127.

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/695 rendelete (2021. április 28.) a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, továbbá az 1290/2013/EU és az 1291/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 170., 2021.5.12., 1. o.).

(16)  A Tanács 2001/55/EK irányelve (2001. július 20.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumkövetelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről (HL L 212., 2001.8.7., 12. o.).

---

| 2023.4.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 149/125 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 149/125

---

P9_TA(2022)0367

Fenntartható tengeri üzemanyagok (Fuel EU tengeri kezdeményezés) ***I

Az Európai Parlament 2022. október 19-én elfogadott módosításai a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok tengeri közlekedésben való alkalmazásáról, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2023/C 149/13)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A tengeri közlekedés volumenét tekintve az EU külkereskedelmének mintegy 75 %-át, az EU belső kereskedelmének pedig 31 %-át teszi ki.
  Ugyanakkor az Európai Gazdasági Térség kikötőibe irányuló vagy onnan kiinduló hajóforgalom a közlekedésből származó teljes uniós szén-dioxid-kibocsátás mintegy 11 %-áért és az összes uniós szén-dioxid-kibocsátás 3–4 %-áért felelős.
  Évente 400 millió utas száll hajóra vagy lép partra az uniós kikötőkben, köztük mintegy 14 millió utas üdülőhajókon. A tengeri közlekedés ezért az európai közlekedési rendszer alapvető eleme, és döntő szerepet játszik az európai gazdaságban. A tengeri közlekedési piacon fokozott verseny folyik az uniós és nem uniós gazdasági szereplők között, így e piacon elengedhetetlen
  az
  egyenlő versenyfeltételek biztosítása. A tengeri közlekedési piac és gazdasági szereplőinek stabilitása és jóléte egy olyan világos és harmonizált szakpolitikai kereten alapul, amelyben a tengeri fuvarozók, kikötők és az ágazat egyéb szereplői az esélyegyenlőség alapján folytathatják tevékenységüket. Piaci torzulások megjelenése esetén fennáll annak a veszélye, hogy a hajóüzemeltetők vagy kikötők hátrányos helyzetbe kerülnek a tengeri közlekedési ágazatban vagy más közlekedési ágazatokban tevékenykedő versenytársakhoz képest. Ez pedig a tengeri közlekedési ágazat versenyképességének csökkenéséhez, valamint a polgárok és a vállalkozások konnektivitásának csökkenéséhez vezethet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A tengeri közlekedés volumenét tekintve az EU külkereskedelmének mintegy 75 %-át, az EU belső kereskedelmének pedig 31 %-át teszi ki.
  Ugyanakkor az Európai Gazdasági Térség kikötőibe irányuló vagy onnan kiinduló hajóforgalom a közlekedésből származó teljes uniós szén-dioxid-kibocsátás mintegy 11 %-áért és az összes uniós szén-dioxid-kibocsátás 3–4 %-áért felelős.
  Évente 400 millió utas száll hajóra vagy lép partra az uniós kikötőkben, köztük mintegy 14 millió utas üdülőhajókon. A tengeri közlekedés ezért az európai közlekedési rendszer alapvető eleme, és döntő szerepet játszik az európai gazdaságban. A tengeri közlekedési piacon fokozott verseny folyik az uniós és nem uniós gazdasági szereplők között, így e piacon elengedhetetlen
  az
  egyenlő versenyfeltételek biztosítása. A tengeri közlekedési piac és gazdasági szereplőinek stabilitása és jóléte egy olyan világos és harmonizált szakpolitikai kereten alapul, amelyben a tengeri fuvarozók, kikötők és az ágazat egyéb szereplői az esélyegyenlőség alapján folytathatják tevékenységüket. Piaci torzulások megjelenése esetén fennáll annak a veszélye, hogy a hajóüzemeltetők vagy kikötők hátrányos helyzetbe kerülnek a tengeri közlekedési ágazatban vagy más közlekedési ágazatokban tevékenykedő versenytársakhoz képest. Ez pedig a tengeri közlekedési ágazat versenyképességének csökkenéséhez, valamint a polgárok és a vállalkozások konnektivitásának csökkenéséhez vezethet.

| (1) | A tengeri közlekedés volumenét tekintve az EU külkereskedelmének mintegy 75 %-át, az EU belső kereskedelmének pedig 31 %-át teszi ki. Évente 400 millió utas száll hajóra vagy lép partra az uniós kikötőkben, köztük mintegy 14 millió utas üdülőhajókon. A tengeri közlekedés ezért az európai közlekedési rendszer alapvető eleme, és döntő szerepet játszik az európai gazdaságban. A tengeri közlekedési piacon fokozott verseny folyik az uniós és nem uniós gazdasági szereplők között, így e piacon elengedhetetlen
  a globálisan
  egyenlő versenyfeltételek biztosítása. A tengeri közlekedési piac és gazdasági szereplőinek stabilitása és jóléte egy olyan világos és harmonizált szakpolitikai kereten alapul, amelyben a tengeri fuvarozók, kikötők és az ágazat egyéb szereplői az esélyegyenlőség alapján folytathatják tevékenységüket. Piaci torzulások megjelenése esetén fennáll annak a veszélye, hogy a hajóüzemeltetők vagy kikötők hátrányos helyzetbe kerülnek a tengeri közlekedési ágazatban vagy más közlekedési ágazatokban tevékenykedő versenytársakhoz képest. Ez pedig a tengeri közlekedési ágazat versenyképességének
  csökkenéséhez, a munkahelyek számának
  csökkenéséhez, valamint a polgárok és a vállalkozások konnektivitásának csökkenéséhez vezethet. |
| --- | --- |

(1)

A tengeri közlekedés volumenét tekintve az EU külkereskedelmének mintegy 75 %-át, az EU belső kereskedelmének pedig 31 %-át teszi ki. Évente 400 millió utas száll hajóra vagy lép partra az uniós kikötőkben, köztük mintegy 14 millió utas üdülőhajókon. A tengeri közlekedés ezért az európai közlekedési rendszer alapvető eleme, és döntő szerepet játszik az európai gazdaságban. A tengeri közlekedési piacon fokozott verseny folyik az uniós és nem uniós gazdasági szereplők között, így e piacon elengedhetetlen
  a globálisan
  egyenlő versenyfeltételek biztosítása. A tengeri közlekedési piac és gazdasági szereplőinek stabilitása és jóléte egy olyan világos és harmonizált szakpolitikai kereten alapul, amelyben a tengeri fuvarozók, kikötők és az ágazat egyéb szereplői az esélyegyenlőség alapján folytathatják tevékenységüket. Piaci torzulások megjelenése esetén fennáll annak a veszélye, hogy a hajóüzemeltetők vagy kikötők hátrányos helyzetbe kerülnek a tengeri közlekedési ágazatban vagy más közlekedési ágazatokban tevékenykedő versenytársakhoz képest. Ez pedig a tengeri közlekedési ágazat versenyképességének
  csökkenéséhez, a munkahelyek számának
  csökkenéséhez, valamint a polgárok és a vállalkozások konnektivitásának csökkenéséhez vezethet.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | A tengerhasznosítási ágazat 2 millió európait foglalkoztat, és 149 milliárd euróval járul hozzá a gazdasághoz. A hajózási ágazatban megtermelt minden egymillió euro után 1,8  millió euro érték keletkezik az uniós gazdaság más területein

   (1a)

  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

A tengerhasznosítási ágazat 2 millió európait foglalkoztat, és 149 milliárd euróval járul hozzá a gazdasághoz. A hajózási ágazatban megtermelt minden egymillió euro után 1,8  millió euro érték keletkezik az uniós gazdaság más területein

   (1a)

  .

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

1 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b) | A tengeri szállítás a legkörnyezetkímélőbb szállítási mód, amelynek esetében a szállított áruk tonnánkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátása jelentősen alacsonyabb a többi közlekedési módhoz képest

   (1a)

  .


  Ugyanakkor az Európai Gazdasági Térség kikötőibe irányuló vagy onnan kiinduló hajóforgalom a közlekedésből származó teljes uniós szén-dioxid-kibocsátás mintegy 11 %-áért és az összes uniós szén-dioxid-kibocsátás 3–4 %-áért felelős. Ha nem kerül sor további intézkedésre, a tengeri közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátás várhatóan növekedni fog. Az (EU) 2021/1119 rendeletben foglaltaknak megfelelően valamennyi gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia ahhoz, hogy az ÜHG-kibocsátást legkésőbb 2050-ig gyorsan nulla nettó ÜHG-kibocsátásra csökkentsék. Ezért elengedhetetlen, hogy az Unió ambiciózus pályát határozzon meg a tengerhasznosítási ágazat gyors ökológiai átállásához, amely hozzájárulna a zöld technológiák, szolgáltatások és megoldások terén betöltött globális vezető szerepének fenntartásához és további előmozdításához, valamint a kapcsolódó értékláncokon belüli munkahelyteremtés további ösztönzéséhez, a versenyképesség megőrzése mellett. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)

A tengeri szállítás a legkörnyezetkímélőbb szállítási mód, amelynek esetében a szállított áruk tonnánkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátása jelentősen alacsonyabb a többi közlekedési módhoz képest

   (1a)

  .


  Ugyanakkor az Európai Gazdasági Térség kikötőibe irányuló vagy onnan kiinduló hajóforgalom a közlekedésből származó teljes uniós szén-dioxid-kibocsátás mintegy 11 %-áért és az összes uniós szén-dioxid-kibocsátás 3–4 %-áért felelős. Ha nem kerül sor további intézkedésre, a tengeri közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátás várhatóan növekedni fog. Az (EU) 2021/1119 rendeletben foglaltaknak megfelelően valamennyi gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia ahhoz, hogy az ÜHG-kibocsátást legkésőbb 2050-ig gyorsan nulla nettó ÜHG-kibocsátásra csökkentsék. Ezért elengedhetetlen, hogy az Unió ambiciózus pályát határozzon meg a tengerhasznosítási ágazat gyors ökológiai átállásához, amely hozzájárulna a zöld technológiák, szolgáltatások és megoldások terén betöltött globális vezető szerepének fenntartásához és további előmozdításához, valamint a kapcsolódó értékláncokon belüli munkahelyteremtés további ösztönzéséhez, a versenyképesség megőrzése mellett.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A Párizsi Megállapodás szerinti uniós éghajlat-politikai kötelezettségvállalás fokozása és a klímasemlegesség 2050-ig történő elérése érdekében, valamint a politikai kötelezettségvállalás jogi kötelezettséggé alakítása érdekében a Bizottság elfogadta a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és az (EU) 2018/1999 rendelet (európai klímarendelet) módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló (módosított) javaslatot (19), valamint az „Európa 2030. évi éghajlat-politikai törekvésének fokozása” című
  közleményt

   (20). Ez magában foglalja azt a célkitűzést is, hogy 2030-ra az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-kal csökkenjen az üvegházhatású gázok (ÜHG) kibocsátása. Ennek megfelelően különböző kiegészítő szakpolitikai eszközökre van szükség a fenntartható módon előállított megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok használatának
  ösztönzéséhez
  , többek között a tengeri közlekedési ágazatban is. A későbbi, rohamosabb változások előkészítéseként a szükséges
  technológiafejlesztésnek
  és
  -kiépítésnek
  2030-ig meg kell
  történnie
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

A Párizsi Megállapodás szerinti uniós éghajlat-politikai kötelezettségvállalás fokozása és a klímasemlegesség 2050-ig történő elérése érdekében, valamint a politikai kötelezettségvállalás jogi kötelezettséggé alakítása érdekében a Bizottság elfogadta a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és az (EU) 2018/1999 rendelet (európai klímarendelet) módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló (módosított) javaslatot (19), valamint az „Európa 2030. évi éghajlat-politikai törekvésének fokozása” című
  közleményt

   (20). Ez magában foglalja azt a célkitűzést is, hogy 2030-ra az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-kal csökkenjen az üvegházhatású gázok (ÜHG) kibocsátása. Ennek megfelelően különböző kiegészítő szakpolitikai eszközökre van szükség a fenntartható módon előállított megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok használatának
  ösztönzéséhez
  , többek között a tengeri közlekedési ágazatban is. A későbbi, rohamosabb változások előkészítéseként a szükséges
  technológiafejlesztésnek
  és
  -kiépítésnek
  2030-ig meg kell
  történnie
  .

| (2) | A Párizsi Megállapodás szerinti uniós éghajlat-politikai kötelezettségvállalás fokozása és a klímasemlegesség
  legkésőbb
  2050-ig történő elérése érdekében, valamint a politikai kötelezettségvállalás jogi kötelezettséggé alakítása érdekében a Bizottság elfogadta a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és az (EU) 2018/1999 rendelet (európai klímarendelet) (19) módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló (módosított) javaslatot19, valamint az „Európa 2030. évi éghajlat-politikai törekvésének fokozása” című
  közleményt

   (20). Ez magában foglalja azt a célkitűzést is, hogy 2030-ra az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-kal csökkenjen az üvegházhatású gázok (ÜHG) kibocsátása. Ennek megfelelően különböző kiegészítő szakpolitikai eszközökre van szükség a fenntartható módon előállított megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok
  nagy mennyiségben történő előállításának és
  használatának
  előmozdításához és felgyorsításához
  , többek között a tengeri közlekedési ágazatban is
  , a technológiai semlegesség elvének tiszteletben tartása mellett
  . A későbbi, rohamosabb változások előkészítéseként a szükséges
  technológiafejlesztést
  és
  -kiépítést a lehető leghamarabb támogatni kell, és annak
  2030-ig meg kell
  kezdődnie
  .
  Alapvető fontosságú továbbá az innováció előmozdítása és a kialakulóban lévő és jövőbeli innovációk – például a kialakulóban lévő alternatív üzemanyagok, a környezetbarát tervezés, a bioalapú anyagok, a szélmeghajtás és a széllel segített meghajtás – kutatásának támogatása. |
| --- | --- |

(2)

A Párizsi Megállapodás szerinti uniós éghajlat-politikai kötelezettségvállalás fokozása és a klímasemlegesség
  legkésőbb
  2050-ig történő elérése érdekében, valamint a politikai kötelezettségvállalás jogi kötelezettséggé alakítása érdekében a Bizottság elfogadta a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és az (EU) 2018/1999 rendelet (európai klímarendelet) (19) módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló (módosított) javaslatot19, valamint az „Európa 2030. évi éghajlat-politikai törekvésének fokozása” című
  közleményt

   (20). Ez magában foglalja azt a célkitűzést is, hogy 2030-ra az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-kal csökkenjen az üvegházhatású gázok (ÜHG) kibocsátása. Ennek megfelelően különböző kiegészítő szakpolitikai eszközökre van szükség a fenntartható módon előállított megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok
  nagy mennyiségben történő előállításának és
  használatának
  előmozdításához és felgyorsításához
  , többek között a tengeri közlekedési ágazatban is
  , a technológiai semlegesség elvének tiszteletben tartása mellett
  . A későbbi, rohamosabb változások előkészítéseként a szükséges
  technológiafejlesztést
  és
  -kiépítést a lehető leghamarabb támogatni kell, és annak
  2030-ig meg kell
  kezdődnie
  .
  Alapvető fontosságú továbbá az innováció előmozdítása és a kialakulóban lévő és jövőbeli innovációk – például a kialakulóban lévő alternatív üzemanyagok, a környezetbarát tervezés, a bioalapú anyagok, a szélmeghajtás és a széllel segített meghajtás – kutatásának támogatása.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | Az LNG valószínűleg átmeneti szerepet fog játszani a tengeri közlekedésben, lehetővé téve a kibocsátásmentes alternatívákra való fokozatos átállást, különösen ott, ahol jelenleg nem létezik gazdaságilag életképes, kibocsátásmentes erőátviteli technológia. Az intelligens és fenntartható mobilitási stratégiáról szóló közlemény rámutat arra, hogy a kibocsátásmentes tengerjáró hajók 2030-ra alkalmassá válnak a piaci bevezetésre. A hajók hosszú élettartama miatt a flottaátalakításnak fokozatosan kell történnie. A közlekedési üzemanyagokat, például az LNG-t egyre inkább dekarbonizálni kell például cseppfolyósított biometánnal (bio-LNG) vagy megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású, szintetikus gáz-halmazállapotú e-üzemanyagokkal (e-gáz) való keveréssel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

Az LNG valószínűleg átmeneti szerepet fog játszani a tengeri közlekedésben, lehetővé téve a kibocsátásmentes alternatívákra való fokozatos átállást, különösen ott, ahol jelenleg nem létezik gazdaságilag életképes, kibocsátásmentes erőátviteli technológia. Az intelligens és fenntartható mobilitási stratégiáról szóló közlemény rámutat arra, hogy a kibocsátásmentes tengerjáró hajók 2030-ra alkalmassá válnak a piaci bevezetésre. A hajók hosszú élettartama miatt a flottaátalakításnak fokozatosan kell történnie. A közlekedési üzemanyagokat, például az LNG-t egyre inkább dekarbonizálni kell például cseppfolyósított biometánnal (bio-LNG) vagy megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású, szintetikus gáz-halmazállapotú e-üzemanyagokkal (e-gáz) való keveréssel.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A tüzelőanyagok esetében a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagokra, valamint helyettesítő energiaforrásokra való átállással összefüggésben az EU tengeri közlekedési piacán alapvetően fontos biztosítani a megfelelő működést és a tisztességes versenyt a tengeri hajózásban használatos és a hajóüzemeltetők költségeinek jelentős részét kitevő tüzelőanyagok tekintetében. Az uniós tagállamok tüzelőanyag-szükségletei közötti különbségek jelentősen befolyásolhatják a hajóüzemeltetők gazdasági teljesítményét, és negatív hatást gyakorolhatnak a piaci versenyre. A hajózás nemzetközi jellege miatt a hajóüzemeltetők könnyen vételezhetnek tüzelőanyagot harmadik országokban, és nagy mennyiségű tüzelőanyagot szállíthatnak. Ez kibocsátásáthelyezéshez vezethet, és káros hatással lehet az ágazat versenyképességére, ha a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok rendelkezésre állását egy tagállam joghatósága alá tartozó tengeri kikötőkben nem kísérik az ezek felhasználására vonatkozó olyan követelmények, amelyek a tagállamok joghatósága alá tartozó kikötőkbe érkező és onnan induló valamennyi hajóüzemeltetőre vonatkoznak. E rendeletnek intézkedéseket kell megállapítania annak biztosítására, hogy a tengeri hajózásban használatos tüzelőanyagok piacán az alacsony kibocsátású megújuló tüzelőanyagok piaci térnyerése tisztességes versenyfeltételek mellett történjen az EU tengeri közlekedési piacán. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A tüzelőanyagok esetében a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagokra, valamint helyettesítő energiaforrásokra való átállással összefüggésben az EU tengeri közlekedési piacán alapvetően fontos biztosítani a megfelelő működést és a tisztességes versenyt a tengeri hajózásban használatos és a hajóüzemeltetők költségeinek jelentős részét kitevő tüzelőanyagok tekintetében. Az uniós tagállamok tüzelőanyag-szükségletei közötti különbségek jelentősen befolyásolhatják a hajóüzemeltetők gazdasági teljesítményét, és negatív hatást gyakorolhatnak a piaci versenyre. A hajózás nemzetközi jellege miatt a hajóüzemeltetők könnyen vételezhetnek tüzelőanyagot harmadik országokban, és nagy mennyiségű tüzelőanyagot szállíthatnak. Ez kibocsátásáthelyezéshez vezethet, és káros hatással lehet az ágazat versenyképességére, ha a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok rendelkezésre állását egy tagállam joghatósága alá tartozó tengeri kikötőkben nem kísérik az ezek felhasználására vonatkozó olyan követelmények, amelyek a tagállamok joghatósága alá tartozó kikötőkbe érkező és onnan induló valamennyi hajóüzemeltetőre vonatkoznak. E rendeletnek intézkedéseket kell megállapítania annak biztosítására, hogy a tengeri hajózásban használatos tüzelőanyagok piacán az alacsony kibocsátású megújuló tüzelőanyagok piaci térnyerése tisztességes versenyfeltételek mellett történjen az EU tengeri közlekedési piacán.

| (3) | A tüzelőanyagok esetében a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagokra, valamint helyettesítő energiaforrásokra való átállással összefüggésben az EU tengeri közlekedési piacán alapvetően fontos biztosítani a megfelelő működést és a tisztességes versenyt a tengeri hajózásban használatos és a hajóüzemeltetők költségeinek jelentős részét
  – jellemzően a tengeri árufuvarozási díjak 35–53 %-át –
  kitevő tüzelőanyagok tekintetében
  . A szakpolitikai intézkedéseknek ezért költséghatékonynak kell lenniük, és arra kell irányulniuk, hogy a lehető legnagyobb dekarbonizációt eredményezzék a lehető legalacsonyabb költségek mellett
  . Az uniós tagállamok tüzelőanyag-szükségletei közötti különbségek jelentősen befolyásolhatják a hajóüzemeltetők gazdasági teljesítményét, és negatív hatást gyakorolhatnak a piaci versenyre. A hajózás nemzetközi jellege miatt a hajóüzemeltetők könnyen vételezhetnek tüzelőanyagot harmadik országokban, és nagy mennyiségű tüzelőanyagot szállíthatnak
  , ami hozzájárulhat annak kockázatához is, hogy az uniós kikötők elvesztik versenyképességüket a nem uniós kikötőkkel szemben
  . Ez kibocsátásáthelyezéshez
  és a vállalkozások áthelyezéséhez
  vezethet, és káros hatással lehet az ágazat versenyképességére, ha a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok rendelkezésre állását egy tagállam joghatósága alá tartozó tengeri kikötőkben nem kísérik az ezek felhasználására vonatkozó olyan követelmények, amelyek a tagállamok joghatósága alá tartozó kikötőkbe érkező és onnan induló valamennyi hajóüzemeltetőre vonatkoznak. E rendeletnek intézkedéseket kell megállapítania annak biztosítására, hogy a tengeri hajózásban használatos tüzelőanyagok piacán az alacsony kibocsátású
  és
  megújuló tüzelőanyagok piaci térnyerése tisztességes versenyfeltételek mellett történjen az EU tengeri közlekedési piacán
  , meghagyva a hajóüzemeltetők számára az alacsonyabb kibocsátáscsökkentési költséggel járó alternatívát
  .
  Egy ilyen alternatíva rendelkezésre állása elengedhetetlen az európai hajózási ágazat versenyképességének és az európai kikötőket a globális kereskedelemmel összekötő logisztikai útvonalak relevanciájának biztosításához. |
| --- | --- |

(3)

A tüzelőanyagok esetében a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagokra, valamint helyettesítő energiaforrásokra való átállással összefüggésben az EU tengeri közlekedési piacán alapvetően fontos biztosítani a megfelelő működést és a tisztességes versenyt a tengeri hajózásban használatos és a hajóüzemeltetők költségeinek jelentős részét
  – jellemzően a tengeri árufuvarozási díjak 35–53 %-át –
  kitevő tüzelőanyagok tekintetében
  . A szakpolitikai intézkedéseknek ezért költséghatékonynak kell lenniük, és arra kell irányulniuk, hogy a lehető legnagyobb dekarbonizációt eredményezzék a lehető legalacsonyabb költségek mellett
  . Az uniós tagállamok tüzelőanyag-szükségletei közötti különbségek jelentősen befolyásolhatják a hajóüzemeltetők gazdasági teljesítményét, és negatív hatást gyakorolhatnak a piaci versenyre. A hajózás nemzetközi jellege miatt a hajóüzemeltetők könnyen vételezhetnek tüzelőanyagot harmadik országokban, és nagy mennyiségű tüzelőanyagot szállíthatnak
  , ami hozzájárulhat annak kockázatához is, hogy az uniós kikötők elvesztik versenyképességüket a nem uniós kikötőkkel szemben
  . Ez kibocsátásáthelyezéshez
  és a vállalkozások áthelyezéséhez
  vezethet, és káros hatással lehet az ágazat versenyképességére, ha a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok rendelkezésre állását egy tagállam joghatósága alá tartozó tengeri kikötőkben nem kísérik az ezek felhasználására vonatkozó olyan követelmények, amelyek a tagállamok joghatósága alá tartozó kikötőkbe érkező és onnan induló valamennyi hajóüzemeltetőre vonatkoznak. E rendeletnek intézkedéseket kell megállapítania annak biztosítására, hogy a tengeri hajózásban használatos tüzelőanyagok piacán az alacsony kibocsátású
  és
  megújuló tüzelőanyagok piaci térnyerése tisztességes versenyfeltételek mellett történjen az EU tengeri közlekedési piacán
  , meghagyva a hajóüzemeltetők számára az alacsonyabb kibocsátáscsökkentési költséggel járó alternatívát
  .
  Egy ilyen alternatíva rendelkezésre állása elengedhetetlen az európai hajózási ágazat versenyképességének és az európai kikötőket a globális kereskedelemmel összekötő logisztikai útvonalak relevanciájának biztosításához.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | A tengerhasznosítási ágazatot éles nemzetközi verseny jellemzi. A lobogó szerinti államok szabályozási terhei közötti jelentős különbségek pedig súlyosbították az olyan nemkívánatos gyakorlatokat, mint a hajók átlobogózása. Az ágazat eredendően globális jellege hangsúlyozza a lobogósemleges megközelítés és a kedvező szabályozási környezet fontosságát, amely előfeltétele az új beruházások vonzásának, valamint annak, hogy az európai kikötők, hajótulajdonosok és üzemeltetők megőrizhessék a versenyképességüket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

A tengerhasznosítási ágazatot éles nemzetközi verseny jellemzi. A lobogó szerinti államok szabályozási terhei közötti jelentős különbségek pedig súlyosbították az olyan nemkívánatos gyakorlatokat, mint a hajók átlobogózása. Az ágazat eredendően globális jellege hangsúlyozza a lobogósemleges megközelítés és a kedvező szabályozási környezet fontosságát, amely előfeltétele az új beruházások vonzásának, valamint annak, hogy az európai kikötők, hajótulajdonosok és üzemeltetők megőrizhessék a versenyképességüket.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A tengeri közlekedési ágazat valamennyi tevékenységére gyakorolt hatás érdekében helyénvaló, hogy ez a rendelet kiterjedjen a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötő és egy harmadik ország joghatósága alá tartozó kikötő közötti utak egy részére. E rendeletet ezért a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe egy tagállam joghatósága alá nem tartozó kikötőből érkező hajók által felhasznált energia felére, egy tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből induló és valamely tagállam joghatósága alá nem tartozó kikötőbe érkező hajók által felhasznált energia felére, a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből egy tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező hajók által felhasznált energia egészére, és a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőben a kikötőhelyen felhasznált energia egészére kell alkalmazni. A hajók által az Unió és harmadik országok közötti bejövő és kimenő utak során felhasznált energia egy részének ilyen lefedettsége biztosítja e rendelet hatékonyságát, többek között azáltal, hogy növeli az ilyen keret környezetre gyakorolt pozitív hatását.
  Ezzel egyidejűleg ez
  a 
  keret korlátozza
  a kitérő kikötések kockázatát és az átrakodási tevékenységek Unión kívülre történő áthelyezésének kockázatát. A tengeri forgalom zavartalan működése, a tengeri fuvarozók és a kikötők közötti egyenlő versenyfeltételek biztosítása, valamint a belső piac torzulásainak elkerülése érdekében a tagállamok joghatósága alá tartozó kikötőkbe érkező vagy onnan induló valamennyi utazásra, valamint a hajók e kikötőkben való tartózkodására az e rendeletben foglalt egységes szabályoknak kell vonatkozniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A tengeri közlekedési ágazat valamennyi tevékenységére gyakorolt hatás érdekében helyénvaló, hogy ez a rendelet kiterjedjen a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötő és egy harmadik ország joghatósága alá tartozó kikötő közötti utak egy részére. E rendeletet ezért a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe egy tagállam joghatósága alá nem tartozó kikötőből érkező hajók által felhasznált energia felére, egy tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből induló és valamely tagállam joghatósága alá nem tartozó kikötőbe érkező hajók által felhasznált energia felére, a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből egy tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező hajók által felhasznált energia egészére, és a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőben a kikötőhelyen felhasznált energia egészére kell alkalmazni. A hajók által az Unió és harmadik országok közötti bejövő és kimenő utak során felhasznált energia egy részének ilyen lefedettsége biztosítja e rendelet hatékonyságát, többek között azáltal, hogy növeli az ilyen keret környezetre gyakorolt pozitív hatását.
  Ezzel egyidejűleg ez
  a 
  keret korlátozza
  a kitérő kikötések kockázatát és az átrakodási tevékenységek Unión kívülre történő áthelyezésének kockázatát. A tengeri forgalom zavartalan működése, a tengeri fuvarozók és a kikötők közötti egyenlő versenyfeltételek biztosítása, valamint a belső piac torzulásainak elkerülése érdekében a tagállamok joghatósága alá tartozó kikötőkbe érkező vagy onnan induló valamennyi utazásra, valamint a hajók e kikötőkben való tartózkodására az e rendeletben foglalt egységes szabályoknak kell vonatkozniuk.

| (4) | A tengeri közlekedési ágazat valamennyi tevékenységére gyakorolt hatás érdekében helyénvaló, hogy ez a rendelet kiterjedjen a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötő és egy harmadik ország joghatósága alá tartozó kikötő közötti utak egy részére. E rendeletet ezért a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe egy tagállam joghatósága alá nem tartozó kikötőből érkező hajók által felhasznált energia felére, egy tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből induló és valamely tagállam joghatósága alá nem tartozó kikötőbe érkező hajók által felhasznált energia felére, a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből egy tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező hajók által felhasznált energia egészére, és a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőben a kikötőhelyen felhasznált energia egészére kell alkalmazni. A hajók által az Unió és harmadik országok közötti bejövő és kimenő utak során felhasznált energia egy részének ilyen lefedettsége biztosítja e rendelet hatékonyságát, többek között azáltal, hogy növeli az ilyen keret környezetre gyakorolt pozitív hatását.
  Ennek
  a 
  keretnek korlátoznia kell
  a kitérő kikötések kockázatát és az átrakodási tevékenységek Unión kívülre történő áthelyezésének kockázatát. A tengeri forgalom zavartalan működése, a tengeri fuvarozók és a kikötők közötti egyenlő versenyfeltételek biztosítása, valamint a belső piac torzulásainak elkerülése érdekében a tagállamok joghatósága alá tartozó kikötőkbe érkező vagy onnan induló valamennyi utazásra, valamint a hajók e kikötőkben való tartózkodására az e rendeletben foglalt egységes szabályoknak kell vonatkozniuk.
  A Bizottságnak nyomonkövetési rendszert kell létrehoznia, amely kifejezetten a kibocsátásáthelyezést és a vállalkozások áthelyezését, valamint az esetleges kijátszásra irányuló gyakorlatokat vizsgálja, és jegyzéket kell összeállítania azokról a lehetséges üzleti tevékenységekről, amelyek nem tartoznak a szomszédos uniós kikötőkben végzett jelentős üzleti tevékenységek körébe. Ennek során, ha jelentős kibocsátásáthelyezést és a vállalkozások jelentős áthelyezését, illetve kijátszásra irányuló gyakorlatokat jelentenek, a Bizottságnak intézkedéseket kell javasolnia e problémák kezelésére. |
| --- | --- |

(4)

A tengeri közlekedési ágazat valamennyi tevékenységére gyakorolt hatás érdekében helyénvaló, hogy ez a rendelet kiterjedjen a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötő és egy harmadik ország joghatósága alá tartozó kikötő közötti utak egy részére. E rendeletet ezért a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe egy tagállam joghatósága alá nem tartozó kikötőből érkező hajók által felhasznált energia felére, egy tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből induló és valamely tagállam joghatósága alá nem tartozó kikötőbe érkező hajók által felhasznált energia felére, a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből egy tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező hajók által felhasznált energia egészére, és a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőben a kikötőhelyen felhasznált energia egészére kell alkalmazni. A hajók által az Unió és harmadik országok közötti bejövő és kimenő utak során felhasznált energia egy részének ilyen lefedettsége biztosítja e rendelet hatékonyságát, többek között azáltal, hogy növeli az ilyen keret környezetre gyakorolt pozitív hatását.
  Ennek
  a 
  keretnek korlátoznia kell
  a kitérő kikötések kockázatát és az átrakodási tevékenységek Unión kívülre történő áthelyezésének kockázatát. A tengeri forgalom zavartalan működése, a tengeri fuvarozók és a kikötők közötti egyenlő versenyfeltételek biztosítása, valamint a belső piac torzulásainak elkerülése érdekében a tagállamok joghatósága alá tartozó kikötőkbe érkező vagy onnan induló valamennyi utazásra, valamint a hajók e kikötőkben való tartózkodására az e rendeletben foglalt egységes szabályoknak kell vonatkozniuk.
  A Bizottságnak nyomonkövetési rendszert kell létrehoznia, amely kifejezetten a kibocsátásáthelyezést és a vállalkozások áthelyezését, valamint az esetleges kijátszásra irányuló gyakorlatokat vizsgálja, és jegyzéket kell összeállítania azokról a lehetséges üzleti tevékenységekről, amelyek nem tartoznak a szomszédos uniós kikötőkben végzett jelentős üzleti tevékenységek körébe. Ennek során, ha jelentős kibocsátásáthelyezést és a vállalkozások jelentős áthelyezését, illetve kijátszásra irányuló gyakorlatokat jelentenek, a Bizottságnak intézkedéseket kell javasolnia e problémák kezelésére.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | Mivel ez a rendelet további megfelelési költségekkel jár az ágazat számára, kompenzációs intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy a szabályozásból eredő terhek teljes mértéke ne növekedjen. E rendelet alkalmazása előtt a Bizottságnak ezért javaslatokat kell előterjesztenie az e rendelet által bevezetett szabályozási terhek más uniós jogalkotási aktusok azon rendelkezéseinek módosítása vagy hatályon kívül helyezése révén történő ellensúlyozására, amelyek szabályozásból eredő terhekkel járnak a tengerhasznosítási ágazatban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

Mivel ez a rendelet további megfelelési költségekkel jár az ágazat számára, kompenzációs intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy a szabályozásból eredő terhek teljes mértéke ne növekedjen. E rendelet alkalmazása előtt a Bizottságnak ezért javaslatokat kell előterjesztenie az e rendelet által bevezetett szabályozási terhek más uniós jogalkotási aktusok azon rendelkezéseinek módosítása vagy hatályon kívül helyezése révén történő ellensúlyozására, amelyek szabályozásból eredő terhekkel járnak a tengerhasznosítási ágazatban.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

4 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b) | A szükséges mértékű jogi és beruházási biztonság biztosítása érdekében ezt a rendeletet szorosan össze kell hangolni és összhangba kell hozni az (EU) XXXX/XXX rendelettel (az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájáról szóló rendelet), a 2003/87/EK irányelvvel (EU ETS), a (EU) XXXX/XXX irányelvvel (megújulóenergia-irányelv) és a 2003/96/EK irányelvvel (energiaadó-irányelv). Az összehangolásnak olyan koherens jogszabályi keretet kell eredményeznie a hajózási ágazat számára, amely hozzájárul a fenntartható alternatív üzemanyagok termelésének jelentős növeléséhez, biztosítja a szükséges infrastruktúra kiépítését, és ösztönzi ezen üzemanyagok használatát a hajók egyre növekvő hányadában. Az Unió éghajlat-politikai, versenyképességi és „fenntartható gazdasági növekedési” céljaival való általános összhang biztosítása érdekében e jogalkotási aktusok átfogó, kombinált és kumulatív éghajlati és gazdasági hatásait átfogóan és folyamatosan értékelni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4b)

A szükséges mértékű jogi és beruházási biztonság biztosítása érdekében ezt a rendeletet szorosan össze kell hangolni és összhangba kell hozni az (EU) XXXX/XXX rendelettel (az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájáról szóló rendelet), a 2003/87/EK irányelvvel (EU ETS), a (EU) XXXX/XXX irányelvvel (megújulóenergia-irányelv) és a 2003/96/EK irányelvvel (energiaadó-irányelv). Az összehangolásnak olyan koherens jogszabályi keretet kell eredményeznie a hajózási ágazat számára, amely hozzájárul a fenntartható alternatív üzemanyagok termelésének jelentős növeléséhez, biztosítja a szükséges infrastruktúra kiépítését, és ösztönzi ezen üzemanyagok használatát a hajók egyre növekvő hányadában. Az Unió éghajlat-politikai, versenyképességi és „fenntartható gazdasági növekedési” céljaival való általános összhang biztosítása érdekében e jogalkotási aktusok átfogó, kombinált és kumulatív éghajlati és gazdasági hatásait átfogóan és folyamatosan értékelni kell.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

4 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4c) | A kikötők part menti villamosenergia-ellátásra vonatkozó kötelezettségét a töltőinfrastruktúra hatékonyságának biztosítása és a meg nem térülő eszközök elkerülése érdekében ki kell egészíteni a kikötőhelyen tartózkodó hajók azon kötelezettségével, hogy a kikötőben való tartózkodásuk alatt csatlakozzanak a villamosenergia-ellátás biztosítására kialakított töltőinfrastruktúrához. Emellett erőfeszítéseket kell tenni a part menti elektromos töltéssel kapcsolatos költségek csökkentésére azáltal, hogy az (EU) XXXX/XXX (energiaadó-irányelv) módosításai révén véglegesen adómentessé teszik a kikötőben tartózkodó hajóknak szolgáltatott villamos energiát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4c)

A kikötők part menti villamosenergia-ellátásra vonatkozó kötelezettségét a töltőinfrastruktúra hatékonyságának biztosítása és a meg nem térülő eszközök elkerülése érdekében ki kell egészíteni a kikötőhelyen tartózkodó hajók azon kötelezettségével, hogy a kikötőben való tartózkodásuk alatt csatlakozzanak a villamosenergia-ellátás biztosítására kialakított töltőinfrastruktúrához. Emellett erőfeszítéseket kell tenni a part menti elektromos töltéssel kapcsolatos költségek csökkentésére azáltal, hogy az (EU) XXXX/XXX (energiaadó-irányelv) módosításai révén véglegesen adómentessé teszik a kikötőben tartózkodó hajóknak szolgáltatott villamos energiát.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | Az e rendelet követelményeinek nem megfelelő hajók számára nagyobb költséggel jár majd a hajózás, ezért kezelni kell a szabályokat kijátszó viselkedés és az e rendelet rendelkezéseinek megkerülése által főként a konténeres vonalhajózás szegmensére gyakorolt kockázatot. Az Unió közelében lévő kikötőkben történő olyan megállások, amelyek célja az e rendeletnek való megfeleléssel járó költségek csökkentése, nemcsak csökkentenék a várt környezeti előnyöket és jelentős mértékben aláásnák az e rendelet által kitűzött célok teljesülését, hanem az e rendelet alkalmazásának megkerülése érdekében megtett többlettávolság miatt többletkibocsátásokhoz is vezethetnek. Helyénvaló ezért kizárni az útiterv szerinti kikötő fogalmából bizonyos nem uniós kikötőkben tett megállásokat. E kizárással az Unió közelében lévő olyan kikötőket kell célozni, amelyekben a legnagyobb a szabályok megkerülésének kockázata. Egy 300 tengeri mérföldes korláttal arányos választ lehet adni e kockázatra, egyensúlyba hozva a többletterheket és a szabályok megkerülésének kockázatát. Ezen túlmenően, az útiterv szerinti kikötő fogalmából való kizárásnak csak a konténerszállító hajókra és azokra a kikötőkre kell irányulnia, amelyek fő tevékenysége a konténerek átrakodása. Az ilyen szállítmányok esetében a szabályok megkerülésének kockázatába beletartozik az is, hogy egy kikötői csomópont az Unión kívülre tevődik át, ami súlyosbítja a kijátszás hatásait. Ezért, valamint mivel nincs olyan kötelező, globális szintű IMO-rendszer a fenntartható és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok nemzetközi utakon történő használatára vonatkozóan, amely az e rendeletben szereplő rendelkezéshez hasonló ambíciószinttel rendelkezne, a konténerszállító hajók egy szomszédos konténerátrakási kikötőben történő megállásai e rendelet értelmében nem tekinthetők útiterv szerinti kikötőben történő megállásnak. Annak biztosítása érdekében, hogy az intézkedés arányos legyen a kitűzött célokkal, és egyenlő bánásmódot eredményezzen, figyelembe kell venni a harmadik országokban hozott, e rendelettel azonos hatású intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

Az e rendelet követelményeinek nem megfelelő hajók számára nagyobb költséggel jár majd a hajózás, ezért kezelni kell a szabályokat kijátszó viselkedés és az e rendelet rendelkezéseinek megkerülése által főként a konténeres vonalhajózás szegmensére gyakorolt kockázatot. Az Unió közelében lévő kikötőkben történő olyan megállások, amelyek célja az e rendeletnek való megfeleléssel járó költségek csökkentése, nemcsak csökkentenék a várt környezeti előnyöket és jelentős mértékben aláásnák az e rendelet által kitűzött célok teljesülését, hanem az e rendelet alkalmazásának megkerülése érdekében megtett többlettávolság miatt többletkibocsátásokhoz is vezethetnek. Helyénvaló ezért kizárni az útiterv szerinti kikötő fogalmából bizonyos nem uniós kikötőkben tett megállásokat. E kizárással az Unió közelében lévő olyan kikötőket kell célozni, amelyekben a legnagyobb a szabályok megkerülésének kockázata. Egy 300 tengeri mérföldes korláttal arányos választ lehet adni e kockázatra, egyensúlyba hozva a többletterheket és a szabályok megkerülésének kockázatát. Ezen túlmenően, az útiterv szerinti kikötő fogalmából való kizárásnak csak a konténerszállító hajókra és azokra a kikötőkre kell irányulnia, amelyek fő tevékenysége a konténerek átrakodása. Az ilyen szállítmányok esetében a szabályok megkerülésének kockázatába beletartozik az is, hogy egy kikötői csomópont az Unión kívülre tevődik át, ami súlyosbítja a kijátszás hatásait. Ezért, valamint mivel nincs olyan kötelező, globális szintű IMO-rendszer a fenntartható és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok nemzetközi utakon történő használatára vonatkozóan, amely az e rendeletben szereplő rendelkezéshez hasonló ambíciószinttel rendelkezne, a konténerszállító hajók egy szomszédos konténerátrakási kikötőben történő megállásai e rendelet értelmében nem tekinthetők útiterv szerinti kikötőben történő megállásnak. Annak biztosítása érdekében, hogy az intézkedés arányos legyen a kitűzött célokkal, és egyenlő bánásmódot eredményezzen, figyelembe kell venni a harmadik országokban hozott, e rendelettel azonos hatású intézkedéseket.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

5 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b) | A szigeti régiók sajátos helyzetének a Szerződés 174. cikkében hangsúlyozott figyelembevétele céljából, továbbá annak érdekében, hogy megmaradjanak a szigetek és a peremterületek, valamint az Unió központi régiói közötti összeköttetések, átmeneti mentességet kell engedélyezni olyan utak esetében, amelyeket üdülőhajóktól eltérő személyhajók bonyolítanak le egy tagállam joghatósága alá tartozó, útiterv szerinti kikötő, valamint ugyanazon tagállamnak a joghatósága alá tartozó olyan, útiterv szerinti kikötő között, amely egy 100 000 főnél kevesebb állandó lakossal bíró szigeten található. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5b)

A szigeti régiók sajátos helyzetének a Szerződés 174. cikkében hangsúlyozott figyelembevétele céljából, továbbá annak érdekében, hogy megmaradjanak a szigetek és a peremterületek, valamint az Unió központi régiói közötti összeköttetések, átmeneti mentességet kell engedélyezni olyan utak esetében, amelyeket üdülőhajóktól eltérő személyhajók bonyolítanak le egy tagállam joghatósága alá tartozó, útiterv szerinti kikötő, valamint ugyanazon tagállamnak a joghatósága alá tartozó olyan, útiterv szerinti kikötő között, amely egy 100 000 főnél kevesebb állandó lakossal bíró szigeten található.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

5 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5c) | Figyelembe véve az Unió legkülső régióinak sajátos jellemzőit, nevezetesen távoli fekvésüket és szigetjellegüket, valamint a rájuk vonatkozó korlátokat, különös figyelmet kell fordítani hozzáférhetőségük megőrzésére, valamint arra, hogy tengeri közlekedés révén hatékony összeköttetést lehessen velük létrehozni. E rendelet hatályának ezért az egy legkülső régióban található, útiterv szerinti kikötőből induló vagy oda érkező utak esetében csak a felhasznált energia felére kell kiterjednie. Ugyanezen ok miatt átmeneti mentességeket kell engedélyezni egy legkülső régióban található, útiterv szerinti kikötő, valamint egy legkülső régióban található, másik útiterv szerinti kikötő közötti utakra, valamint az ilyen utakat lebonyolító hajóknak az adott legkülső régióban található, útiterv szerinti kikötőkben való tartózkodása során felhasznált energiára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5c)

Figyelembe véve az Unió legkülső régióinak sajátos jellemzőit, nevezetesen távoli fekvésüket és szigetjellegüket, valamint a rájuk vonatkozó korlátokat, különös figyelmet kell fordítani hozzáférhetőségük megőrzésére, valamint arra, hogy tengeri közlekedés révén hatékony összeköttetést lehessen velük létrehozni. E rendelet hatályának ezért az egy legkülső régióban található, útiterv szerinti kikötőből induló vagy oda érkező utak esetében csak a felhasznált energia felére kell kiterjednie. Ugyanezen ok miatt átmeneti mentességeket kell engedélyezni egy legkülső régióban található, útiterv szerinti kikötő, valamint egy legkülső régióban található, másik útiterv szerinti kikötő közötti utakra, valamint az ilyen utakat lebonyolító hajóknak az adott legkülső régióban található, útiterv szerinti kikötőkben való tartózkodása során felhasznált energiára.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

5 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5d) | Annak érdekében, hogy a – többek között a jéggel borított vizeken való közlekedésre épített – hajók számára a tagállami kikötőkbe érkező vagy onnan induló útjuk során egyenlő versenyfeltételeket lehessen biztosítani, az ÜHG-kibocsátáscsökkentés hajónkénti kiszámításakor, valamint az (EU) 2015/757 rendelet alapján a nyomonkövetésbe és jelentésbe bevont adatok között figyelembe kell venni a hajó jégosztályára és a jeges vizeken történő hajózásra vonatkozó információkat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5d)

Annak érdekében, hogy a – többek között a jéggel borított vizeken való közlekedésre épített – hajók számára a tagállami kikötőkbe érkező vagy onnan induló útjuk során egyenlő versenyfeltételeket lehessen biztosítani, az ÜHG-kibocsátáscsökkentés hajónkénti kiszámításakor, valamint az (EU) 2015/757 rendelet alapján a nyomonkövetésbe és jelentésbe bevont adatok között figyelembe kell venni a hajó jégosztályára és a jeges vizeken történő hajózásra vonatkozó információkat.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Az e rendeletnek való megfelelésért felelős személy vagy szervezet a hajótulajdonosként meghatározott hajózási társaság vagy bármely más olyan szervezet vagy személy – például az üzemeltető vagy a hajót személyzet nélkül bérbe vevő hajóbérlő –, amely a hajótulajdonostól átvállalta a hajó üzemeltetésének felelősségét, és amely e felelősség átvállalásával vállalta, hogy átveszi a hajók biztonságos üzemeltetéséről és a szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi szabályzat által előírt valamennyi kötelezettséget és felelősséget. Ez a fogalommeghatározás a „társaság” fogalmának az (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) 3. cikkének d) pontjában szereplő meghatározásán alapul, és összhangban van a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által 2016-ban létrehozott globális adatgyűjtési rendszerrel. A „szennyező fizet” elvvel összhangban a hajózási társaság szerződéses megállapodás útján felelőssé teheti az e rendelet szerinti megfelelési költségekért azt a szervezetet, amely közvetlenül felelős a hajó által felhasznált energia kibocsátásintenzitását befolyásoló döntésekért. Ez a jogalany általában az, amely a hajó tüzelőanyagának, útvonalának és sebességének megválasztásáért felelős. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Az e rendeletnek való megfelelésért felelős személy vagy szervezet a hajótulajdonosként meghatározott hajózási társaság vagy bármely más olyan szervezet vagy személy – például az üzemeltető vagy a hajót személyzet nélkül bérbe vevő hajóbérlő –, amely a hajótulajdonostól átvállalta a hajó üzemeltetésének felelősségét, és amely e felelősség átvállalásával vállalta, hogy átveszi a hajók biztonságos üzemeltetéséről és a szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi szabályzat által előírt valamennyi kötelezettséget és felelősséget. Ez a fogalommeghatározás a „társaság” fogalmának az (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) 3. cikkének d) pontjában szereplő meghatározásán alapul, és összhangban van a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által 2016-ban létrehozott globális adatgyűjtési rendszerrel. A „szennyező fizet” elvvel összhangban a hajózási társaság szerződéses megállapodás útján felelőssé teheti az e rendelet szerinti megfelelési költségekért azt a szervezetet, amely közvetlenül felelős a hajó által felhasznált energia kibocsátásintenzitását befolyásoló döntésekért. Ez a jogalany általában az, amely a hajó tüzelőanyagának, útvonalának és sebességének megválasztásáért felelős.

| (6) | Az e rendeletnek való megfelelésért felelős személy vagy szervezet a hajótulajdonosként meghatározott hajózási társaság vagy bármely más olyan szervezet vagy személy – például az üzemeltető vagy a hajót személyzet nélkül bérbe vevő hajóbérlő –, amely a hajótulajdonostól átvállalta a hajó üzemeltetésének felelősségét, és amely e felelősség átvállalásával vállalta, hogy átveszi a hajók biztonságos üzemeltetéséről és a szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi szabályzat által előírt valamennyi kötelezettséget és felelősséget. Ez a fogalommeghatározás a „társaság” fogalmának az (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) 3. cikkének d) pontjában szereplő meghatározásán alapul, és összhangban van a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által 2016-ban létrehozott globális adatgyűjtési rendszerrel. A „szennyező fizet” elvvel összhangban a hajózási társaság szerződéses megállapodás útján felelőssé teheti az e rendelet szerinti megfelelési költségekért azt a szervezetet, amely közvetlenül felelős a hajó által felhasznált energia kibocsátásintenzitását befolyásoló döntésekért. Ez a jogalany általában az, amely a hajó tüzelőanyagának, útvonalának és sebességének megválasztásáért felelős. |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletnek való megfelelésért felelős személy vagy szervezet a hajótulajdonosként meghatározott hajózási társaság vagy bármely más olyan szervezet vagy személy – például az üzemeltető vagy a hajót személyzet nélkül bérbe vevő hajóbérlő –, amely a hajótulajdonostól átvállalta a hajó üzemeltetésének felelősségét, és amely e felelősség átvállalásával vállalta, hogy átveszi a hajók biztonságos üzemeltetéséről és a szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi szabályzat által előírt valamennyi kötelezettséget és felelősséget. Ez a fogalommeghatározás a „társaság” fogalmának az (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) 3. cikkének d) pontjában szereplő meghatározásán alapul, és összhangban van a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által 2016-ban létrehozott globális adatgyűjtési rendszerrel. A „szennyező fizet” elvvel összhangban a hajózási társaság szerződéses megállapodás útján felelőssé teheti az e rendelet szerinti megfelelési költségekért azt a szervezetet, amely közvetlenül felelős a hajó által felhasznált energia kibocsátásintenzitását befolyásoló döntésekért. Ez a jogalany általában az, amely a hajó tüzelőanyagának, útvonalának és sebességének megválasztásáért felelős.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Az adminisztratív terhek, különösen a kisebb üzemeltetők adminisztratív terheinek korlátozása érdekében e rendelet nem alkalmazandó a kezdetleges építésű, fából készült hajókra,
  a mechanikus meghajtás nélküli hajókra,
  ehelyett azokra a hajókra összpontosít, amelyek bruttó tonnatartalma meghaladja az 5 000 BT-t. Bár ez utóbbi hajók az (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a kikötőkbe befutó összes hajónak csak mintegy 55 %-át teszik ki, ezek felelősek a tengerhasznosítási ágazat szén-dioxid-kibocsátásának 90 %-áért. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Az adminisztratív terhek, különösen a kisebb üzemeltetők adminisztratív terheinek korlátozása érdekében e rendelet nem alkalmazandó a kezdetleges építésű, fából készült hajókra,
  a mechanikus meghajtás nélküli hajókra,
  ehelyett azokra a hajókra összpontosít, amelyek bruttó tonnatartalma meghaladja az 5 000 BT-t. Bár ez utóbbi hajók az (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a kikötőkbe befutó összes hajónak csak mintegy 55 %-át teszik ki, ezek felelősek a tengerhasznosítási ágazat szén-dioxid-kibocsátásának 90 %-áért.

| (7) | Az adminisztratív terhek, különösen a kisebb üzemeltetők adminisztratív terheinek korlátozása érdekében e rendelet nem alkalmazandó a kezdetleges építésű, fából készült hajókra, ehelyett azokra a hajókra összpontosít, amelyek bruttó tonnatartalma meghaladja az 5 000 BT-t. Bár ez utóbbi hajók az (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a kikötőkbe befutó összes hajónak csak mintegy 55 %-át teszik ki, ezek felelősek a tengerhasznosítási ágazat szén-dioxid-kibocsátásának 90 %-áért. |
| --- | --- |

(7)

Az adminisztratív terhek, különösen a kisebb üzemeltetők adminisztratív terheinek korlátozása érdekében e rendelet nem alkalmazandó a kezdetleges építésű, fából készült hajókra, ehelyett azokra a hajókra összpontosít, amelyek bruttó tonnatartalma meghaladja az 5 000 BT-t. Bár ez utóbbi hajók az (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a kikötőkbe befutó összes hajónak csak mintegy 55 %-át teszik ki, ezek felelősek a tengerhasznosítási ágazat szén-dioxid-kibocsátásának 90 %-áért.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | E rendelet folyamatos hatékonyságának biztosítása érdekében a Bizottságnak nyomon kell követnie a rendelet működését, és hatásvizsgálatokat kell végeznie a bruttó tonnatartalomra vonatkozó küszöbérték és az e rendelet hatálya alá tartozó hajótípusok tekintetében. A Bizottságnak különösen arról kell döntenie, hogy vannak-e jelentős indokok arra, hogy e rendelet hatálya kiterjedjen a kisebb hajókra és további hajótípusokra is. A Bizottságnak különösen az olyan megfontolásokat kell figyelembe vennie, mint a vonatkozó adatok rendelkezésre állása, az ÜHG-kibocsátás potenciális csökkentése és a hatókör kiterjesztésének hatékonysága az éghajlatra gyakorolt hatás, az adminisztratív terhek mértéke, valamint annak pénzügyi és társadalmi következményei tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

E rendelet folyamatos hatékonyságának biztosítása érdekében a Bizottságnak nyomon kell követnie a rendelet működését, és hatásvizsgálatokat kell végeznie a bruttó tonnatartalomra vonatkozó küszöbérték és az e rendelet hatálya alá tartozó hajótípusok tekintetében. A Bizottságnak különösen arról kell döntenie, hogy vannak-e jelentős indokok arra, hogy e rendelet hatálya kiterjedjen a kisebb hajókra és további hajótípusokra is. A Bizottságnak különösen az olyan megfontolásokat kell figyelembe vennie, mint a vonatkozó adatok rendelkezésre állása, az ÜHG-kibocsátás potenciális csökkentése és a hatókör kiterjesztésének hatékonysága az éghajlatra gyakorolt hatás, az adminisztratív terhek mértéke, valamint annak pénzügyi és társadalmi következményei tekintetében.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Bár az olyan eszközök, mint a szén-dioxid-árazás vagy a tevékenység szén-dioxid-intenzitására vonatkozó célok elősegítik az energiahatékonyság javítását, nem alkalmasak arra, hogy rövid és középtávon jelentős elmozdulást eredményezzenek a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok felé. Ezért egyedi szabályozási megközelítésre van szükség, amely a tengeri hajózásban használatos megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok, valamint a helyettesítő energiaforrások – például a szélenergia vagy a villamos energia – bevezetésére irányul. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Bár az olyan eszközök, mint a szén-dioxid-árazás vagy a tevékenység szén-dioxid-intenzitására vonatkozó célok elősegítik az energiahatékonyság javítását, nem alkalmasak arra, hogy rövid és középtávon jelentős elmozdulást eredményezzenek a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok felé. Ezért egyedi szabályozási megközelítésre van szükség, amely a tengeri hajózásban használatos megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok, valamint a helyettesítő energiaforrások – például a szélenergia vagy a villamos energia – bevezetésére irányul.

| (9) | Bár az olyan eszközök, mint a szén-dioxid-árazás vagy a tevékenység szén-dioxid-intenzitására vonatkozó célok elősegítik az energiahatékonyság javítását, nem alkalmasak arra, hogy rövid és középtávon jelentős elmozdulást eredményezzenek a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok felé. Ezért egyedi szabályozási megközelítésre van szükség, amely a tengeri hajózásban használatos megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok, valamint a helyettesítő energiaforrások – például a szélenergia vagy a villamos energia – bevezetésére irányul.
  Ezt a megközelítést célorientált, technológiasemleges és költséghatékony módon kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(9)

Bár az olyan eszközök, mint a szén-dioxid-árazás vagy a tevékenység szén-dioxid-intenzitására vonatkozó célok elősegítik az energiahatékonyság javítását, nem alkalmasak arra, hogy rövid és középtávon jelentős elmozdulást eredményezzenek a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok felé. Ezért egyedi szabályozási megközelítésre van szükség, amely a tengeri hajózásban használatos megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok, valamint a helyettesítő energiaforrások – például a szélenergia vagy a villamos energia – bevezetésére irányul.
  Ezt a megközelítést célorientált, technológiasemleges és költséghatékony módon kell végrehajtani.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A tengeri hajózásban használatos megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok iránti keresletet ösztönző szakpolitikai beavatkozásnak célorientáltnak kell lennie, és tiszteletben kell tartania a technológiai semlegesség elvét. Ennek megfelelően a hajók által a fedélzeten felhasznált energia kibocsátásintenzitására vonatkozóan határértékeket kell megállapítani anélkül, hogy előírnák bármilyen konkrét tüzelőanyag vagy technológia használatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A tengeri hajózásban használatos megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok iránti keresletet ösztönző szakpolitikai beavatkozásnak célorientáltnak kell lennie, és tiszteletben kell tartania a technológiai semlegesség elvét. Ennek megfelelően a hajók által a fedélzeten felhasznált energia kibocsátásintenzitására vonatkozóan határértékeket kell megállapítani anélkül, hogy előírnák bármilyen konkrét tüzelőanyag vagy technológia használatát.

| (10) | A tengeri hajózásban használatos megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok iránti keresletet ösztönző szakpolitikai beavatkozásnak célorientáltnak kell lennie, és tiszteletben kell tartania a technológiai semlegesség elvét. Ennek megfelelően
  , és összhangban a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel,
  a hajók által a fedélzeten felhasznált energia kibocsátásintenzitására vonatkozóan
  ambiciózus
  határértékeket kell megállapítani anélkül, hogy előírnák bármilyen konkrét tüzelőanyag vagy technológia használatát. |
| --- | --- |

(10)

A tengeri hajózásban használatos megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok iránti keresletet ösztönző szakpolitikai beavatkozásnak célorientáltnak kell lennie, és tiszteletben kell tartania a technológiai semlegesség elvét. Ennek megfelelően
  , és összhangban a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel,
  a hajók által a fedélzeten felhasznált energia kibocsátásintenzitására vonatkozóan
  ambiciózus
  határértékeket kell megállapítani anélkül, hogy előírnák bármilyen konkrét tüzelőanyag vagy technológia használatát.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | Létre kell hozni egy külön Óceánalapot, hogy a tengeri kibocsátási egységeknek a kibocsátáskereskedelmi rendszeren belüli elárverezéséből származó bevételeket visszajuttassák a tengerhasznosítási ágazathoz. Az Óceánalap keretében biztosított forrásokat a hajók és kikötők energiahatékonyságának javításával, a tengeri közlekedés dekarbonizációját szolgáló innovatív technológiákkal és infrastruktúrával, a fenntartható alternatív üzemanyagok előállításával és bevezetésével, valamint a kibocsátásmentes meghajtási technológiák kifejlesztésével kapcsolatos projektek és beruházások támogatására kell felhasználni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

Létre kell hozni egy külön Óceánalapot, hogy a tengeri kibocsátási egységeknek a kibocsátáskereskedelmi rendszeren belüli elárverezéséből származó bevételeket visszajuttassák a tengerhasznosítási ágazathoz. Az Óceánalap keretében biztosított forrásokat a hajók és kikötők energiahatékonyságának javításával, a tengeri közlekedés dekarbonizációját szolgáló innovatív technológiákkal és infrastruktúrával, a fenntartható alternatív üzemanyagok előállításával és bevezetésével, valamint a kibocsátásmentes meghajtási technológiák kifejlesztésével kapcsolatos projektek és beruházások támogatására kell felhasználni.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Elő kell mozdítani a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok fejlesztését és alkalmazását, amelyek nagy lehetőségeket rejtenek a fenntarthatóság és a kereskedelmi érettség szempontjából, valamint nagy innovációs és növekedési potenciállal rendelkeznek a jövőbeli igények kielégítése terén. Ez támogatni fogja az innovatív és versenyképes üzemanyagpiacok létrehozását, továbbá rövid és hosszú távon biztosítani fogja a tengeri hajózásban használatos fenntartható üzemanyagokkal való megfelelő ellátást annak érdekében, hogy hozzájáruljon az uniós közlekedés dekarbonizációs törekvéseihez, ugyanakkor megerősíti a magas szintű környezetvédelem érdekében tett uniós erőfeszítéseket. E célból megfelelőnek minősülnek az (EU) 2018/2001 irányelv IX. mellékletének A. és B. részében felsorolt alapanyagokból előállított és a tengeri hajózásban használatos fenntartható üzemanyagok és szintetikus üzemanyagok. Különösen az (EU) 2018/2001 irányelv IX. mellékletének B. részében felsorolt alapanyagokból előállított és a tengeri hajózásban használatos fenntartható üzemanyagok alapvető fontosságúak, mivel jelenleg rövid távon ez a tengeri közlekedés szén-dioxid-mentesítésére szolgáló legfejlettebb kereskedelmi technológia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Elő kell mozdítani a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok fejlesztését és alkalmazását, amelyek nagy lehetőségeket rejtenek a fenntarthatóság és a kereskedelmi érettség szempontjából, valamint nagy innovációs és növekedési potenciállal rendelkeznek a jövőbeli igények kielégítése terén. Ez támogatni fogja az innovatív és versenyképes üzemanyagpiacok létrehozását, továbbá rövid és hosszú távon biztosítani fogja a tengeri hajózásban használatos fenntartható üzemanyagokkal való megfelelő ellátást annak érdekében, hogy hozzájáruljon az uniós közlekedés dekarbonizációs törekvéseihez, ugyanakkor megerősíti a magas szintű környezetvédelem érdekében tett uniós erőfeszítéseket. E célból megfelelőnek minősülnek az (EU) 2018/2001 irányelv IX. mellékletének A. és B. részében felsorolt alapanyagokból előállított és a tengeri hajózásban használatos fenntartható üzemanyagok és szintetikus üzemanyagok. Különösen az (EU) 2018/2001 irányelv IX. mellékletének B. részében felsorolt alapanyagokból előállított és a tengeri hajózásban használatos fenntartható üzemanyagok alapvető fontosságúak, mivel jelenleg rövid távon ez a tengeri közlekedés szén-dioxid-mentesítésére szolgáló legfejlettebb kereskedelmi technológia.

| (11) | Elő kell mozdítani a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok
  és meghajtási technológiák
  fejlesztését és alkalmazását, amelyek nagy lehetőségeket rejtenek a fenntarthatóság és a kereskedelmi érettség szempontjából, valamint nagy innovációs és növekedési potenciállal rendelkeznek a jövőbeli igények kielégítése terén. Ez támogatni fogja az innovatív és versenyképes üzemanyagpiacok létrehozását, továbbá rövid és hosszú távon biztosítani fogja a tengeri hajózásban használatos fenntartható üzemanyagokkal való megfelelő ellátást annak érdekében, hogy hozzájáruljon az uniós közlekedés dekarbonizációs törekvéseihez, ugyanakkor megerősíti a magas szintű környezetvédelem érdekében tett uniós erőfeszítéseket. E célból megfelelőnek minősülnek az (EU) 2018/2001 irányelv IX. mellékletének A. és B. részében felsorolt alapanyagokból előállított és a tengeri hajózásban használatos fenntartható üzemanyagok és szintetikus üzemanyagok. Különösen az (EU) 2018/2001 irányelv IX. mellékletének B. részében felsorolt alapanyagokból előállított és a tengeri hajózásban használatos fenntartható üzemanyagok alapvető fontosságúak, mivel jelenleg rövid távon ez a tengeri közlekedés szén-dioxid-mentesítésére szolgáló legfejlettebb kereskedelmi technológia. |
| --- | --- |

(11)

Elő kell mozdítani a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok
  és meghajtási technológiák
  fejlesztését és alkalmazását, amelyek nagy lehetőségeket rejtenek a fenntarthatóság és a kereskedelmi érettség szempontjából, valamint nagy innovációs és növekedési potenciállal rendelkeznek a jövőbeli igények kielégítése terén. Ez támogatni fogja az innovatív és versenyképes üzemanyagpiacok létrehozását, továbbá rövid és hosszú távon biztosítani fogja a tengeri hajózásban használatos fenntartható üzemanyagokkal való megfelelő ellátást annak érdekében, hogy hozzájáruljon az uniós közlekedés dekarbonizációs törekvéseihez, ugyanakkor megerősíti a magas szintű környezetvédelem érdekében tett uniós erőfeszítéseket. E célból megfelelőnek minősülnek az (EU) 2018/2001 irányelv IX. mellékletének A. és B. részében felsorolt alapanyagokból előállított és a tengeri hajózásban használatos fenntartható üzemanyagok és szintetikus üzemanyagok. Különösen az (EU) 2018/2001 irányelv IX. mellékletének B. részében felsorolt alapanyagokból előállított és a tengeri hajózásban használatos fenntartható üzemanyagok alapvető fontosságúak, mivel jelenleg rövid távon ez a tengeri közlekedés szén-dioxid-mentesítésére szolgáló legfejlettebb kereskedelmi technológia.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | A jövőbeli igények kielégítése érdekében a növekedési potenciállal rendelkező legfenntarthatóbb és leginnovatívabb üzemanyag-technológiák korai piaci fejlődésének és bevezetésének ösztönzése érdekében külön ösztönzőre van szükség a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok számára. E tüzelőanyag-családban nagy lehetőségek rejlenek arra, hogy megújuló energiát vezessenek be a tengeri hajózásban használt bunkerolaj-szerkezetbe. Tekintettel arra, hogy a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok termelési költségei rövid és középtávon jelentősen magasabbak, fontos olyan mértékű keresletet biztosítani, amely támogatja az ilyen tüzelőanyag-családokba történő beruházásokat. Ez a rendelet intézkedések kombinációját vezeti be a fenntartható nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok elterjedésének támogatása érdekében. Ezek közé tartozik a) egy 2035-ig érvényes szorzó, amely jutalmazza azokat a vállalatokat, amelyek viszonylag magas áruk ellenére úgy döntenek, hogy ezeket az üzemanyagokat választják, valamint b) 2030-tól a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok meghatározott minimális részaránya a tüzelőanyag-összetételben. A nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok minimális részarányának való megfelelés megkönnyítése érdekében az e rendelet 17. és 18. cikke szerinti rugalmassági intézkedéseket kell alkalmazni. A vállalatok szerződéses megállapodások révén felelősségre vonhatják az üzemanyag-forgalmazókat az e rendelet szerinti megfelelési költségekért, amennyiben a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagokat nem a megállapodás szerinti feltételek szerint szállították. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

A jövőbeli igények kielégítése érdekében a növekedési potenciállal rendelkező legfenntarthatóbb és leginnovatívabb üzemanyag-technológiák korai piaci fejlődésének és bevezetésének ösztönzése érdekében külön ösztönzőre van szükség a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok számára. E tüzelőanyag-családban nagy lehetőségek rejlenek arra, hogy megújuló energiát vezessenek be a tengeri hajózásban használt bunkerolaj-szerkezetbe. Tekintettel arra, hogy a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok termelési költségei rövid és középtávon jelentősen magasabbak, fontos olyan mértékű keresletet biztosítani, amely támogatja az ilyen tüzelőanyag-családokba történő beruházásokat. Ez a rendelet intézkedések kombinációját vezeti be a fenntartható nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok elterjedésének támogatása érdekében. Ezek közé tartozik a) egy 2035-ig érvényes szorzó, amely jutalmazza azokat a vállalatokat, amelyek viszonylag magas áruk ellenére úgy döntenek, hogy ezeket az üzemanyagokat választják, valamint b) 2030-tól a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok meghatározott minimális részaránya a tüzelőanyag-összetételben. A nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok minimális részarányának való megfelelés megkönnyítése érdekében az e rendelet 17. és 18. cikke szerinti rugalmassági intézkedéseket kell alkalmazni. A vállalatok szerződéses megállapodások révén felelősségre vonhatják az üzemanyag-forgalmazókat az e rendelet szerinti megfelelési költségekért, amennyiben a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagokat nem a megállapodás szerinti feltételek szerint szállították.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Ennek a megközelítésnek azonban szigorúbbnak kell lennie a tengerhasznosítási ágazatban. A tengerhasznosítási ágazatban jelenleg jelentéktelen az élelmiszer- és takarmánynövényeken alapuló bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok iránti kereslet, mivel a tengeri hajózásban használatos, jelenleg használt üzemanyagok több mint 99 %-a fosszilis eredetű. Ezért az élelmiszer- és takarmánynövény-alapú üzemanyagok e rendelet szerinti támogathatóságának hiánya minimálisra csökkenti a közlekedési ágazat dekarbonizációja lassításának kockázatát is, ami egyébként a terményalapú bioüzemanyagoknak a közútról a tengerhasznosítási ágazatra való átállásából eredhetne. Mindenképpen minimalizálni kell ezt a változást, mivel a közúti közlekedés jelenleg messze a legszennyezőbb közlekedési ágazat, és a tengeri közlekedés jelenleg túlnyomórészt fosszilis eredetű üzemanyagokat használ. Ezért el kell kerülni azt, hogy az élelmiszer- és takarmánynövényeken alapuló bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok iránt potenciálisan nagy kereslet keletkezzen annak következtében, hogy e rendelet előmozdítja ezek használatát. Ennek megfelelően a takarmány- és élelmiszernövény-alapú üzemanyagok valamennyi típusa által okozott további üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a biológiai sokféleség csökkenése szükségessé teszi, hogy ezeket a tüzelőanyagokat ugyanolyan kibocsátási tényezőknek tekintsék, mint a legkedvezőtlenebb előállítási módot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Ennek a megközelítésnek azonban szigorúbbnak kell lennie a tengerhasznosítási ágazatban. A tengerhasznosítási ágazatban jelenleg jelentéktelen az élelmiszer- és takarmánynövényeken alapuló bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok iránti kereslet, mivel a tengeri hajózásban használatos, jelenleg használt üzemanyagok több mint 99 %-a fosszilis eredetű. Ezért az élelmiszer- és takarmánynövény-alapú üzemanyagok e rendelet szerinti támogathatóságának hiánya minimálisra csökkenti a közlekedési ágazat dekarbonizációja lassításának kockázatát is, ami egyébként a terményalapú bioüzemanyagoknak a közútról a tengerhasznosítási ágazatra való átállásából eredhetne. Mindenképpen minimalizálni kell ezt a változást, mivel a közúti közlekedés jelenleg messze a legszennyezőbb közlekedési ágazat, és a tengeri közlekedés jelenleg túlnyomórészt fosszilis eredetű üzemanyagokat használ. Ezért el kell kerülni azt, hogy az élelmiszer- és takarmánynövényeken alapuló bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok iránt potenciálisan nagy kereslet keletkezzen annak következtében, hogy e rendelet előmozdítja ezek használatát. Ennek megfelelően a takarmány- és élelmiszernövény-alapú üzemanyagok valamennyi típusa által okozott további üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a biológiai sokféleség csökkenése szükségessé teszi, hogy ezeket a tüzelőanyagokat ugyanolyan kibocsátási tényezőknek tekintsék, mint a legkedvezőtlenebb előállítási módot.

| (13) | Ennek a megközelítésnek azonban szigorúbbnak kell lennie a tengerhasznosítási ágazatban. A tengerhasznosítási ágazatban jelenleg jelentéktelen az élelmiszer- és takarmánynövényeken alapuló bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok iránti kereslet, mivel a tengeri hajózásban használatos, jelenleg használt üzemanyagok több mint 99 %-a fosszilis eredetű. Ezért az élelmiszer- és takarmánynövény-alapú üzemanyagok e rendelet szerinti támogathatóságának hiánya minimálisra csökkenti a közlekedési ágazat dekarbonizációja lassításának kockázatát is, ami egyébként a terményalapú bioüzemanyagoknak a közútról a tengerhasznosítási ágazatra való átállásából eredhetne. Mindenképpen minimalizálni kell ezt a változást, mivel a közúti közlekedés jelenleg messze a legszennyezőbb közlekedési ágazat, és a tengeri közlekedés jelenleg túlnyomórészt fosszilis eredetű üzemanyagokat használ. Ezért el kell kerülni azt, hogy az élelmiszer- és takarmánynövényeken alapuló bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok iránt potenciálisan nagy kereslet keletkezzen annak következtében, hogy e rendelet előmozdítja ezek használatát. Ennek megfelelően a takarmány- és élelmiszernövény-alapú üzemanyagok valamennyi típusa által okozott további üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a biológiai sokféleség csökkenése szükségessé teszi, hogy ezeket a tüzelőanyagokat ugyanolyan kibocsátási tényezőknek tekintsék, mint a legkedvezőtlenebb előállítási módot. |
| --- | --- |

(13)

Ennek a megközelítésnek azonban szigorúbbnak kell lennie a tengerhasznosítási ágazatban. A tengerhasznosítási ágazatban jelenleg jelentéktelen az élelmiszer- és takarmánynövényeken alapuló bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok iránti kereslet, mivel a tengeri hajózásban használatos, jelenleg használt üzemanyagok több mint 99 %-a fosszilis eredetű. Ezért az élelmiszer- és takarmánynövény-alapú üzemanyagok e rendelet szerinti támogathatóságának hiánya minimálisra csökkenti a közlekedési ágazat dekarbonizációja lassításának kockázatát is, ami egyébként a terményalapú bioüzemanyagoknak a közútról a tengerhasznosítási ágazatra való átállásából eredhetne. Mindenképpen minimalizálni kell ezt a változást, mivel a közúti közlekedés jelenleg messze a legszennyezőbb közlekedési ágazat, és a tengeri közlekedés jelenleg túlnyomórészt fosszilis eredetű üzemanyagokat használ. Ezért el kell kerülni azt, hogy az élelmiszer- és takarmánynövényeken alapuló bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok iránt potenciálisan nagy kereslet keletkezzen annak következtében, hogy e rendelet előmozdítja ezek használatát. Ennek megfelelően a takarmány- és élelmiszernövény-alapú üzemanyagok valamennyi típusa által okozott további üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a biológiai sokféleség csökkenése szükségessé teszi, hogy ezeket a tüzelőanyagokat ugyanolyan kibocsátási tényezőknek tekintsék, mint a legkedvezőtlenebb előállítási módot.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | A tengeri közlekedést szolgáló új tüzelőanyagok és energetikai megoldások kifejlesztéséhez és bevezetéséhez kapcsolódó hosszú átfutási idők gyors fellépést, valamint egyértelmű és kiszámítható hosszú távú szabályozási keret kialakítását teszik szükségessé, amely megkönnyíti valamennyi érintett fél tervezését és beruházásait. A világos és stabil, hosszú távú szabályozási keret megkönnyíti a tengeri közlekedés új tüzelőanyag- és energiamegoldásainak kifejlesztését és bevezetését, és ösztönzi az érdekelt felek beruházásait. Ennek a keretnek 2050-ig meg kell határoznia a hajók fedélzetén felhasznált energia kibocsátásintenzitásának határértékeit. Ezeknek a határértékeknek idővel ambiciózusabbnak kell lenniük, hogy tükrözzék a tengeri hajózásban használatos megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok várható technológiai fejlődését és megnövekedett termelését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

A tengeri közlekedést szolgáló új tüzelőanyagok és energetikai megoldások kifejlesztéséhez és bevezetéséhez kapcsolódó hosszú átfutási idők gyors fellépést, valamint egyértelmű és kiszámítható hosszú távú szabályozási keret kialakítását teszik szükségessé, amely megkönnyíti valamennyi érintett fél tervezését és beruházásait. A világos és stabil, hosszú távú szabályozási keret megkönnyíti a tengeri közlekedés új tüzelőanyag- és energiamegoldásainak kifejlesztését és bevezetését, és ösztönzi az érdekelt felek beruházásait. Ennek a keretnek 2050-ig meg kell határoznia a hajók fedélzetén felhasznált energia kibocsátásintenzitásának határértékeit. Ezeknek a határértékeknek idővel ambiciózusabbnak kell lenniük, hogy tükrözzék a tengeri hajózásban használatos megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok várható technológiai fejlődését és megnövekedett termelését.

| (14) | A tengeri közlekedést szolgáló új tüzelőanyagok és energetikai megoldások kifejlesztéséhez és bevezetéséhez kapcsolódó hosszú átfutási idők
  , illetve a hajók hosszú, tipikusan 25–30 év közötti átlagos élettartama
  gyors fellépést, valamint egyértelmű és kiszámítható hosszú távú szabályozási keret kialakítását teszik szükségessé, amely megkönnyíti valamennyi érintett fél tervezését és beruházásait. A világos és stabil, hosszú távú szabályozási keret megkönnyíti a tengeri közlekedés új tüzelőanyag- és energiamegoldásainak kifejlesztését és bevezetését, és ösztönzi az érdekelt felek beruházásait. Ennek a keretnek 2050-ig meg kell határoznia a hajók fedélzetén
  út közben és a kikötőhelyen
  felhasznált energia kibocsátásintenzitásának határértékeit. Ezeknek a határértékeknek idővel ambiciózusabbnak kell lenniük, hogy tükrözzék a tengeri hajózásban használatos megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok várható technológiai fejlődését és megnövekedett termelését.
  Az ágazat számára a jogbiztonság és a hosszú távú tervezéshez és felkészüléshez szükséges idő biztosítása, valamint a meg nem térülő eszközök kockázatának elkerülése érdekében az e rendelet módosítására irányuló jövőbeli javaslatoknak korlátozottnak kell lenniük, és el kell kerülniük a követelmények jelentős megváltoztatását. |
| --- | --- |

(14)

A tengeri közlekedést szolgáló új tüzelőanyagok és energetikai megoldások kifejlesztéséhez és bevezetéséhez kapcsolódó hosszú átfutási idők
  , illetve a hajók hosszú, tipikusan 25–30 év közötti átlagos élettartama
  gyors fellépést, valamint egyértelmű és kiszámítható hosszú távú szabályozási keret kialakítását teszik szükségessé, amely megkönnyíti valamennyi érintett fél tervezését és beruházásait. A világos és stabil, hosszú távú szabályozási keret megkönnyíti a tengeri közlekedés új tüzelőanyag- és energiamegoldásainak kifejlesztését és bevezetését, és ösztönzi az érdekelt felek beruházásait. Ennek a keretnek 2050-ig meg kell határoznia a hajók fedélzetén
  út közben és a kikötőhelyen
  felhasznált energia kibocsátásintenzitásának határértékeit. Ezeknek a határértékeknek idővel ambiciózusabbnak kell lenniük, hogy tükrözzék a tengeri hajózásban használatos megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok várható technológiai fejlődését és megnövekedett termelését.
  Az ágazat számára a jogbiztonság és a hosszú távú tervezéshez és felkészüléshez szükséges idő biztosítása, valamint a meg nem térülő eszközök kockázatának elkerülése érdekében az e rendelet módosítására irányuló jövőbeli javaslatoknak korlátozottnak kell lenniük, és el kell kerülniük a követelmények jelentős megváltoztatását.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | E rendeletnek meg kell határoznia a hajó fedélzetén felhasznált energia éves átlagos kibocsátásintenzitásának kiszámításához alkalmazandó módszertant és képletet. Ennek a képletnek a hajók által bejelentett tüzelőanyag-fogyasztáson kell alapulnia, és figyelembe kell vennie e tüzelőanyagok vonatkozó kibocsátási tényezőit. A módszertannak tükröznie kell a helyettesítő energiaforrások, például a 
  szél
  vagy a villamos energia használatát is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

E rendeletnek meg kell határoznia a hajó fedélzetén felhasznált energia éves átlagos kibocsátásintenzitásának kiszámításához alkalmazandó módszertant és képletet. Ennek a képletnek a hajók által bejelentett tüzelőanyag-fogyasztáson kell alapulnia, és figyelembe kell vennie e tüzelőanyagok vonatkozó kibocsátási tényezőit. A módszertannak tükröznie kell a helyettesítő energiaforrások, például a 
  szél
  vagy a villamos energia használatát is.

| (15) | E rendeletnek meg kell határoznia a hajó fedélzetén felhasznált energia éves átlagos kibocsátásintenzitásának kiszámításához alkalmazandó módszertant és képletet. Ennek a képletnek a hajók által bejelentett tüzelőanyag-fogyasztáson kell alapulnia, és figyelembe kell vennie e tüzelőanyagok vonatkozó kibocsátási tényezőit. A módszertannak tükröznie kell a helyettesítő energiaforrások, például a 
  fedélzeten előállított szél- vagy napenergia,
  vagy a 
  kikötőben biztosított
  villamos energia használatát is. |
| --- | --- |

(15)

E rendeletnek meg kell határoznia a hajó fedélzetén felhasznált energia éves átlagos kibocsátásintenzitásának kiszámításához alkalmazandó módszertant és képletet. Ennek a képletnek a hajók által bejelentett tüzelőanyag-fogyasztáson kell alapulnia, és figyelembe kell vennie e tüzelőanyagok vonatkozó kibocsátási tényezőit. A módszertannak tükröznie kell a helyettesítő energiaforrások, például a 
  fedélzeten előállított szél- vagy napenergia,
  vagy a 
  kikötőben biztosított
  villamos energia használatát is.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Annak érdekében, hogy teljesebb képet lehessen alkotni a különböző energiaforrások környezeti teljesítményéről, a tüzelőanyagok ÜHG-teljesítményét a „kúttól a hajócsavarig” alapon kell értékelni, figyelembe véve a fedélzeten történő energiatermelés, -szállítás, -elosztás és -használat hatásait. Ennek célja olyan technológiák és előállítási módok ösztönzése, amelyek a meglévő hagyományos tüzelőanyagokhoz képest alacsonyabb ÜHG-lábnyomot és tényleges előnyöket biztosítanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Annak érdekében, hogy teljesebb képet lehessen alkotni a különböző energiaforrások környezeti teljesítményéről, a tüzelőanyagok ÜHG-teljesítményét a „kúttól a hajócsavarig” alapon kell értékelni, figyelembe véve a fedélzeten történő energiatermelés, -szállítás, -elosztás és -használat hatásait. Ennek célja olyan technológiák és előállítási módok ösztönzése, amelyek a meglévő hagyományos tüzelőanyagokhoz képest alacsonyabb ÜHG-lábnyomot és tényleges előnyöket biztosítanak.

| (16) | Annak érdekében, hogy teljesebb képet lehessen alkotni a különböző energiaforrások környezeti teljesítményéről, a tüzelőanyagok ÜHG-teljesítményét a „kúttól a hajócsavarig” alapon kell értékelni, figyelembe véve a fedélzeten történő energiatermelés, -szállítás, -elosztás és -használat hatásait
  , valamint a tüzelőanyag életciklusa különböző szakaszainak ökológiai lábnyomát.
  Ennek célja olyan technológiák és előállítási módok ösztönzése, amelyek a meglévő hagyományos tüzelőanyagokhoz képest alacsonyabb ÜHG-lábnyomot és tényleges előnyöket biztosítanak. |
| --- | --- |

(16)

Annak érdekében, hogy teljesebb képet lehessen alkotni a különböző energiaforrások környezeti teljesítményéről, a tüzelőanyagok ÜHG-teljesítményét a „kúttól a hajócsavarig” alapon kell értékelni, figyelembe véve a fedélzeten történő energiatermelés, -szállítás, -elosztás és -használat hatásait
  , valamint a tüzelőanyag életciklusa különböző szakaszainak ökológiai lábnyomát.
  Ennek célja olyan technológiák és előállítási módok ösztönzése, amelyek a meglévő hagyományos tüzelőanyagokhoz képest alacsonyabb ÜHG-lábnyomot és tényleges előnyöket biztosítanak.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | A tengerhajózásban használatos
  megújuló és alacsony kibocsátású
  tüzelőanyagoknak a „kúttól a hajócsavarig” teljesítményét olyan alapértelmezett vagy tényleges és tanúsított kibocsátási tényezők alkalmazásával kell megállapítani, amelyek a „kúttól a tartályig” és „a tartálytól a hajócsavarig” terjedő kibocsátásokra vonatkoznak.
  A fosszilis tüzelőanyagok teljesítményét azonban csak az e rendeletben előírt alapértelmezett kibocsátási tényezők alkalmazásával kell értékelni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

A tengerhajózásban használatos
  megújuló és alacsony kibocsátású
  tüzelőanyagoknak a „kúttól a hajócsavarig” teljesítményét olyan alapértelmezett vagy tényleges és tanúsított kibocsátási tényezők alkalmazásával kell megállapítani, amelyek a „kúttól a tartályig” és „a tartálytól a hajócsavarig” terjedő kibocsátásokra vonatkoznak.
  A fosszilis tüzelőanyagok teljesítményét azonban csak az e rendeletben előírt alapértelmezett kibocsátási tényezők alkalmazásával kell értékelni.

| (17) | A tengerhajózásban használatos tüzelőanyagoknak a „kúttól a hajócsavarig” teljesítményét olyan alapértelmezett vagy tényleges és tanúsított kibocsátási tényezők alkalmazásával kell megállapítani, amelyek a „kúttól a tartályig” és „a tartálytól a hajócsavarig” terjedő kibocsátásokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(17)

A tengerhajózásban használatos tüzelőanyagoknak a „kúttól a hajócsavarig” teljesítményét olyan alapértelmezett vagy tényleges és tanúsított kibocsátási tényezők alkalmazásával kell megállapítani, amelyek a „kúttól a tartályig” és „a tartálytól a hajócsavarig” terjedő kibocsátásokra vonatkoznak.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | A szárazföldi áramforrás (OPS) csökkenti a hajók által okozott légszennyezést, valamint csökkenti a tengeri közlekedésből származó ÜHG-kibocsátás mennyiségét. Az OPS a kikötőhelyeken horgonyzó hajók rendelkezésére álló, egyre tisztább energiaellátást jelent, tekintettel a megújuló energiaforrások növekvő
  részarányára
  az EU villamosenergia-szerkezetében. Míg a 2014/94/EU irányelv (az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájáról szóló irányelv, AFID) csak az OPS csatlakozási pontokra vonatkozó rendelkezésre terjed ki, az e technológia iránti kereslet és ennek következtében az ilyen technológia bevezetése továbbra is korlátozott.
  Ezért
  külön szabályokat kell megállapítani annak érdekében, hogy a legszennyezőbb hajók számára kötelezővé váljon az OPS használata. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

A szárazföldi áramforrás (OPS) csökkenti a hajók által okozott légszennyezést, valamint csökkenti a tengeri közlekedésből származó ÜHG-kibocsátás mennyiségét. Az OPS a kikötőhelyeken horgonyzó hajók rendelkezésére álló, egyre tisztább energiaellátást jelent, tekintettel a megújuló energiaforrások növekvő
  részarányára
  az EU villamosenergia-szerkezetében. Míg a 2014/94/EU irányelv (az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájáról szóló irányelv, AFID) csak az OPS csatlakozási pontokra vonatkozó rendelkezésre terjed ki, az e technológia iránti kereslet és ennek következtében az ilyen technológia bevezetése továbbra is korlátozott.
  Ezért
  külön szabályokat kell megállapítani annak érdekében, hogy a legszennyezőbb hajók számára kötelezővé váljon az OPS használata.

| (21) | A szárazföldi áramforrás (OPS) csökkenti a 
  kikötőhelyen a
  hajók által okozott légszennyezést, valamint csökkenti
  a kikötőhelyen
  a tengeri közlekedésből származó ÜHG-kibocsátás mennyiségét. Az OPS a kikötőhelyeken horgonyzó hajók rendelkezésére álló, egyre tisztább energiaellátást jelent, tekintettel a megújuló
  és nem fosszilis
  energiaforrások növekvő
  részarányaira
  az EU villamosenergia-szerkezetében. Míg a 2014/94/EU irányelv (az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájáról szóló irányelv, AFID) csak az OPS csatlakozási pontokra vonatkozó rendelkezésre terjed ki, az e technológia iránti kereslet és ennek következtében az ilyen technológia bevezetése továbbra is korlátozott.
  Annak biztosítása érdekében, hogy a kikötőhelyek levegőszennyezése csökkenjen, és hogy az OPS-infrastruktúra gazdaságilag életképes legyen és a beruházások megtérülését eredményezze,
  külön szabályokat kell megállapítani annak érdekében, hogy a legszennyezőbb hajók számára kötelezővé váljon az OPS használata
  olyan helyzetekben, amikor ez a használat észszerű költségek mellett ténylegesen csökkentené a kibocsátásokat
  . |
| --- | --- |

(21)

A szárazföldi áramforrás (OPS) csökkenti a 
  kikötőhelyen a
  hajók által okozott légszennyezést, valamint csökkenti
  a kikötőhelyen
  a tengeri közlekedésből származó ÜHG-kibocsátás mennyiségét. Az OPS a kikötőhelyeken horgonyzó hajók rendelkezésére álló, egyre tisztább energiaellátást jelent, tekintettel a megújuló
  és nem fosszilis
  energiaforrások növekvő
  részarányaira
  az EU villamosenergia-szerkezetében. Míg a 2014/94/EU irányelv (az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájáról szóló irányelv, AFID) csak az OPS csatlakozási pontokra vonatkozó rendelkezésre terjed ki, az e technológia iránti kereslet és ennek következtében az ilyen technológia bevezetése továbbra is korlátozott.
  Annak biztosítása érdekében, hogy a kikötőhelyek levegőszennyezése csökkenjen, és hogy az OPS-infrastruktúra gazdaságilag életképes legyen és a beruházások megtérülését eredményezze,
  külön szabályokat kell megállapítani annak érdekében, hogy a legszennyezőbb hajók számára kötelezővé váljon az OPS használata
  olyan helyzetekben, amikor ez a használat észszerű költségek mellett ténylegesen csökkentené a kibocsátásokat
  .

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | Az OPS mellett más technológiák is hasonló környezeti előnyökkel járhatnak a kikötőkben. Amennyiben egy alternatív technológia használata bizonyítottan egyenértékű az OPS használatával, a hajót mentesíteni kell az OPS használata alól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

Az OPS mellett más technológiák is hasonló környezeti előnyökkel járhatnak a kikötőkben. Amennyiben egy alternatív technológia használata bizonyítottan egyenértékű az OPS használatával, a hajót mentesíteni kell az OPS használata alól.

| (22) | Az OPS mellett más
  kibocsátásmentes
  technológiák is hasonló környezeti előnyökkel járhatnak a kikötőkben. Amennyiben egy alternatív technológia használata
  a levegőszennyezés és az ÜHG-kibocsátás csökkentése szempontjából
  bizonyítottan egyenértékű az OPS használatával, a hajót mentesíteni kell az OPS használata alól. |
| --- | --- |

(22)

Az OPS mellett más
  kibocsátásmentes
  technológiák is hasonló környezeti előnyökkel járhatnak a kikötőkben. Amennyiben egy alternatív technológia használata
  a levegőszennyezés és az ÜHG-kibocsátás csökkentése szempontjából
  bizonyítottan egyenértékű az OPS használatával, a hajót mentesíteni kell az OPS használata alól.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | Az OPS használata alól számos objektív okból is kivételt kell tenni, amelyet az útiterv szerinti kikötőt üzemeltető szerv igazol
  , és amely
  a biztonsági okból vagy tengeri életmentés miatt nem tervezett kikötői kikötésekre, a hajók két óránál rövidebb, horgonyzóhelyen való rövid távú tartózkodására, valamint a csatlakozáshoz szükséges minimális időre, továbbá a fedélzeti energiatermelés vészhelyzetben történő használatára
  korlátozódik
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

Az OPS használata alól számos objektív okból is kivételt kell tenni, amelyet az útiterv szerinti kikötőt üzemeltető szerv igazol
  , és amely
  a biztonsági okból vagy tengeri életmentés miatt nem tervezett kikötői kikötésekre, a hajók két óránál rövidebb, horgonyzóhelyen való rövid távú tartózkodására, valamint a csatlakozáshoz szükséges minimális időre, továbbá a fedélzeti energiatermelés vészhelyzetben történő használatára
  korlátozódik
  .

| (23) | Az OPS használata alól számos objektív okból is kivételt kell tenni, amelyet az
  egyes tagállamokban alkalmazott kikötőirányítási modelltől függően az
  útiterv szerinti kikötőt üzemeltető szerv
  , a terminálüzemeltető vagy az illetékes hatóság
  igazol
  . A kivételeket
  a biztonsági okból vagy tengeri életmentés miatt nem tervezett kikötői kikötésekre, a hajók két óránál rövidebb, horgonyzóhelyen való rövid távú tartózkodására, valamint a csatlakozáshoz szükséges minimális időre, továbbá a fedélzeti energiatermelés vészhelyzetben történő használatára
  kell korlátozni
  .
  Ha a kikötőhöz kapcsolódó helyi hálózat elégtelen kapacitása miatt nem szolgáltatható elégséges mennyiségű part menti villamos energia, ez nem tekinthető sem a kikötő, sem a hajótulajdonos vagy -üzemeltető e rendelet szerinti követelményeknek való meg nem felelésének, amennyiben a hálózat üzemeltetője megfelelően tanúsítja a helyi hálózati kapacitás elégtelen voltát a hitelesítők felé. |
| --- | --- |

(23)

Az OPS használata alól számos objektív okból is kivételt kell tenni, amelyet az
  egyes tagállamokban alkalmazott kikötőirányítási modelltől függően az
  útiterv szerinti kikötőt üzemeltető szerv
  , a terminálüzemeltető vagy az illetékes hatóság
  igazol
  . A kivételeket
  a biztonsági okból vagy tengeri életmentés miatt nem tervezett kikötői kikötésekre, a hajók két óránál rövidebb, horgonyzóhelyen való rövid távú tartózkodására, valamint a csatlakozáshoz szükséges minimális időre, továbbá a fedélzeti energiatermelés vészhelyzetben történő használatára
  kell korlátozni
  .
  Ha a kikötőhöz kapcsolódó helyi hálózat elégtelen kapacitása miatt nem szolgáltatható elégséges mennyiségű part menti villamos energia, ez nem tekinthető sem a kikötő, sem a hajótulajdonos vagy -üzemeltető e rendelet szerinti követelményeknek való meg nem felelésének, amennyiben a hálózat üzemeltetője megfelelően tanúsítja a helyi hálózati kapacitás elégtelen voltát a hitelesítők felé.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | Az OPS rendelkezésre nem állása vagy inkompatibilitása esetére vonatkozó kivételeket korlátozni kell azt követően, hogy a hajó- és kikötőüzemeltetőknek elegendő idő állt rendelkezésükre a szükséges beruházások végrehajtására, annak érdekében, hogy biztosítsák az e beruházásokhoz szükséges ösztönzőket és elkerüljék a tisztességtelen versenyt. 2035-től a hajóüzemeltetőknek gondosan meg kell tervezniük
  kikötői
  látogatásaikat annak biztosítása érdekében, hogy a kikötőhelyen végzett tevékenységeiket légszennyező anyagok és üvegházhatású gázok kibocsátása nélkül végezhessék, és ne károsítsák a környezetet a part menti területeken és a kikötővárosokban. Korlátozott számú kivételt fenn kell tartani arra az esetre, ha az OPS nem áll rendelkezésre vagy inkompatibilis, annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon a kikötőlátogatások utolsó pillanatban történő eseti módosítására és a nem kompatibilis berendezésekkel rendelkező kikötőkben történő kikötésekre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

Az OPS rendelkezésre nem állása vagy inkompatibilitása esetére vonatkozó kivételeket korlátozni kell azt követően, hogy a hajó- és kikötőüzemeltetőknek elegendő idő állt rendelkezésükre a szükséges beruházások végrehajtására, annak érdekében, hogy biztosítsák az e beruházásokhoz szükséges ösztönzőket és elkerüljék a tisztességtelen versenyt. 2035-től a hajóüzemeltetőknek gondosan meg kell tervezniük
  kikötői
  látogatásaikat annak biztosítása érdekében, hogy a kikötőhelyen végzett tevékenységeiket légszennyező anyagok és üvegházhatású gázok kibocsátása nélkül végezhessék, és ne károsítsák a környezetet a part menti területeken és a kikötővárosokban. Korlátozott számú kivételt fenn kell tartani arra az esetre, ha az OPS nem áll rendelkezésre vagy inkompatibilis, annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon a kikötőlátogatások utolsó pillanatban történő eseti módosítására és a nem kompatibilis berendezésekkel rendelkező kikötőkben történő kikötésekre.

| (24) | Az OPS rendelkezésre nem állása vagy inkompatibilitása esetére vonatkozó kivételeket korlátozni kell azt követően, hogy a hajó- és kikötőüzemeltetőknek elegendő idő állt rendelkezésükre a szükséges beruházások végrehajtására, annak érdekében, hogy biztosítsák az e beruházásokhoz szükséges ösztönzőket és elkerüljék a tisztességtelen versenyt.
  A teljes interoperabilitás biztosítása érdekében a kikötőknek a horgonyzóhelyeiket, a hajótulajdonosoknak pedig a hajóikat fel kell szerelniük az alkalmazandó szabványoknak megfelelő villamosenergia-berendezésekkel.
  2035-től a hajóüzemeltetőknek gondosan meg kell tervezniük
  az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájáról szóló (EU) XXXX/XXX rendelet hatálya alá tartozó TEN-T hálózati kikötőkben tett
  látogatásaikat annak biztosítása érdekében, hogy a kikötőhelyen végzett tevékenységeiket légszennyező anyagok és üvegházhatású gázok kibocsátása nélkül végezhessék, és ne károsítsák a környezetet a part menti területeken és a kikötővárosokban. Korlátozott számú kivételt fenn kell tartani arra az esetre, ha az OPS nem áll rendelkezésre vagy inkompatibilis, annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon a kikötőlátogatások utolsó pillanatban történő eseti módosítására és a nem kompatibilis berendezésekkel rendelkező kikötőkben történő kikötésekre.
  A meg nem térülő eszközöknek, a fedélzeten és a horgonyzóhelyen lévő OPS infrastruktúra inkompatibilitása, valamint az alternatív üzemanyagok kínálata és kereslete egyensúlytalansága kockázatának a mérséklése érdekében az érintett érdekelt felek közötti gyakori konzultációs találkozókat kell szervezni a követelményekkel és a jövőbeli tervekkel kapcsolatos döntések megvitatása és meghozatala céljából. |
| --- | --- |

(24)

Az OPS rendelkezésre nem állása vagy inkompatibilitása esetére vonatkozó kivételeket korlátozni kell azt követően, hogy a hajó- és kikötőüzemeltetőknek elegendő idő állt rendelkezésükre a szükséges beruházások végrehajtására, annak érdekében, hogy biztosítsák az e beruházásokhoz szükséges ösztönzőket és elkerüljék a tisztességtelen versenyt.
  A teljes interoperabilitás biztosítása érdekében a kikötőknek a horgonyzóhelyeiket, a hajótulajdonosoknak pedig a hajóikat fel kell szerelniük az alkalmazandó szabványoknak megfelelő villamosenergia-berendezésekkel.
  2035-től a hajóüzemeltetőknek gondosan meg kell tervezniük
  az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájáról szóló (EU) XXXX/XXX rendelet hatálya alá tartozó TEN-T hálózati kikötőkben tett
  látogatásaikat annak biztosítása érdekében, hogy a kikötőhelyen végzett tevékenységeiket légszennyező anyagok és üvegházhatású gázok kibocsátása nélkül végezhessék, és ne károsítsák a környezetet a part menti területeken és a kikötővárosokban. Korlátozott számú kivételt fenn kell tartani arra az esetre, ha az OPS nem áll rendelkezésre vagy inkompatibilis, annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon a kikötőlátogatások utolsó pillanatban történő eseti módosítására és a nem kompatibilis berendezésekkel rendelkező kikötőkben történő kikötésekre.
  A meg nem térülő eszközöknek, a fedélzeten és a horgonyzóhelyen lévő OPS infrastruktúra inkompatibilitása, valamint az alternatív üzemanyagok kínálata és kereslete egyensúlytalansága kockázatának a mérséklése érdekében az érintett érdekelt felek közötti gyakori konzultációs találkozókat kell szervezni a követelményekkel és a jövőbeli tervekkel kapcsolatos döntések megvitatása és meghozatala céljából.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

24 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (24a) | Az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájáról szóló (EU) XXXX/XXX rendeletben az OPS biztosítására vonatkozóan meghatározott célok figyelembe veszik a kiszolgált hajók típusait és az egyes tengeri kikötők forgalmát. A kikötőhelyen tartózkodó hajók OPS-hez való csatlakozására vonatkozó követelményt nem helyénvaló alkalmazni azokra a hajókra, amelyek az említett rendelet szerinti OPS-követelmény hatályán kívül eső kikötőkben kötnek ki, kivéve, ha az elfoglalt kikötőhelyen telepítve van és rendelkezésre áll OPS. Amennyiben egy hajó olyan nem TEN-T kikötőbe látogat, ahol OPS rendelkezésre áll, a hajónak a kikötőhelyen való tartózkodása során kapcsolódnia kell az OPS-hez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24a)

Az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájáról szóló (EU) XXXX/XXX rendeletben az OPS biztosítására vonatkozóan meghatározott célok figyelembe veszik a kiszolgált hajók típusait és az egyes tengeri kikötők forgalmát. A kikötőhelyen tartózkodó hajók OPS-hez való csatlakozására vonatkozó követelményt nem helyénvaló alkalmazni azokra a hajókra, amelyek az említett rendelet szerinti OPS-követelmény hatályán kívül eső kikötőkben kötnek ki, kivéve, ha az elfoglalt kikötőhelyen telepítve van és rendelkezésre áll OPS. Amennyiben egy hajó olyan nem TEN-T kikötőbe látogat, ahol OPS rendelkezésre áll, a hajónak a kikötőhelyen való tartózkodása során kapcsolódnia kell az OPS-hez.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

24 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (24b) | Még ha az OPS fontos eszköz is a levegőszennyező anyagok helyi kibocsátásának csökkentésében, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének lehetősége teljes mértékben a kábeleken keresztül juttatott energia szerkezetén múlik. Az OPS teljes éghajlati és környezeti potenciáljának kiaknázása érdekében a tagállamoknak növelniük kell a villamosenergia-hálózatok kapacitását és összekapcsolhatóságát, és továbbra is csökkenteniük kell energiaszerkezetük ÜHG-intenzitását, hogy a kikötőket megfizethető, tervezhető és fosszilis energiaforrásoktól mentes villamos energiával lássák el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24b)

Még ha az OPS fontos eszköz is a levegőszennyező anyagok helyi kibocsátásának csökkentésében, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének lehetősége teljes mértékben a kábeleken keresztül juttatott energia szerkezetén múlik. Az OPS teljes éghajlati és környezeti potenciáljának kiaknázása érdekében a tagállamoknak növelniük kell a villamosenergia-hálózatok kapacitását és összekapcsolhatóságát, és továbbra is csökkenteniük kell energiaszerkezetük ÜHG-intenzitását, hogy a kikötőket megfizethető, tervezhető és fosszilis energiaforrásoktól mentes villamos energiával lássák el.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

24 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (24c) | E rendelet végrehajtásakor kellően figyelembe kell venni az Unió-szerte eltérő kikötőirányítási modelleket, különösen a valamely hajót az OPS-hez való csatlakozás kötelezettsége alól mentesítő igazolás kiadásának felelőssége tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24c)

E rendelet végrehajtásakor kellően figyelembe kell venni az Unió-szerte eltérő kikötőirányítási modelleket, különösen a valamely hajót az OPS-hez való csatlakozás kötelezettsége alól mentesítő igazolás kiadásának felelőssége tekintetében.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

24 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (24d) | A kikötők és a hajóüzemeltetők közötti koordináció döntő fontosságú annak biztosításához, hogy a kikötőkben a szárazföldi áramellátáshoz való kapcsolódás zökkenőmentes legyen. A hajóüzemeltetőknek tájékoztatniuk kell az útvonaluk szerinti kikötőket arról a szándékukról, hogy szárazföldi áramforráshoz kívánnak csatlakozni, valamint az adott megállás során felmerülő energiaigényükről, különösen akkor, ha az meghaladja az adott hajókategória alapján becsült energiaigényt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24d)

A kikötők és a hajóüzemeltetők közötti koordináció döntő fontosságú annak biztosításához, hogy a kikötőkben a szárazföldi áramellátáshoz való kapcsolódás zökkenőmentes legyen. A hajóüzemeltetőknek tájékoztatniuk kell az útvonaluk szerinti kikötőket arról a szándékukról, hogy szárazföldi áramforráshoz kívánnak csatlakozni, valamint az adott megállás során felmerülő energiaigényükről, különösen akkor, ha az meghaladja az adott hajókategória alapján becsült energiaigényt.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | E rendeletnek egy megbízható nyomonkövetési, jelentéstételi és ellenőrzési rendszert kell létrehoznia a rendelet rendelkezéseinek való megfelelés nyomon követése érdekében. E rendszernek megkülönböztetésmentesen kell vonatkoznia minden hajóra, és az e rendszeren belül benyújtott adatok pontosságának biztosítása érdekében harmadik fél általi hitelesítést kell előírnia. E rendelet célkitűzése elérésének elősegítése érdekében az (EU) 2015/757 rendelet alkalmazásában már bejelentett adatokat szükség esetén fel kell használni az e rendeletnek való megfelelés ellenőrzésére, a társaságokra, a hitelesítőkre és a tengerészeti hatóságokra háruló adminisztratív terhek csökkentése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

E rendeletnek egy megbízható nyomonkövetési, jelentéstételi és ellenőrzési rendszert kell létrehoznia a rendelet rendelkezéseinek való megfelelés nyomon követése érdekében. E rendszernek megkülönböztetésmentesen kell vonatkoznia minden hajóra, és az e rendszeren belül benyújtott adatok pontosságának biztosítása érdekében harmadik fél általi hitelesítést kell előírnia. E rendelet célkitűzése elérésének elősegítése érdekében az (EU) 2015/757 rendelet alkalmazásában már bejelentett adatokat szükség esetén fel kell használni az e rendeletnek való megfelelés ellenőrzésére, a társaságokra, a hitelesítőkre és a tengerészeti hatóságokra háruló adminisztratív terhek csökkentése érdekében.

| (25) | E rendeletnek egy megbízható
  és átlátható
  nyomonkövetési, jelentéstételi és ellenőrzési rendszert kell létrehoznia a rendelet rendelkezéseinek való megfelelés nyomon követése érdekében. E rendszernek megkülönböztetésmentesen kell vonatkoznia minden hajóra, és az e rendszeren belül benyújtott adatok pontosságának biztosítása érdekében harmadik fél általi hitelesítést kell előírnia. E rendelet célkitűzése elérésének elősegítése érdekében az (EU) 2015/757 rendelet alkalmazásában már bejelentett adatokat szükség esetén fel kell használni az e rendeletnek való megfelelés ellenőrzésére, a társaságokra, a hitelesítőkre és a tengerészeti hatóságokra háruló adminisztratív terhek csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

(25)

E rendeletnek egy megbízható
  és átlátható
  nyomonkövetési, jelentéstételi és ellenőrzési rendszert kell létrehoznia a rendelet rendelkezéseinek való megfelelés nyomon követése érdekében. E rendszernek megkülönböztetésmentesen kell vonatkoznia minden hajóra, és az e rendszeren belül benyújtott adatok pontosságának biztosítása érdekében harmadik fél általi hitelesítést kell előírnia. E rendelet célkitűzése elérésének elősegítése érdekében az (EU) 2015/757 rendelet alkalmazásában már bejelentett adatokat szükség esetén fel kell használni az e rendeletnek való megfelelés ellenőrzésére, a társaságokra, a hitelesítőkre és a tengerészeti hatóságokra háruló adminisztratív terhek csökkentése érdekében.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | A társaságoknak felelősséget kell vállalniuk a hajók által a hajók fedélzetén a hajózás során és a kikötőhelyen felhasznált energia mennyiségének és típusának nyomon követéséért és bejelentéséért, valamint egyéb releváns információkért, például a fedélzeten lévő gép típusára vagy a szélhasznosító technológiák
  jelenlétére
  vonatkozó információkért, annak érdekében, hogy bemutassák a hajó fedélzetén felhasznált energia e rendeletben meghatározott kibocsátásintenzitására vonatkozó határérték betartását. E nyomonkövetési és jelentéstételi kötelezettségek, valamint a hitelesítési eljárás hitelesítők általi teljesítésének elősegítése érdekében – az (EU) 2015/757 rendelethez hasonlóan – a társaságoknak nyomonkövetési tervben kell dokumentálniuk a tervezett nyomonkövetési módszert, és további részletekkel kell szolgálniuk e rendelet szabályainak alkalmazásáról. A nyomonkövetési tervet, valamint adott esetben annak későbbi módosításait be kell nyújtani a hitelesítőnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

A társaságoknak felelősséget kell vállalniuk a hajók által a hajók fedélzetén a hajózás során és a kikötőhelyen felhasznált energia mennyiségének és típusának nyomon követéséért és bejelentéséért, valamint egyéb releváns információkért, például a fedélzeten lévő gép típusára vagy a szélhasznosító technológiák
  jelenlétére
  vonatkozó információkért, annak érdekében, hogy bemutassák a hajó fedélzetén felhasznált energia e rendeletben meghatározott kibocsátásintenzitására vonatkozó határérték betartását. E nyomonkövetési és jelentéstételi kötelezettségek, valamint a hitelesítési eljárás hitelesítők általi teljesítésének elősegítése érdekében – az (EU) 2015/757 rendelethez hasonlóan – a társaságoknak nyomonkövetési tervben kell dokumentálniuk a tervezett nyomonkövetési módszert, és további részletekkel kell szolgálniuk e rendelet szabályainak alkalmazásáról. A nyomonkövetési tervet, valamint adott esetben annak későbbi módosításait be kell nyújtani a hitelesítőnek.

| (26) | A társaságoknak felelősséget kell vállalniuk a hajók által a hajók fedélzetén a hajózás során és a kikötőhelyen felhasznált energia mennyiségének és típusának nyomon követéséért és bejelentéséért, valamint egyéb releváns információkért, például a fedélzeten lévő gép típusára vagy a szélhasznosító technológiák
  műszaki specifikációira, vagy a fedélzeten jelen lévő bármilyen alternatív energiaforrásra
  vonatkozó információkért annak érdekében, hogy bemutassák a hajó fedélzetén felhasznált energia e rendeletben meghatározott kibocsátásintenzitására vonatkozó határérték betartását. E nyomonkövetési és jelentéstételi kötelezettségek, valamint a hitelesítési eljárás hitelesítők általi teljesítésének elősegítése érdekében – az (EU) 2015/757 rendelethez hasonlóan – a társaságoknak nyomonkövetési tervben kell dokumentálniuk a tervezett nyomonkövetési módszert, és további részletekkel kell szolgálniuk e rendelet szabályainak alkalmazásáról. A nyomonkövetési tervet, valamint adott esetben annak későbbi módosításait be kell nyújtani a hitelesítőnek. |
| --- | --- |

(26)

A társaságoknak felelősséget kell vállalniuk a hajók által a hajók fedélzetén a hajózás során és a kikötőhelyen felhasznált energia mennyiségének és típusának nyomon követéséért és bejelentéséért, valamint egyéb releváns információkért, például a fedélzeten lévő gép típusára vagy a szélhasznosító technológiák
  műszaki specifikációira, vagy a fedélzeten jelen lévő bármilyen alternatív energiaforrásra
  vonatkozó információkért annak érdekében, hogy bemutassák a hajó fedélzetén felhasznált energia e rendeletben meghatározott kibocsátásintenzitására vonatkozó határérték betartását. E nyomonkövetési és jelentéstételi kötelezettségek, valamint a hitelesítési eljárás hitelesítők általi teljesítésének elősegítése érdekében – az (EU) 2015/757 rendelethez hasonlóan – a társaságoknak nyomonkövetési tervben kell dokumentálniuk a tervezett nyomonkövetési módszert, és további részletekkel kell szolgálniuk e rendelet szabályainak alkalmazásáról. A nyomonkövetési tervet, valamint adott esetben annak későbbi módosításait be kell nyújtani a hitelesítőnek.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (27) | A tüzelőanyagok tanúsítása elengedhetetlen e rendelet célkitűzéseinek eléréséhez, valamint a tengerhasznosítási ágazatban várhatóan alkalmazott megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok környezeti integritásának biztosításához. Az ilyen tanúsítást átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás keretében kell elvégezni. A tanúsítás megkönnyítése és az adminisztratív terhek csökkentése érdekében a bioüzemanyagok, a biogáz, a nem biológiai eredetű, megújuló energiaforrásból származó üzemanyagok és a széntartalom újrahasznosításával nyert üzemanyagok tanúsítását az (EU) 2018/2001 irányelvben megállapított szabályokra kell alapozni. Ezt a tanúsítási megközelítést az (EU) 2018/2001 irányelvhez hasonlóan az Unión kívül vételezett üzemanyagokra is alkalmazni kell, amelyeket importált tüzelőanyagnak kell tekinteni.
  Amennyiben a társaságok el kívánnak térni az említett irányelvben vagy ebben az új keretben előírt alapértelmezett értékektől, ezt csak akkor kell megtenni, ha az értékeket az (EU) 2018/2001 irányelv szerint elismert önkéntes rendszerek valamelyikével (a „kúttól a tartályig” értékek), illetve laboratóriumi vizsgálatokkal vagy közvetlen kibocsátásmérésekkel („tartálytól a hajócsavarig”) lehet tanúsítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27)

A tüzelőanyagok tanúsítása elengedhetetlen e rendelet célkitűzéseinek eléréséhez, valamint a tengerhasznosítási ágazatban várhatóan alkalmazott megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok környezeti integritásának biztosításához. Az ilyen tanúsítást átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás keretében kell elvégezni. A tanúsítás megkönnyítése és az adminisztratív terhek csökkentése érdekében a bioüzemanyagok, a biogáz, a nem biológiai eredetű, megújuló energiaforrásból származó üzemanyagok és a széntartalom újrahasznosításával nyert üzemanyagok tanúsítását az (EU) 2018/2001 irányelvben megállapított szabályokra kell alapozni. Ezt a tanúsítási megközelítést az (EU) 2018/2001 irányelvhez hasonlóan az Unión kívül vételezett üzemanyagokra is alkalmazni kell, amelyeket importált tüzelőanyagnak kell tekinteni.
  Amennyiben a társaságok el kívánnak térni az említett irányelvben vagy ebben az új keretben előírt alapértelmezett értékektől, ezt csak akkor kell megtenni, ha az értékeket az (EU) 2018/2001 irányelv szerint elismert önkéntes rendszerek valamelyikével (a „kúttól a tartályig” értékek), illetve laboratóriumi vizsgálatokkal vagy közvetlen kibocsátásmérésekkel („tartálytól a hajócsavarig”) lehet tanúsítani.

| (27) | A tüzelőanyagok
  megbízható
  tanúsítása
  és nyomon követése
  elengedhetetlen e rendelet célkitűzéseinek eléréséhez, valamint a tengerhasznosítási ágazatban várhatóan alkalmazott megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok környezeti integritásának biztosításához. Az ilyen tanúsítást átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás keretében kell elvégezni. A tanúsítás megkönnyítése és az adminisztratív terhek csökkentése érdekében a bioüzemanyagok, a biogáz, a nem biológiai eredetű, megújuló energiaforrásból származó üzemanyagok és a széntartalom újrahasznosításával nyert üzemanyagok tanúsítását az (EU) 2018/2001 irányelvben megállapított szabályokra kell alapozni. Ezt a tanúsítási megközelítést az (EU) 2018/2001 irányelvhez hasonlóan az Unión kívül vételezett üzemanyagokra is alkalmazni kell, amelyeket importált tüzelőanyagnak kell tekinteni. Amennyiben a társaságok el kívánnak térni az említett irányelvben vagy ebben az új keretben előírt alapértelmezett értékektől, ezt csak akkor kell megtenni, ha az értékeket az (EU) 2018/2001 irányelv szerint elismert önkéntes rendszerek valamelyikével (a „kúttól a tartályig” értékek) vagy közvetlen kibocsátásmérésekkel („tartálytól a hajócsavarig”) lehet tanúsítani. |
| --- | --- |

(27)

A tüzelőanyagok
  megbízható
  tanúsítása
  és nyomon követése
  elengedhetetlen e rendelet célkitűzéseinek eléréséhez, valamint a tengerhasznosítási ágazatban várhatóan alkalmazott megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok környezeti integritásának biztosításához. Az ilyen tanúsítást átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás keretében kell elvégezni. A tanúsítás megkönnyítése és az adminisztratív terhek csökkentése érdekében a bioüzemanyagok, a biogáz, a nem biológiai eredetű, megújuló energiaforrásból származó üzemanyagok és a széntartalom újrahasznosításával nyert üzemanyagok tanúsítását az (EU) 2018/2001 irányelvben megállapított szabályokra kell alapozni. Ezt a tanúsítási megközelítést az (EU) 2018/2001 irányelvhez hasonlóan az Unión kívül vételezett üzemanyagokra is alkalmazni kell, amelyeket importált tüzelőanyagnak kell tekinteni. Amennyiben a társaságok el kívánnak térni az említett irányelvben vagy ebben az új keretben előírt alapértelmezett értékektől, ezt csak akkor kell megtenni, ha az értékeket az (EU) 2018/2001 irányelv szerint elismert önkéntes rendszerek valamelyikével (a „kúttól a tartályig” értékek) vagy közvetlen kibocsátásmérésekkel („tartálytól a hajócsavarig”) lehet tanúsítani.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

27 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (27a) | A tüzelőanyagok jellemzőire vonatkozó információk megbízhatósága és pontossága elengedhetetlen e rendelet végrehajtásához. Azokat a tüzelőanyag-forgalmazókat, amelyekről bebizonyosodott, hogy félrevezető vagy pontatlan információkat szolgáltattak az általuk forgalmazott tüzelőanyagok üvegházhatásúgáz-intenzitásáról, bírsággal kell sújtani. Azokat a tüzelőanyag-forgalmazókat, amelyek ismételten hamis vagy félrevezető információkat szolgáltattak, fel kell venni az (EU) 2018/2001 irányelvben (megújulóenergia-irányelv) meghatározott tanúsítási rendszerekhez kapcsolódó tiltólistára. Az ilyen forgalmazók létesítményeiből vételezett tüzelőanyagokra úgy kell tekinteni, hogy ugyanolyan kibocsátási tényezőkkel rendelkeznek, mint a legkedvezőtlenebb fosszilis tüzelőanyag. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27a)

A tüzelőanyagok jellemzőire vonatkozó információk megbízhatósága és pontossága elengedhetetlen e rendelet végrehajtásához. Azokat a tüzelőanyag-forgalmazókat, amelyekről bebizonyosodott, hogy félrevezető vagy pontatlan információkat szolgáltattak az általuk forgalmazott tüzelőanyagok üvegházhatásúgáz-intenzitásáról, bírsággal kell sújtani. Azokat a tüzelőanyag-forgalmazókat, amelyek ismételten hamis vagy félrevezető információkat szolgáltattak, fel kell venni az (EU) 2018/2001 irányelvben (megújulóenergia-irányelv) meghatározott tanúsítási rendszerekhez kapcsolódó tiltólistára. Az ilyen forgalmazók létesítményeiből vételezett tüzelőanyagokra úgy kell tekinteni, hogy ugyanolyan kibocsátási tényezőkkel rendelkeznek, mint a legkedvezőtlenebb fosszilis tüzelőanyag.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | Az akkreditált hitelesítők általi hitelesítésnek biztosítania kell a társaságok általi nyomon követés és jelentéstétel pontosságát és teljességét, valamint az e rendeletnek való megfelelést. A pártatlanság biztosítása érdekében a hitelesítők olyan független és kompetens jogi személyek lehetnek,
  akik
  vagy
  amelyek rendelkeznek
  a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) szerint létrehozott nemzeti akkreditáló testületek
  által kiadott tanúsítvánnyal
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

Az akkreditált hitelesítők általi hitelesítésnek biztosítania kell a társaságok általi nyomon követés és jelentéstétel pontosságát és teljességét, valamint az e rendeletnek való megfelelést. A pártatlanság biztosítása érdekében a hitelesítők olyan független és kompetens jogi személyek lehetnek,
  akik
  vagy
  amelyek rendelkeznek
  a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) szerint létrehozott nemzeti akkreditáló testületek
  által kiadott tanúsítvánnyal
  .

| (28) | Az akkreditált hitelesítők általi hitelesítésnek biztosítania kell a társaságok általi nyomon követés és jelentéstétel pontosságát és teljességét, valamint az e rendeletnek való megfelelést. A pártatlanság
  és a hatékonyság
  biztosítása érdekében a hitelesítők olyan független és kompetens jogi személyek lehetnek,
  akiket
  vagy
  amelyeket
  a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) szerint létrehozott nemzeti akkreditáló testületek
  akkreditáltak és felügyelnek
  . |
| --- | --- |

(28)

Az akkreditált hitelesítők általi hitelesítésnek biztosítania kell a társaságok általi nyomon követés és jelentéstétel pontosságát és teljességét, valamint az e rendeletnek való megfelelést. A pártatlanság
  és a hatékonyság
  biztosítása érdekében a hitelesítők olyan független és kompetens jogi személyek lehetnek,
  akiket
  vagy
  amelyeket
  a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) szerint létrehozott nemzeti akkreditáló testületek
  akkreditáltak és felügyelnek
  .

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

31 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (31a) | A vállalatok és az tüzelőanyag-forgalmazók szerződéses megállapodások útján kölcsönös kötelezettségvállalásokban állapodhatnak meg bizonyos tüzelőanyagok előre meghatározott mennyiségének előállítására, szállítására és megvásárlására vonatkozóan. Az ilyen szerződéses megállapodások ki kell terjedniük a felelősségre is, és meg kell határozniuk a pénzügyi ellentételezés feltételeit azokban az esetekben, amikor a tüzelőanyagokat nem a megállapodásnak megfelelően bocsátották rendelkezésre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(31a)

A vállalatok és az tüzelőanyag-forgalmazók szerződéses megállapodások útján kölcsönös kötelezettségvállalásokban állapodhatnak meg bizonyos tüzelőanyagok előre meghatározott mennyiségének előállítására, szállítására és megvásárlására vonatkozóan. Az ilyen szerződéses megállapodások ki kell terjedniük a felelősségre is, és meg kell határozniuk a pénzügyi ellentételezés feltételeit azokban az esetekben, amikor a tüzelőanyagokat nem a megállapodásnak megfelelően bocsátották rendelkezésre.

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

36 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (36) | Az egyes nem megfelelő kikötői kikötésekre kiszabott bírságnak arányosnak kell lennie a villamos energia felhasználásának költségével, és megfelelő mértékűnek kell lennie ahhoz, hogy visszatartsa a hajókat a szennyezőbb energiaforrások igénybevételétől. A bírságnak a hajó fedélzetére telepített, megawattban kifejezett teljesítményen kell alapulnia, amelyet megszoroznak a kikötőhelyen töltött óránkénti, EUR-ban kifejezett bírsággal. Mivel nem állnak rendelkezésre pontos adatok az OPS Unión belüli nyújtásának költségeiről, ennek a díjnak a nem háztartási fogyasztók átlagos uniós villamosenergia-árán kell alapulnia, amelyet kétszeres szorzóval kell megszorozni a szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódó egyéb kiadások, többek között a csatlakozási költségek és a beruházásmegtérülési elemek figyelembevétele érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(36)

Az egyes nem megfelelő kikötői kikötésekre kiszabott bírságnak arányosnak kell lennie a villamos energia felhasználásának költségével, és megfelelő mértékűnek kell lennie ahhoz, hogy visszatartsa a hajókat a szennyezőbb energiaforrások igénybevételétől. A bírságnak a hajó fedélzetére telepített, megawattban kifejezett teljesítményen kell alapulnia, amelyet megszoroznak a kikötőhelyen töltött óránkénti, EUR-ban kifejezett bírsággal. Mivel nem állnak rendelkezésre pontos adatok az OPS Unión belüli nyújtásának költségeiről, ennek a díjnak a nem háztartási fogyasztók átlagos uniós villamosenergia-árán kell alapulnia, amelyet kétszeres szorzóval kell megszorozni a szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódó egyéb kiadások, többek között a csatlakozási költségek és a beruházásmegtérülési elemek figyelembevétele érdekében.

| (36) | Az egyes nem megfelelő kikötői kikötésekre kiszabott bírságnak arányosnak kell lennie a villamos energia felhasználásának költségével, és megfelelő mértékűnek kell lennie ahhoz, hogy visszatartsa a hajókat a szennyezőbb energiaforrások igénybevételétől. A bírságnak a hajó fedélzetére telepített, megawattban kifejezett teljesítményen kell alapulnia, amelyet megszoroznak a kikötőhelyen töltött óránkénti, EUR-ban kifejezett bírsággal. Mivel nem állnak rendelkezésre pontos adatok az OPS Unión belüli nyújtásának költségeiről, ennek a díjnak a nem háztartási fogyasztók
  legnaprakészebb
  átlagos uniós villamosenergia-árán kell alapulnia, amelyet kétszeres szorzóval kell megszorozni a szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódó egyéb kiadások, többek között a csatlakozási költségek és a beruházásmegtérülési elemek figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

(36)

Az egyes nem megfelelő kikötői kikötésekre kiszabott bírságnak arányosnak kell lennie a villamos energia felhasználásának költségével, és megfelelő mértékűnek kell lennie ahhoz, hogy visszatartsa a hajókat a szennyezőbb energiaforrások igénybevételétől. A bírságnak a hajó fedélzetére telepített, megawattban kifejezett teljesítményen kell alapulnia, amelyet megszoroznak a kikötőhelyen töltött óránkénti, EUR-ban kifejezett bírsággal. Mivel nem állnak rendelkezésre pontos adatok az OPS Unión belüli nyújtásának költségeiről, ennek a díjnak a nem háztartási fogyasztók
  legnaprakészebb
  átlagos uniós villamosenergia-árán kell alapulnia, amelyet kétszeres szorzóval kell megszorozni a szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódó egyéb kiadások, többek között a csatlakozási költségek és a beruházásmegtérülési elemek figyelembevétele érdekében.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

37 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (37) | A bírságok megfizetéséből származó bevételeket a 
  megújuló
  és
  alacsony kibocsátású tüzelőanyagok tengerhasznosítási ágazaton belüli elosztásának és használatának előmozdítására
  ,
  valamint a tengerhasznosítási ágazat szereplőinek éghajlat-politikai
  és
  környezetvédelmi célkitűzéseik teljesítéséhez nyújtott segítségre kell fordítani
  . E célból ezeket a bevételeket a 2003/87/EK irányelv
  10a
  .
  cikkének (8) bekezdésében
  említett
  innovációs alaphoz
  kell rendelni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(37)

A bírságok megfizetéséből származó bevételeket a 
  megújuló
  és
  alacsony kibocsátású tüzelőanyagok tengerhasznosítási ágazaton belüli elosztásának és használatának előmozdítására
  ,
  valamint a tengerhasznosítási ágazat szereplőinek éghajlat-politikai
  és
  környezetvédelmi célkitűzéseik teljesítéséhez nyújtott segítségre kell fordítani
  . E célból ezeket a bevételeket a 2003/87/EK irányelv
  10a
  .
  cikkének (8) bekezdésében
  említett
  innovációs alaphoz
  kell rendelni.

| (37) | A bírságok megfizetéséből származó bevételeket a 
  tengerhasznosítási ágazatra kell elkülöníteni,
  és
  az ágazat dekarbonizációjának előmozdítására kell fordítani, beleértve az alternatív üzemanyagok fejlesztésének
  ,
  előállításának és bevezetésének, az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának
  és
  az OPS-infrastruktúrának, valamint az új innovatív technológiáknak a támogatását
  . E célból ezeket a bevételeket a 2003/87/EK irányelv
  3gab
  .
  cikkében
  említett
  Óceánalaphoz
  kell rendelni. |
| --- | --- |

(37)

A bírságok megfizetéséből származó bevételeket a 
  tengerhasznosítási ágazatra kell elkülöníteni,
  és
  az ágazat dekarbonizációjának előmozdítására kell fordítani, beleértve az alternatív üzemanyagok fejlesztésének
  ,
  előállításának és bevezetésének, az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának
  és
  az OPS-infrastruktúrának, valamint az új innovatív technológiáknak a támogatását
  . E célból ezeket a bevételeket a 2003/87/EK irányelv
  3gab
  .
  cikkében
  említett
  Óceánalaphoz
  kell rendelni.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

39 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (39) | Tekintettel arra, hogy az e rendelet értelmében a hitelesítők által hozott intézkedések milyen következményekkel járhatnak az érintett társaságokra nézve, különösen a nem megfelelő kikötői kikötések meghatározása, a bírságok összegének
  kiszámítása
  és a „FuelEU” megfelelőségi tanúsítvány kiadásának megtagadása tekintetében, e társaságok számára lehetővé kell tenni, hogy kérelmezzék ezen intézkedések felülvizsgálatát annak a tagállamnak az illetékes hatóságánál, ahol a hitelesítőt akkreditálták. Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében foglalt, hatékony jogorvoslathoz való alapvető jog fényében lehetővé kell tenni, hogy az illetékes hatóságok és a kikötőt üzemeltető szervek által e rendelet alapján hozott határozatokat az érintett tagállam nemzeti jogával összhangban bírósági felülvizsgálatnak vessék alá. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(39)

Tekintettel arra, hogy az e rendelet értelmében a hitelesítők által hozott intézkedések milyen következményekkel járhatnak az érintett társaságokra nézve, különösen a nem megfelelő kikötői kikötések meghatározása, a bírságok összegének
  kiszámítása
  és a „FuelEU” megfelelőségi tanúsítvány kiadásának megtagadása tekintetében, e társaságok számára lehetővé kell tenni, hogy kérelmezzék ezen intézkedések felülvizsgálatát annak a tagállamnak az illetékes hatóságánál, ahol a hitelesítőt akkreditálták. Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében foglalt, hatékony jogorvoslathoz való alapvető jog fényében lehetővé kell tenni, hogy az illetékes hatóságok és a kikötőt üzemeltető szervek által e rendelet alapján hozott határozatokat az érintett tagállam nemzeti jogával összhangban bírósági felülvizsgálatnak vessék alá.

| (39) | Tekintettel arra, hogy az e rendelet értelmében a hitelesítők által hozott intézkedések milyen következményekkel járhatnak az érintett társaságokra nézve, különösen a nem megfelelő kikötői kikötések meghatározása, a bírságok összegének
  kiszámításához szükséges információk összeállítása
  és a „FuelEU” megfelelőségi tanúsítvány kiadásának megtagadása tekintetében, e társaságok számára lehetővé kell tenni, hogy kérelmezzék ezen intézkedések felülvizsgálatát annak a tagállamnak az illetékes hatóságánál, ahol a hitelesítőt akkreditálták. Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében foglalt, hatékony jogorvoslathoz való alapvető jog fényében lehetővé kell tenni, hogy az illetékes hatóságok és a kikötőt üzemeltető szervek által e rendelet alapján hozott határozatokat az érintett tagállam nemzeti jogával összhangban bírósági felülvizsgálatnak vessék alá. |
| --- | --- |

(39)

Tekintettel arra, hogy az e rendelet értelmében a hitelesítők által hozott intézkedések milyen következményekkel járhatnak az érintett társaságokra nézve, különösen a nem megfelelő kikötői kikötések meghatározása, a bírságok összegének
  kiszámításához szükséges információk összeállítása
  és a „FuelEU” megfelelőségi tanúsítvány kiadásának megtagadása tekintetében, e társaságok számára lehetővé kell tenni, hogy kérelmezzék ezen intézkedések felülvizsgálatát annak a tagállamnak az illetékes hatóságánál, ahol a hitelesítőt akkreditálták. Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében foglalt, hatékony jogorvoslathoz való alapvető jog fényében lehetővé kell tenni, hogy az illetékes hatóságok és a kikötőt üzemeltető szervek által e rendelet alapján hozott határozatokat az érintett tagállam nemzeti jogával összhangban bírósági felülvizsgálatnak vessék alá.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

40 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (40) | Annak érdekében, hogy e rendelet hatékony működése révén fenntarthatók legyenek az egyenlő versenyfeltételek, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a „kúttól a hajócsavarig” kibocsátási tényezők jegyzékének módosítása, az alkalmazandó kibocsátásmentes technológiák jegyzékének vagy az alkalmazásukra vonatkozó kritériumoknak a módosítása, a 
  laboratóriumi vizsgálatok és
  a közvetlen kibocsátásmérések elvégzésére vonatkozó szabályok megállapítása, a hitelesítők akkreditálása, a szankcionálási tényező kiigazítása, valamint a bírságok megfizetésének módjai tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kézhez kap minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40)

Annak érdekében, hogy e rendelet hatékony működése révén fenntarthatók legyenek az egyenlő versenyfeltételek, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a „kúttól a hajócsavarig” kibocsátási tényezők jegyzékének módosítása, az alkalmazandó kibocsátásmentes technológiák jegyzékének vagy az alkalmazásukra vonatkozó kritériumoknak a módosítása, a 
  laboratóriumi vizsgálatok és
  a közvetlen kibocsátásmérések elvégzésére vonatkozó szabályok megállapítása, a hitelesítők akkreditálása, a szankcionálási tényező kiigazítása, valamint a bírságok megfizetésének módjai tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kézhez kap minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (40) | Annak érdekében, hogy e rendelet hatékony működése révén fenntarthatók legyenek az egyenlő versenyfeltételek, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a „kúttól a hajócsavarig” kibocsátási tényezők jegyzékének módosítása, az alkalmazandó kibocsátásmentes technológiák jegyzékének vagy az alkalmazásukra vonatkozó kritériumoknak a módosítása, a 
  tényleges „kúttól a tartályig” terjedő kibocsátások tanúsítására vonatkozó szabályok megállapítása,
  a közvetlen kibocsátásmérések elvégzésére vonatkozó szabályok megállapítása, a hitelesítők akkreditálása, a szankcionálási tényező kiigazítása, valamint a bírságok megfizetésének módjai tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kézhez kap minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(40)

Annak érdekében, hogy e rendelet hatékony működése révén fenntarthatók legyenek az egyenlő versenyfeltételek, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a „kúttól a hajócsavarig” kibocsátási tényezők jegyzékének módosítása, az alkalmazandó kibocsátásmentes technológiák jegyzékének vagy az alkalmazásukra vonatkozó kritériumoknak a módosítása, a 
  tényleges „kúttól a tartályig” terjedő kibocsátások tanúsítására vonatkozó szabályok megállapítása,
  a közvetlen kibocsátásmérések elvégzésére vonatkozó szabályok megállapítása, a hitelesítők akkreditálása, a szankcionálási tényező kiigazítása, valamint a bírságok megfizetésének módjai tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kézhez kap minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

42 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (42) | Tekintettel a tengerhasznosítási ágazat nemzetközi dimenziójára, a hajók által felhasznált energia kibocsátásintenzitásának korlátozására irányuló globális megközelítés előnyösebb, mivel szélesebb alkalmazási köre miatt
  hatékonyabbnak tekinthető
  . Ezzel összefüggésben, és annak érdekében, hogy elősegítse a nemzetközi szabályoknak a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) keretében történő fejlesztését, a Bizottságnak meg kell osztania az e rendelet végrehajtására vonatkozó információkat az IMO-val és más illetékes nemzetközi szervezetekkel, továbbá erre vonatkozó előterjesztéseket kell küldenie az IMO részére. Amennyiben az e rendelet szempontjából fontos kérdésekben globális megközelítésről születik megállapodás, a Bizottságnak felül kell vizsgálnia ezt a rendeletet annak érdekében, hogy
  adott esetben
  összehangolja azt a nemzetközi szabályokkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42)

Tekintettel a tengerhasznosítási ágazat nemzetközi dimenziójára, a hajók által felhasznált energia kibocsátásintenzitásának korlátozására irányuló globális megközelítés előnyösebb, mivel szélesebb alkalmazási köre miatt
  hatékonyabbnak tekinthető
  . Ezzel összefüggésben, és annak érdekében, hogy elősegítse a nemzetközi szabályoknak a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) keretében történő fejlesztését, a Bizottságnak meg kell osztania az e rendelet végrehajtására vonatkozó információkat az IMO-val és más illetékes nemzetközi szervezetekkel, továbbá erre vonatkozó előterjesztéseket kell küldenie az IMO részére. Amennyiben az e rendelet szempontjából fontos kérdésekben globális megközelítésről születik megállapodás, a Bizottságnak felül kell vizsgálnia ezt a rendeletet annak érdekében, hogy
  adott esetben
  összehangolja azt a nemzetközi szabályokkal.

| (42) | Tekintettel a tengerhasznosítási ágazat nemzetközi dimenziójára, a hajók által felhasznált energia kibocsátásintenzitásának korlátozására irányuló globális megközelítés előnyösebb, mivel szélesebb alkalmazási köre miatt
  jelentősen hatékonyabb
  . Ezzel összefüggésben, és annak érdekében, hogy elősegítse a nemzetközi szabályoknak a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) keretében történő fejlesztését, a Bizottságnak meg kell osztania az e rendelet végrehajtására vonatkozó információkat az IMO-val és más illetékes nemzetközi szervezetekkel, továbbá erre vonatkozó előterjesztéseket kell küldenie az IMO részére
  , folytatva az ambiciózus tengermentesítési célok nemzetközi szintű előmozdítására irányuló uniós erőfeszítéseket
  . Amennyiben az e rendelet szempontjából fontos kérdésekben globális megközelítésről születik megállapodás, a Bizottságnak felül kell vizsgálnia ezt a rendeletet annak érdekében, hogy összehangolja azt a nemzetközi szabályokkal. |
| --- | --- |

(42)

Tekintettel a tengerhasznosítási ágazat nemzetközi dimenziójára, a hajók által felhasznált energia kibocsátásintenzitásának korlátozására irányuló globális megközelítés előnyösebb, mivel szélesebb alkalmazási köre miatt
  jelentősen hatékonyabb
  . Ezzel összefüggésben, és annak érdekében, hogy elősegítse a nemzetközi szabályoknak a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) keretében történő fejlesztését, a Bizottságnak meg kell osztania az e rendelet végrehajtására vonatkozó információkat az IMO-val és más illetékes nemzetközi szervezetekkel, továbbá erre vonatkozó előterjesztéseket kell küldenie az IMO részére
  , folytatva az ambiciózus tengermentesítési célok nemzetközi szintű előmozdítására irányuló uniós erőfeszítéseket
  . Amennyiben az e rendelet szempontjából fontos kérdésekben globális megközelítésről születik megállapodás, a Bizottságnak felül kell vizsgálnia ezt a rendeletet annak érdekében, hogy összehangolja azt a nemzetközi szabályokkal.

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

42 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (42a) | Az egyenlő nemzetközi versenyfeltételek biztosítása, valamint a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású üzemanyagokra vonatkozó jogszabályok környezeti hatásának maximalizálása érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak az IMO-n és más nemzetközi szervezeteken belül elő kell mozdítaniuk a megújuló üzemanyagokra vonatkozó megbízható tanúsítási és nyomonkövetési rendszereket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42a)

Az egyenlő nemzetközi versenyfeltételek biztosítása, valamint a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású üzemanyagokra vonatkozó jogszabályok környezeti hatásának maximalizálása érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak az IMO-n és más nemzetközi szervezeteken belül elő kell mozdítaniuk a megújuló üzemanyagokra vonatkozó megbízható tanúsítási és nyomonkövetési rendszereket.

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

42 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (42b) | A Bizottságnak biztosítania kell a tengeri közlekedési ágazatra vonatkozó együttműködéshez és a legjobb gyakorlatok cseréjéhez szükséges eszközök végrehajtását és rendelkezésre állását, a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatás

   (1a)

  szerint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42b)

A Bizottságnak biztosítania kell a tengeri közlekedési ágazatra vonatkozó együttműködéshez és a legjobb gyakorlatok cseréjéhez szükséges eszközök végrehajtását és rendelkezésre állását, a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatás

   (1a)

  szerint.

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

43 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (43) | A megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagoknak és helyettesítő energiaforrásoknak a valamely tagállam joghatósága alá tartozó uniós kikötőkbe érkező, ott tartózkodó vagy onnan induló hajók általi használata nem olyan célkitűzés, amelyet a tagállamok kielégítően elérhetnének anélkül, hogy kockáztatnák a belső piac akadályainak bevezetését, valamint a kikötők és a tengeri fuvarozók közötti verseny torzulását. Ez a célkitűzés jobban megvalósítható olyan uniós szintű egységes szabályok bevezetésével, amelyek gazdasági ösztönzőket teremtenek a tengeri fuvarozók számára, hogy továbbra is akadálytalanul működjenek, miközben eleget tesznek a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok használatára vonatkozó kötelezettségeknek. Az Unió ezzel összhangban az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(43)

A megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagoknak és helyettesítő energiaforrásoknak a valamely tagállam joghatósága alá tartozó uniós kikötőkbe érkező, ott tartózkodó vagy onnan induló hajók általi használata nem olyan célkitűzés, amelyet a tagállamok kielégítően elérhetnének anélkül, hogy kockáztatnák a belső piac akadályainak bevezetését, valamint a kikötők és a tengeri fuvarozók közötti verseny torzulását. Ez a célkitűzés jobban megvalósítható olyan uniós szintű egységes szabályok bevezetésével, amelyek gazdasági ösztönzőket teremtenek a tengeri fuvarozók számára, hogy továbbra is akadálytalanul működjenek, miközben eleget tesznek a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok használatára vonatkozó kötelezettségeknek. Az Unió ezzel összhangban az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket,

| (43) | A megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagoknak és helyettesítő energiaforrásoknak a valamely tagállam joghatósága alá tartozó uniós kikötőkbe érkező, ott tartózkodó vagy onnan induló hajók általi
  fejlesztése és széles körű
  használata nem olyan célkitűzés, amelyet a tagállamok kielégítően elérhetnének anélkül, hogy kockáztatnák a belső piac akadályainak bevezetését, valamint a kikötők és a tengeri fuvarozók közötti verseny torzulását. Ez a célkitűzés jobban megvalósítható olyan uniós szintű egységes szabályok bevezetésével, amelyek gazdasági ösztönzőket teremtenek a tengeri fuvarozók számára, hogy továbbra is akadálytalanul működjenek, miközben eleget tesznek a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok használatára vonatkozó kötelezettségeknek. Az Unió ezzel összhangban az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(43)

A megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagoknak és helyettesítő energiaforrásoknak a valamely tagállam joghatósága alá tartozó uniós kikötőkbe érkező, ott tartózkodó vagy onnan induló hajók általi
  fejlesztése és széles körű
  használata nem olyan célkitűzés, amelyet a tagállamok kielégítően elérhetnének anélkül, hogy kockáztatnák a belső piac akadályainak bevezetését, valamint a kikötők és a tengeri fuvarozók közötti verseny torzulását. Ez a célkitűzés jobban megvalósítható olyan uniós szintű egységes szabályok bevezetésével, amelyek gazdasági ösztönzőket teremtenek a tengeri fuvarozók számára, hogy továbbra is akadálytalanul működjenek, miközben eleget tesznek a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok használatára vonatkozó kötelezettségeknek. Az Unió ezzel összhangban az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket,

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkbe érkező, ott tartózkodó vagy onnan induló hajók által a fedélzeten felhasznált energia kibocsátásintenzitásának korlátozása; és |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkbe érkező, ott tartózkodó vagy onnan induló hajók által a fedélzeten felhasznált energia kibocsátásintenzitásának korlátozása; és

| a) | a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkbe érkező, ott tartózkodó vagy onnan induló hajók által a fedélzeten felhasznált energia kibocsátásintenzitásának korlátozása; és |
| --- | --- |

a)

a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkbe érkező, ott tartózkodó vagy onnan induló hajók által a fedélzeten felhasznált energia kibocsátásintenzitásának korlátozása; és

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a szárazföldi
  áramforrás vagy kibocsátásmentes technológia használatára vonatkozó kötelezettség a tagállamok joghatósága alá tartozó kikötőkben, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a szárazföldi
  áramforrás vagy kibocsátásmentes technológia használatára vonatkozó kötelezettség a tagállamok joghatósága alá tartozó kikötőkben,

| b) | szárazföldi
  áramforrás vagy kibocsátásmentes technológia használatára vonatkozó kötelezettség a tagállamok joghatósága alá tartozó kikötőkben, |
| --- | --- |

b)

szárazföldi
  áramforrás vagy kibocsátásmentes technológia használatára vonatkozó kötelezettség a tagállamok joghatósága alá tartozó kikötőkben,

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – záró rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| annak érdekében
  , hogy Unió-szerte
  fokozódjon
  a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  tüzelőanyagok
  és helyettesítő energiaforrások következetes
  használata
  ,
  ugyanakkor biztosított legyen
  a tengeri közlekedés zökkenőmentes
  működése és elkerülhetők legyenek
  a belső piac
  torzulásai
  . | Ennek célja
  , hogy Unió-szerte
  növelje
  a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  üzemanyagok
  és helyettesítő energiaforrások következetes
  használatát a tengeri közlekedésben
  ,
  összhangban a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérésére irányuló uniós célkitűzéssel és a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel, miközben biztosítja
  a tengeri közlekedés zökkenőmentes
  működését, fejlesztési lehetőségeket teremt a tengerhasznosítási ágazat számára, és elkerüli
  a belső piac
  torzulásait
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

annak érdekében
  , hogy Unió-szerte
  fokozódjon
  a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  tüzelőanyagok
  és helyettesítő energiaforrások következetes
  használata
  ,
  ugyanakkor biztosított legyen
  a tengeri közlekedés zökkenőmentes
  működése és elkerülhetők legyenek
  a belső piac
  torzulásai
  .

Ennek célja
  , hogy Unió-szerte
  növelje
  a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  üzemanyagok
  és helyettesítő energiaforrások következetes
  használatát a tengeri közlekedésben
  ,
  összhangban a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérésére irányuló uniós célkitűzéssel és a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel, miközben biztosítja
  a tengeri közlekedés zökkenőmentes
  működését, fejlesztési lehetőségeket teremt a tengerhasznosítási ágazat számára, és elkerüli
  a belső piac
  torzulásait
  .

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a rendelet – lobogótól függetlenül – minden 5 000 bruttó tonnatartalom feletti hajóra vonatkozik a következők tekintetében: | Ez a rendelet – lobogótól függetlenül – minden 5 000 bruttó tonnatartalom feletti hajóra vonatkozik a következők tekintetében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez a rendelet – lobogótól függetlenül – minden 5 000 bruttó tonnatartalom feletti hajóra vonatkozik a következők tekintetében:

Ez a rendelet – lobogótól függetlenül – minden 5 000 bruttó tonnatartalom feletti hajóra vonatkozik a következők tekintetében:

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a valamely tagállam joghatósága alá tartozó, útiterv szerinti kikötőből egy tagállam joghatósága alá tartozó, útiterv szerinti kikötőbe tartó út során felhasznált energia teljes mennyisége;
  és |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a valamely tagállam joghatósága alá tartozó, útiterv szerinti kikötőből egy tagállam joghatósága alá tartozó, útiterv szerinti kikötőbe tartó út során felhasznált energia teljes mennyisége;
  és

| b) | a valamely tagállam joghatósága alá tartozó, útiterv szerinti kikötőből egy tagállam joghatósága alá tartozó, útiterv szerinti kikötőbe tartó út során felhasznált energia teljes mennyisége; |
| --- | --- |

b)

a valamely tagállam joghatósága alá tartozó, útiterv szerinti kikötőből egy tagállam joghatósága alá tartozó, útiterv szerinti kikötőbe tartó út során felhasznált energia teljes mennyisége;

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a valamely tagállam joghatósága alá tartozó legkülső régióban található, útiterv szerinti kikötőből induló vagy oda érkező utakon felhasznált energia fele, és |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

a valamely tagállam joghatósága alá tartozó legkülső régióban található, útiterv szerinti kikötőből induló vagy oda érkező utakon felhasznált energia fele, és

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a valamely tagállam joghatósága alá tartozó, útiterv szerinti kikötőből induló vagy oda érkező utakon felhasznált energia fele, amennyiben az utolsó vagy a következő útiterv szerinti kikötő egy harmadik ország joghatósága alá tartozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a valamely tagállam joghatósága alá tartozó, útiterv szerinti kikötőből induló vagy oda érkező utakon felhasznált energia fele, amennyiben az utolsó vagy a következő útiterv szerinti kikötő egy harmadik ország joghatósága alá tartozik.

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a rendelet nem alkalmazandó hadihajókra, haditengerészeti segédhajókra, halász- és halfeldolgozó hajókra, kezdetleges építésű, fából készült hajókra
  , mechanikus meghajtás nélküli hajókra
  és a nem kereskedelmi célra használt, állami hajókra. | Ez a rendelet nem alkalmazandó hadihajókra, haditengerészeti segédhajókra, halász- és halfeldolgozó hajókra, kezdetleges építésű, fából készült hajókra és a nem kereskedelmi célra használt, állami hajókra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez a rendelet nem alkalmazandó hadihajókra, haditengerészeti segédhajókra, halász- és halfeldolgozó hajókra, kezdetleges építésű, fából készült hajókra
  , mechanikus meghajtás nélküli hajókra
  és a nem kereskedelmi célra használt, állami hajókra.

Ez a rendelet nem alkalmazandó hadihajókra, haditengerészeti segédhajókra, halász- és halfeldolgozó hajókra, kezdetleges építésű, fából készült hajókra és a nem kereskedelmi célra használt, állami hajókra.

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság 2025. december 31-ig végrehajtási jogi aktust fogad el, amelyben megállapítja azon szomszédos konténerátrakodási kikötők jegyzékét, amelyeket kizárnak az útiterv szerinti kikötő e rendeletben meghatározott fogalommeghatározásából. |
| | A Bizottság ezt követően legalább kétévente végrehajtási jogi aktusokat fogad el azon szomszédos konténerátrakodási kikötők jegyzékének naprakésszé tételéről, amelyeket kizárnak az útiterv szerinti kikötő e rendeletben meghatározott fogalommeghatározásából. |
| | Az említett végrehajtási jogi aktusokban fel kell sorolni az Unión kívül található, de az Unió területétől 300 tengeri mérföldnél kisebb távolságra lévő olyan szomszédos konténerátrakási kikötőket, ahol a konténerek átrakási aránya – húsz lábbal egyenértékű egységben mérve – meghaladja az adott kikötő teljes konténerforgalmának 65 %-át abban a legutóbbi tizenkét hónapos időszakban, amelyre vonatkozóan releváns adatok állnak rendelkezésre. |
| | A jegyzék alkalmazása céljából a konténereket átrakottnak kell tekinteni, ha azokat egy hajóról kizárólag abból a célból rakodják ki a kikötőbe, hogy egy másik hajóra rakodják őket. Nem kell figyelembe venni az olyan harmadik országokban található kikötőket, amelyek ténylegesen olyan ambiciózus intézkedéseket alkalmaznak, mint az e rendeletben meghatározott követelmények. |
| | Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 27. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság 2025. december 31-ig végrehajtási jogi aktust fogad el, amelyben megállapítja azon szomszédos konténerátrakodási kikötők jegyzékét, amelyeket kizárnak az útiterv szerinti kikötő e rendeletben meghatározott fogalommeghatározásából.

A Bizottság ezt követően legalább kétévente végrehajtási jogi aktusokat fogad el azon szomszédos konténerátrakodási kikötők jegyzékének naprakésszé tételéről, amelyeket kizárnak az útiterv szerinti kikötő e rendeletben meghatározott fogalommeghatározásából.

Az említett végrehajtási jogi aktusokban fel kell sorolni az Unión kívül található, de az Unió területétől 300 tengeri mérföldnél kisebb távolságra lévő olyan szomszédos konténerátrakási kikötőket, ahol a konténerek átrakási aránya – húsz lábbal egyenértékű egységben mérve – meghaladja az adott kikötő teljes konténerforgalmának 65 %-át abban a legutóbbi tizenkét hónapos időszakban, amelyre vonatkozóan releváns adatok állnak rendelkezésre.

A jegyzék alkalmazása céljából a konténereket átrakottnak kell tekinteni, ha azokat egy hajóról kizárólag abból a célból rakodják ki a kikötőbe, hogy egy másik hajóra rakodják őket. Nem kell figyelembe venni az olyan harmadik országokban található kikötőket, amelyek ténylegesen olyan ambiciózus intézkedéseket alkalmaznak, mint az e rendeletben meghatározott követelmények.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 27. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok olyan utakon felhasznált energia tekintetében esetében, amelyeket üdülőhajóktól eltérő személyhajók bonyolítanak le egy tagállam joghatósága alá tartozó, útiterv szerinti kikötő, valamint ugyanazon tagállamnak a joghatósága alá tartozó olyan, útiterv szerinti kikötő között, amely egy 100 000 főnél kevesebb állandó lakossal bíró szigeten található, valamint a megfelelő sziget kikötőiben való tartózkodásuk során felhasznált energia tekintetében mentesíthetik az egyes útvonalakat és kikötőket az (1) bekezdés a) és b) pontjának alkalmazása alól. A tagállamok ezekről a mentességekről hatálybalépésük előtt értesítik a Bizottságot, amely azokat kihirdeti az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Az ilyen mentességek 2029. december 31-ét követően nem alkalmazhatók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamok olyan utakon felhasznált energia tekintetében esetében, amelyeket üdülőhajóktól eltérő személyhajók bonyolítanak le egy tagállam joghatósága alá tartozó, útiterv szerinti kikötő, valamint ugyanazon tagállamnak a joghatósága alá tartozó olyan, útiterv szerinti kikötő között, amely egy 100 000 főnél kevesebb állandó lakossal bíró szigeten található, valamint a megfelelő sziget kikötőiben való tartózkodásuk során felhasznált energia tekintetében mentesíthetik az egyes útvonalakat és kikötőket az (1) bekezdés a) és b) pontjának alkalmazása alól. A tagállamok ezekről a mentességekről hatálybalépésük előtt értesítik a Bizottságot, amely azokat kihirdeti az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Az ilyen mentességek 2029. december 31-ét követően nem alkalmazhatók.

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok a valamely legkülső régióban található útiterv szerinti kikötő és egy legkülső régióban található, útiterv szerinti másik kikötő közötti utakon felhasznált energia tekintetében, valamint a megfelelő legkülső régiók kikötőiben való tartózkodásuk során felhasznált energia tekintetében mentesíthetik az egyes útvonalakat és kikötőket az (1) bekezdés a) és ba) pontjának alkalmazása alól. A tagállamok ezekről a mentességekről hatálybalépésük előtt értesítik a Bizottságot, amely azokat kihirdeti az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Az ilyen mentességek 2029. december 31-ét követően nem alkalmazhatók. Semmi sem akadályozza meg a tagállamokat, azok régióit és területeit abban, hogy úgy döntsenek, hogy nem alkalmazzák ezt a mentességet, vagy hogy 2029. december 31. előtt megszüntetik az általuk megadott mentességet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamok a valamely legkülső régióban található útiterv szerinti kikötő és egy legkülső régióban található, útiterv szerinti másik kikötő közötti utakon felhasznált energia tekintetében, valamint a megfelelő legkülső régiók kikötőiben való tartózkodásuk során felhasznált energia tekintetében mentesíthetik az egyes útvonalakat és kikötőket az (1) bekezdés a) és ba) pontjának alkalmazása alól. A tagállamok ezekről a mentességekről hatálybalépésük előtt értesítik a Bizottságot, amely azokat kihirdeti az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Az ilyen mentességek 2029. december 31-ét követően nem alkalmazhatók. Semmi sem akadályozza meg a tagállamokat, azok régióit és területeit abban, hogy úgy döntsenek, hogy nem alkalmazzák ezt a mentességet, vagy hogy 2029. december 31. előtt megszüntetik az általuk megadott mentességet.

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 d bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok a közszolgáltatási szerződés keretében teljesített utakon vagy a 3577/92/EGK tanácsi rendelet értelmében közszolgáltatási kötelezettség hatálya alá tartozó hajók által megtett utakon felhasznált energia tekintetében bizonyos útvonalakat mentesíthetnek az (1) bekezdés alkalmazása alól. A tagállamok ezekről a mentességekről hatálybalépésük előtt értesítik a Bizottságot, amely azokat kihirdeti az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Az ilyen mentességek 2029. december 31-ét követően nem alkalmazhatók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamok a közszolgáltatási szerződés keretében teljesített utakon vagy a 3577/92/EGK tanácsi rendelet értelmében közszolgáltatási kötelezettség hatálya alá tartozó hajók által megtett utakon felhasznált energia tekintetében bizonyos útvonalakat mentesíthetnek az (1) bekezdés alkalmazása alól. A tagállamok ezekről a mentességekről hatálybalépésük előtt értesítik a Bizottságot, amely azokat kihirdeti az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Az ilyen mentességek 2029. december 31-ét követően nem alkalmazhatók.

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 e bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri e rendeletnek a rakomány átirányítására gyakorolt hatását, különösen a szomszédos országok átrakodási kikötőin keresztül. Amennyiben a Bizottság az uniós kikötőkre gyakorolt jelentős negatív hatásokat tár fel, jogalkotási javaslatokat nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet módosítására. A Bizottság különösen elemzi e rendeletnek a legkülső régiókra és szigetekre gyakorolt hatását, és adott esetben javaslatot tesz e rendelet hatályának módosítására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri e rendeletnek a rakomány átirányítására gyakorolt hatását, különösen a szomszédos országok átrakodási kikötőin keresztül. Amennyiben a Bizottság az uniós kikötőkre gyakorolt jelentős negatív hatásokat tár fel, jogalkotási javaslatokat nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet módosítására. A Bizottság különösen elemzi e rendeletnek a legkülső régiókra és szigetekre gyakorolt hatását, és adott esetben javaslatot tesz e rendelet hatályának módosítására.

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | „helyettesítő energiaforrások”: a fedélzeten előállított megújuló
  szél- vagy napenergia
  , illetve a szárazföldi áramforrásból nyert villamos energia; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

h)

„helyettesítő energiaforrások”: a fedélzeten előállított megújuló
  szél- vagy napenergia
  , illetve a szárazföldi áramforrásból nyert villamos energia;

| h) | „helyettesítő energiaforrások”: a fedélzeten előállított megújuló
  energia
  , illetve a szárazföldi áramforrásból nyert villamos energia; |
| --- | --- |

h)

„helyettesítő energiaforrások”: a fedélzeten előállított megújuló
  energia
  , illetve a szárazföldi áramforrásból nyert villamos energia;

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – h a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ha) | „szélmeghajtás” vagy „széllel segített meghajtás”: olyan meghajtási technika, amely a hajó által menet közben befogott szél energiájával elsődleges vagy másodlagos módon hozzájárul bármely hajótípus meghajtásához; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ha)

„szélmeghajtás” vagy „széllel segített meghajtás”: olyan meghajtási technika, amely a hajó által menet közben befogott szél energiájával elsődleges vagy másodlagos módon hozzájárul bármely hajótípus meghajtásához;

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i) | „útiterv szerinti kikötő”: az
  (EU) 2015
  /
  757 rendelet 3. cikkének b) pontjában meghatározott útiterv szerinti kikötő
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

i)

„útiterv szerinti kikötő”: az
  (EU) 2015
  /
  757 rendelet 3. cikkének b) pontjában meghatározott útiterv szerinti kikötő
  ;

| i) | „útiterv szerinti kikötő”: az
  a kikötő, ahol a hajó a rakománya jelentős részének be- vagy kirakodása, illetve utasok be- vagy kiszállása céljából megáll; következésképpen nem tartoznak ide az olyan megállások, amelyek kizárólagos célja tüzelőanyag-vételezés, készletek beszerzése, a legénység partraszállása, szárazdokkba állás vagy a hajónak és/vagy berendezéseinek a javítása, a segítségkérés céljából vagy vészhelyzet miatt történő kikötői megállások, illetve a hajók közötti átrakodás miatti, kikötőn kívüli megállások, az olyan megállások, amelyek kizárólagos célja a rossz időjárási körülmények miatti menedékkeresés, a kutatási és mentési tevékenységek miatt szükségessé váló megállások, illetve a konténerszállító hajók egy szomszédos konténerátrakási kikötőben történő megállásai; |
| --- | --- |

i)

„útiterv szerinti kikötő”: az
  a kikötő, ahol a hajó a rakománya jelentős részének be- vagy kirakodása, illetve utasok be- vagy kiszállása céljából megáll; következésképpen nem tartoznak ide az olyan megállások, amelyek kizárólagos célja tüzelőanyag-vételezés, készletek beszerzése, a legénység partraszállása, szárazdokkba állás vagy a hajónak és/vagy berendezéseinek a javítása, a segítségkérés céljából vagy vészhelyzet miatt történő kikötői megállások, illetve a hajók közötti átrakodás miatti, kikötőn kívüli megállások, az olyan megállások, amelyek kizárólagos célja a rossz időjárási körülmények miatti menedékkeresés, a kutatási és mentési tevékenységek miatt szükségessé váló megállások, illetve a konténerszállító hajók egy szomszédos konténerátrakási kikötőben történő megállásai;

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – m pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| m) | „kikötőben horgonyzó hajó”: az
  (EU) 2015/757 rendelet 3. cikkének n) pontjában meghatározott kikötőben horgonyzó hajó
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

m)

„kikötőben horgonyzó hajó”: az
  (EU) 2015/757 rendelet 3. cikkének n) pontjában meghatározott kikötőben horgonyzó hajó
  ;

| m) | „kikötőben horgonyzó hajó”:
  olyan hajó, amelyet a berakodás, kirakodás, valamint
  az
  utasok ki- és beszállása idejére biztonságosan kikötnek egy adott tagállam joghatósága alá tartozó kikötő rakpartján, beleértve azt az időt is, amelyet nem a rakományhoz vagy az utasokhoz kapcsolódó műveletekkel töltenek
  ; |
| --- | --- |

m)

„kikötőben horgonyzó hajó”:
  olyan hajó, amelyet a berakodás, kirakodás, valamint
  az
  utasok ki- és beszállása idejére biztonságosan kikötnek egy adott tagállam joghatósága alá tartozó kikötő rakpartján, beleértve azt az időt is, amelyet nem a rakományhoz vagy az utasokhoz kapcsolódó műveletekkel töltenek
  ;

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – n pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| n) | „fedélzeti energiafelhasználás”: a hajó által a meghajtásra és a fedélzeten lévő berendezések működtetésére a tengeren vagy a kikötőhelyen használt, megajoule-ban (MJ) kifejezett energiamennyiség; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

n)

„fedélzeti energiafelhasználás”: a hajó által a meghajtásra és a fedélzeten lévő berendezések működtetésére a tengeren vagy a kikötőhelyen használt, megajoule-ban (MJ) kifejezett energiamennyiség;

| n) | „fedélzeti energiafelhasználás”: a hajó által a meghajtásra és a fedélzeten lévő berendezések működtetésére a tengeren vagy a kikötőhelyen használt, megajoule-ban (MJ) kifejezett energiamennyiség
  az IA, IA Super vagy azzal egyenértékű jégosztályba tartozó hajók műszaki jellemzőiből eredő többlet-energiafelhasználás és az IC, IB, IA, IA Super vagy azzal egyenértékű jégosztályba tartozó hajók jeges viszonyok melletti hajózásból eredő többlet-energiafelhasználása nélkül
  ; |
| --- | --- |

n)

„fedélzeti energiafelhasználás”: a hajó által a meghajtásra és a fedélzeten lévő berendezések működtetésére a tengeren vagy a kikötőhelyen használt, megajoule-ban (MJ) kifejezett energiamennyiség
  az IA, IA Super vagy azzal egyenértékű jégosztályba tartozó hajók műszaki jellemzőiből eredő többlet-energiafelhasználás és az IC, IB, IA, IA Super vagy azzal egyenértékű jégosztályba tartozó hajók jeges viszonyok melletti hajózásból eredő többlet-energiafelhasználása nélkül
  ;

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – q a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | qa) | „jégosztály”: a hajóhoz rendelt jelölés, amelyet a lobogó szerinti állam illetékes nemzeti hatóságai vagy a lobogó szerinti állam által elismert szervezet ad ki a hajó részére, és amely jelzi, hogy a hajót jeges vizeken történő hajózásra tervezték; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

qa)

„jégosztály”: a hajóhoz rendelt jelölés, amelyet a lobogó szerinti állam illetékes nemzeti hatóságai vagy a lobogó szerinti állam által elismert szervezet ad ki a hajó részére, és amely jelzi, hogy a hajót jeges vizeken történő hajózásra tervezték;

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – q b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | qb) | „jeges viszonyok melletti hajózás”: jeges viszonyokra klasszifikált hajó jégperemen belüli tengeri területen történő hajózása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

qb)

„jeges viszonyok melletti hajózás”: jeges viszonyokra klasszifikált hajó jégperemen belüli tengeri területen történő hajózása;

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – q c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | qc) | „jégperem”: a nyílt tenger és a tengeri jég között adott időpontban elhelyezkedő – kötött vagy sodródó – határvonal; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

qc)

„jégperem”: a nyílt tenger és a tengeri jég között adott időpontban elhelyezkedő – kötött vagy sodródó – határvonal;

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – r pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| r) | „szárazföldi áramforrás”: a kikötőben horgonyzó hajók kis- vagy nagyfeszültségű, váltakozó áramú vagy egyenáramú villamos energiával való ellátására szolgáló rendszer, beleértve a hajóoldali és parti létesítményeket is,
  amikor
  a fedélzeti tartózkodáshoz szükséges szolgáltatási energiaellátás vagy a másodlagos akkumulátorok feltöltése céljából
  közvetlenül
  táplálják a hajó főelosztó kapcsolótábláját; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

r)

„szárazföldi áramforrás”: a kikötőben horgonyzó hajók kis- vagy nagyfeszültségű, váltakozó áramú vagy egyenáramú villamos energiával való ellátására szolgáló rendszer, beleértve a hajóoldali és parti létesítményeket is,
  amikor
  a fedélzeti tartózkodáshoz szükséges szolgáltatási energiaellátás vagy a másodlagos akkumulátorok feltöltése céljából
  közvetlenül
  táplálják a hajó főelosztó kapcsolótábláját;

| r) | „szárazföldi áramforrás”: a kikötőben horgonyzó hajók kis- vagy nagyfeszültségű, váltakozó áramú vagy egyenáramú villamos energiával való ellátására szolgáló rendszer, beleértve a hajóoldali és parti
  rögzített, úszó vagy mobil
  létesítményeket is,
  amelyek
  a fedélzeti tartózkodáshoz szükséges szolgáltatási energiaellátás vagy a másodlagos akkumulátorok feltöltése céljából táplálják a hajó főelosztó kapcsolótábláját; |
| --- | --- |

r)

„szárazföldi áramforrás”: a kikötőben horgonyzó hajók kis- vagy nagyfeszültségű, váltakozó áramú vagy egyenáramú villamos energiával való ellátására szolgáló rendszer, beleértve a hajóoldali és parti
  rögzített, úszó vagy mobil
  létesítményeket is,
  amelyek
  a fedélzeti tartózkodáshoz szükséges szolgáltatási energiaellátás vagy a másodlagos akkumulátorok feltöltése céljából táplálják a hajó főelosztó kapcsolótábláját;

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | 2035. január 1-jétől
  –13
   %, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

2035. január 1-jétől
  –13
   %,

| — | 2035. január 1-jétől
  -20
   %, |
| --- | --- |

—

2035. január 1-jétől
  -20
   %,

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | 2040. január 1-jétől
  –26
   %, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

2040. január 1-jétől
  –26
   %,

| — | 2040. január 1-jétől
  -38
   %, |
| --- | --- |

—

2040. január 1-jétől
  -38
   %,

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – 5 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | 2045. január 1-jétől
  –59
   %, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

2045. január 1-jétől
  –59
   %,

| — | 2045. január 1-jétől
  -64
   %, |
| --- | --- |

—

2045. január 1-jétől
  -64
   %,

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – 6 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | 2050. január 1-jétől
  –75
   %. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

2050. január 1-jétől
  –75
   %.

| — | 2050. január 1-jétől
  -80
   %. |
| --- | --- |

—

2050. január 1-jétől
  -80
   %.

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| [*: Az a referenciaérték, amelynek kiszámítására a jogalkotási eljárás egy későbbi szakaszában kerül sor, és amely megfelel a hajók fedélzetén 2020-ban felhasznált energia flotta szerinti átlagos kibocsátásintenzitásának, amelyet az (EU) 2015/757 rendelet keretében nyomon követett és jelentett adatok alapján, az említett rendelet I. mellékletében meghatározott módszertan és alapértelmezett értékek felhasználásával határoznak meg.] | [*: Az a referenciaérték, amelynek kiszámítására a jogalkotási eljárás egy későbbi szakaszában kerül sor, és amely megfelel a hajók fedélzetén 2020-ban felhasznált energia flotta szerinti
  uniós
  átlagos kibocsátásintenzitásának, amelyet az (EU) 2015/757 rendelet keretében nyomon követett és jelentett adatok alapján, az említett rendelet I. mellékletében meghatározott módszertan és alapértelmezett értékek felhasználásával határoznak meg.] |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

[*: Az a referenciaérték, amelynek kiszámítására a jogalkotási eljárás egy későbbi szakaszában kerül sor, és amely megfelel a hajók fedélzetén 2020-ban felhasznált energia flotta szerinti átlagos kibocsátásintenzitásának, amelyet az (EU) 2015/757 rendelet keretében nyomon követett és jelentett adatok alapján, az említett rendelet I. mellékletében meghatározott módszertan és alapértelmezett értékek felhasználásával határoznak meg.]

[*: Az a referenciaérték, amelynek kiszámítására a jogalkotási eljárás egy későbbi szakaszában kerül sor, és amely megfelel a hajók fedélzetén 2020-ban felhasznált energia flotta szerinti
  uniós
  átlagos kibocsátásintenzitásának, amelyet az (EU) 2015/757 rendelet keretében nyomon követett és jelentett adatok alapján, az említett rendelet I. mellékletében meghatározott módszertan és alapértelmezett értékek felhasználásával határoznak meg.]

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A hajó fedélzetén felhasznált energia kibocsátásintenzitását az üvegházhatású gázok energiaegységenkénti mennyiségeként kell kiszámítani az I. mellékletben meghatározott módszer szerint. | (3)   A hajó fedélzetén felhasznált energia kibocsátásintenzitását az üvegházhatású gázok energiaegységenkénti mennyiségeként kell kiszámítani az I. mellékletben meghatározott módszer szerint.
  A jégosztályba tartozó hajók esetében korrekciós tényezőt alkalmaznak, amely a jégen való hajózáshoz kapcsolódó magasabb üzemanyag-fogyasztás levonását vonja maga után. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A hajó fedélzetén felhasznált energia kibocsátásintenzitását az üvegházhatású gázok energiaegységenkénti mennyiségeként kell kiszámítani az I. mellékletben meghatározott módszer szerint.

(3)   A hajó fedélzetén felhasznált energia kibocsátásintenzitását az üvegházhatású gázok energiaegységenkénti mennyiségeként kell kiszámítani az I. mellékletben meghatározott módszer szerint.
  A jégosztályba tartozó hajók esetében korrekciós tényezőt alkalmaznak, amely a jégen való hajózáshoz kapcsolódó magasabb üzemanyag-fogyasztás levonását vonja maga után.

Módosítás 79

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 3 a bekezdés (új)

4 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A kibocsátási tényezők kiszámításának alapjául szolgáló alapértelmezett értékeket e rendelet II. melléklete rögzíti. Amennyiben léteznek tanúsítással vagy közvetlen kibocsátásméréssel hitelesített tényleges értékek, ezek a tényleges értékek is használhatók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A kibocsátási tényezők kiszámításának alapjául szolgáló alapértelmezett értékeket e rendelet II. melléklete rögzíti. Amennyiben léteznek tanúsítással vagy közvetlen kibocsátásméréssel hitelesített tényleges értékek, ezek a tényleges értékek is használhatók.

Módosítás 80

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 bekezdés

4 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. melléklet abból a célból történő
  módosítása
  , hogy belefoglalja a mellékletbe az új energiaforrásokhoz kapcsolódó, „kúttól a hajócsavarig” kibocsátási tényezőket, vagy kiigazítsa a meglévő kibocsátási tényezőket a jövőbeli nemzetközi szabványokkal vagy az uniós energiaügyi jogszabályokkal való összhang biztosítása érdekében. | (4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. melléklet abból a célból történő
  módosítására
  , hogy belefoglalja a mellékletbe az új energiaforrásokhoz kapcsolódó, „kúttól a hajócsavarig” kibocsátási tényezőket, vagy kiigazítsa a meglévő kibocsátási tényezőket a jövőbeli nemzetközi szabványokkal vagy az uniós energiaügyi jogszabályokkal való összhang biztosítása érdekében
  , továbbá hogy biztosítsa, hogy a rendelkezésre álló legjobb tudományos és műszaki ismeretekkel összhangban ezek a lehető legjobban tükrözzék az életciklus összes szakaszára számított valós kibocsátásokat
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. melléklet abból a célból történő
  módosítása
  , hogy belefoglalja a mellékletbe az új energiaforrásokhoz kapcsolódó, „kúttól a hajócsavarig” kibocsátási tényezőket, vagy kiigazítsa a meglévő kibocsátási tényezőket a jövőbeli nemzetközi szabványokkal vagy az uniós energiaügyi jogszabályokkal való összhang biztosítása érdekében.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. melléklet abból a célból történő
  módosítására
  , hogy belefoglalja a mellékletbe az új energiaforrásokhoz kapcsolódó, „kúttól a hajócsavarig” kibocsátási tényezőket, vagy kiigazítsa a meglévő kibocsátási tényezőket a jövőbeli nemzetközi szabványokkal vagy az uniós energiaügyi jogszabályokkal való összhang biztosítása érdekében
  , továbbá hogy biztosítsa, hogy a rendelkezésre álló legjobb tudományos és műszaki ismeretekkel összhangban ezek a lehető legjobban tükrözzék az életciklus összes szakaszára számított valós kibocsátásokat
  .

Módosítás 81

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 a bekezdés (új)

4 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Konzultációkat kell szervezni a kikötőket üzemeltető szervek, a terminálüzemeltetők, a hajótulajdonosok, a hajóüzemeltetők, az üzemanyag-forgalmazók és más érdekelt felek között, hogy az egyes kikötőkben tervezett és alkalmazott alternatív üzemanyag-ellátás, valamint az e kikötőkbe befutó hajók várható kereslete tekintetében biztosítsák az együttműködést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  Konzultációkat kell szervezni a kikötőket üzemeltető szervek, a terminálüzemeltetők, a hajótulajdonosok, a hajóüzemeltetők, az üzemanyag-forgalmazók és más érdekelt felek között, hogy az egyes kikötőkben tervezett és alkalmazott alternatív üzemanyag-ellátás, valamint az e kikötőkbe befutó hajók várható kereslete tekintetében biztosítsák az együttműködést.

Módosítás 82

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 a cikk (új)

4 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. cikk |
| | A nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok használata |
| | (1)
     
  A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket – szükség esetén az XXXX irányelvben [megújulóenergia-irányelv] létrehozott kvótajóváírási mechanizmus igénybevételével – annak biztosítása érdekében, hogy a területükön található kikötőkben rendelkezésre álljanak a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok. |
| | (2)
     
  2025. január 1-jétől2034. december 31-ig az I. melléklet 1. egyenletének nevezőjében „2” szorzót kell alkalmazni a fedélzeten felhasznált energia kibocsátásintenzitásának kiszámításához annak érdekében, hogy a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok használatáért jutalmazzák a vállalatokat. |
| | (3)
     
  2030. január 1-jétől a hajón felhasznált éves átlagos energia legalább 2 %-át a 9. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelő nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagokkal kell fedezni. |
| | (4)
     
  2034. december 31-ig a (3) bekezdés nem alkalmazandó azokra a társaságokra és leányvállalataikra, amelyek a 2. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó három vagy kevesebb hajót üzemeltetnek. |
| | (5)
     
  A Bizottság legkésőbb 2028-ig értékeli a (3) bekezdésben meghatározott kötelezettséget annak kiigazítása céljából, ha: |
| | — | komoly aggályok merülnek fel a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok termelési kapacitásával, rendelkezésre állásával vagy árával kapcsolatban, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4a. cikk

4a. cikk

A nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok használata

A nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok használata

(1)
     
  A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket – szükség esetén az XXXX irányelvben [megújulóenergia-irányelv] létrehozott kvótajóváírási mechanizmus igénybevételével – annak biztosítása érdekében, hogy a területükön található kikötőkben rendelkezésre álljanak a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok.

(2)
     
  2025. január 1-jétől2034. december 31-ig az I. melléklet 1. egyenletének nevezőjében „2” szorzót kell alkalmazni a fedélzeten felhasznált energia kibocsátásintenzitásának kiszámításához annak érdekében, hogy a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok használatáért jutalmazzák a vállalatokat.

(3)
     
  2030. január 1-jétől a hajón felhasznált éves átlagos energia legalább 2 %-át a 9. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelő nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagokkal kell fedezni.

(4)
     
  2034. december 31-ig a (3) bekezdés nem alkalmazandó azokra a társaságokra és leányvállalataikra, amelyek a 2. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó három vagy kevesebb hajót üzemeltetnek.

(5)
     
  A Bizottság legkésőbb 2028-ig értékeli a (3) bekezdésben meghatározott kötelezettséget annak kiigazítása céljából, ha:

—

komoly aggályok merülnek fel a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok termelési kapacitásával, rendelkezésre állásával vagy árával kapcsolatban, vagy

komoly aggályok merülnek fel a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok termelési kapacitásával, rendelkezésre állásával vagy árával kapcsolatban, vagy

| — | a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok esetében jelentős költségcsökkenés tapasztalható és ezek földrajzilag átfogóan rendelkezésre állnak, és az uniós éghajlat-politikai célok elérése érdekében növelni kell az alkvóta szintjét. |
| --- | --- |

—

a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok esetében jelentős költségcsökkenés tapasztalható és ezek földrajzilag átfogóan rendelkezésre állnak, és az uniós éghajlat-politikai célok elérése érdekében növelni kell az alkvóta szintjét.

a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok esetében jelentős költségcsökkenés tapasztalható és ezek földrajzilag átfogóan rendelkezésre állnak, és az uniós éghajlat-politikai célok elérése érdekében növelni kell az alkvóta szintjét

(6)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az említett értékelés kritériumainak meghatározására, valamint a 4a. cikk (3) bekezdésében és az V. mellékletben foglalt kötelezettségek kiigazítására, amennyiben az (5) bekezdéssel összhangban elvégzett értékelés ezt szükségesnek ítéli.

Módosítás 83

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

5 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   2030. január 1-jétől a 
  valamely tagállam joghatósága
  alá tartozó kikötőben horgonyzó hajónak a szárazföldi áramforráshoz kell kapcsolódnia, és a kikötőhelyen való tartózkodása során azt kell használnia minden
  energiaszükségletének
  kielégítésére. | (1)   2030. január 1-jétől a 
  XXXX-XXXX rendelet (az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájáról szóló rendelet) 9. cikkének hatálya
  alá tartozó kikötőben horgonyzó hajónak a szárazföldi áramforráshoz kell kapcsolódnia, és a kikötőhelyen való tartózkodása során azt kell használnia minden
  villamosenergia-szükségletének
  kielégítésére.
  Amennyiben egy nem TEN-T kikötő önként telepített part menti áramforrást, az adott kikötőbe befutó azon hajóknak, amelyek fedélzetén a part menti villamosenergia-ellátással kompatibilis berendezés található, ehhez az áramforráshoz kell kapcsolódniuk, amennyiben az az elfoglalt kikötőhelyen rendelkezésre áll. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   2030. január 1-jétől a 
  valamely tagállam joghatósága
  alá tartozó kikötőben horgonyzó hajónak a szárazföldi áramforráshoz kell kapcsolódnia, és a kikötőhelyen való tartózkodása során azt kell használnia minden
  energiaszükségletének
  kielégítésére.

(1)   2030. január 1-jétől a 
  XXXX-XXXX rendelet (az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájáról szóló rendelet) 9. cikkének hatálya
  alá tartozó kikötőben horgonyzó hajónak a szárazföldi áramforráshoz kell kapcsolódnia, és a kikötőhelyen való tartózkodása során azt kell használnia minden
  villamosenergia-szükségletének
  kielégítésére.
  Amennyiben egy nem TEN-T kikötő önként telepített part menti áramforrást, az adott kikötőbe befutó azon hajóknak, amelyek fedélzetén a part menti villamosenergia-ellátással kompatibilis berendezés található, ehhez az áramforráshoz kell kapcsolódniuk, amennyiben az az elfoglalt kikötőhelyen rendelkezésre áll.

Módosítás 84

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 3 bekezdés – b pont

5 cikk – 3 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | amelyek a III. mellékletben meghatározott kibocsátásmentes technológiákat alkalmaznak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

amelyek a III. mellékletben meghatározott kibocsátásmentes technológiákat alkalmaznak;

| b) | amelyek a III. mellékletben meghatározott kibocsátásmentes technológiákat alkalmaznak
  , feltéve, hogy folyamatosan olyan kibocsátási szinteket érnek el, amelyek egyenértékűek a szárazföldi áramforrás igénybevételével elérhető kibocsátáscsökkentéssel
  ; |
| --- | --- |

b)

amelyek a III. mellékletben meghatározott kibocsátásmentes technológiákat alkalmaznak
  , feltéve, hogy folyamatosan olyan kibocsátási szinteket érnek el, amelyek egyenértékűek a szárazföldi áramforrás igénybevételével elérhető kibocsátáscsökkentéssel
  ;

, feltéve, hogy folyamatosan olyan kibocsátási szinteket érnek el, amelyek egyenértékűek a szárazföldi áramforrás igénybevételével elérhető kibocsátáscsökkentéssel

Módosítás 85

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 3 bekezdés – d pont

5 cikk – 3 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | amelyek a kikötőben lévő csatlakozási pontok hiánya miatt nem tudnak
  csatlakozni
  a szárazföldi áramforráshoz; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

amelyek a kikötőben lévő csatlakozási pontok hiánya miatt nem tudnak
  csatlakozni
  a szárazföldi áramforráshoz;

csatlakozni

| d) | amelyek a kikötőben lévő csatlakozási pontok hiánya miatt
  – többek között a hálózati kapacitás (ideiglenes) hiánya miatt –
  nem tudnak
  kapcsolódni
  a szárazföldi áramforráshoz
  , többek között a kikötőben horgonyzó hajók (szezonális) csúcsterhelési igénye idején is
  ; |
| --- | --- |

d)

amelyek a kikötőben lévő csatlakozási pontok hiánya miatt
  – többek között a hálózati kapacitás (ideiglenes) hiánya miatt –
  nem tudnak
  kapcsolódni
  a szárazföldi áramforráshoz
  , többek között a kikötőben horgonyzó hajók (szezonális) csúcsterhelési igénye idején is
  ;

– többek között a hálózati kapacitás (ideiglenes) hiánya miatt –

kapcsolódni

, többek között a kikötőben horgonyzó hajók (szezonális) csúcsterhelési igénye idején is

Módosítás 86

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 3 bekezdés – e pont

5 cikk – 3 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | amelyek nem tudnak csatlakozni a szárazföldi áramforráshoz, mert a kikötő parti berendezése nem kompatibilis a fedélzeten lévő szárazföldi áramforrással; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

amelyek nem tudnak csatlakozni a szárazföldi áramforráshoz, mert a kikötő parti berendezése nem kompatibilis a fedélzeten lévő szárazföldi áramforrással;

| e) | amelyek nem tudnak csatlakozni a szárazföldi áramforráshoz, mert a kikötő parti berendezése nem kompatibilis a fedélzeten lévő szárazföldi áramforrással
  , feltéve, hogy a hajó fedélzetén lévő parti összeköttetést a tengerjáró hajók parti összekötő rendszereire vonatkozóan a XXXX-XXXX rendelet (az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájáról szóló rendelet) II. mellékletében meghatározott szabványokkal összhangban tanúsították
  ; |
| --- | --- |

e)

amelyek nem tudnak csatlakozni a szárazföldi áramforráshoz, mert a kikötő parti berendezése nem kompatibilis a fedélzeten lévő szárazföldi áramforrással
  , feltéve, hogy a hajó fedélzetén lévő parti összeköttetést a tengerjáró hajók parti összekötő rendszereire vonatkozóan a XXXX-XXXX rendelet (az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájáról szóló rendelet) II. mellékletében meghatározott szabványokkal összhangban tanúsították
  ;

, feltéve, hogy a hajó fedélzetén lévő parti összeköttetést a tengerjáró hajók parti összekötő rendszereire vonatkozóan a XXXX-XXXX rendelet (az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájáról szóló rendelet) II. mellékletében meghatározott szabványokkal összhangban tanúsították

Módosítás 87

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 3 a bekezdés (új)

5 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A hajóüzemeltetők előzetesen tájékoztatják az általuk igénybe vett kikötőket a szárazföldi áramforráshoz való csatlakozásra, vagy az e rendelet III. mellékletében meghatározott kibocsátásmentes technológia használatára irányuló szándékukról. A hajóüzemeltetőknek adott esetben azt is jelezniük kell, hogy az adott kikötés során várhatóan mennyi energiára lesz szükségük, és tájékoztatniuk kell a fedélzeten lévő szárazföldi áramforrásról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A hajóüzemeltetők előzetesen tájékoztatják az általuk igénybe vett kikötőket a szárazföldi áramforráshoz való csatlakozásra, vagy az e rendelet III. mellékletében meghatározott kibocsátásmentes technológia használatára irányuló szándékukról. A hajóüzemeltetőknek adott esetben azt is jelezniük kell, hogy az adott kikötés során várhatóan mennyi energiára lesz szükségük, és tájékoztatniuk kell a fedélzeten lévő szárazföldi áramforrásról.

Módosítás 88

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 4 bekezdés

5 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a III. melléklet abból a célból történő módosítása, hogy új technológiákra való hivatkozásokat illesszen be az alkalmazandó kibocsátásmentes technológiák jegyzékébe vagy a használatukra vonatkozó
  feltételekbe
  , amennyiben ezek az új technológiák a tudományos és műszaki fejlődés fényében egyenértékűnek bizonyulnak az említett mellékletben felsorolt
  technológiákkal
  . | (4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a III. melléklet abból a célból történő módosítása, hogy új technológiákra való hivatkozásokat illesszen be az alkalmazandó kibocsátásmentes technológiák jegyzékébe vagy
  módosítsa
  a használatukra vonatkozó
  feltételeket
  , amennyiben ezek az új technológiák
  vagy használati feltételek
  a tudományos és műszaki fejlődés fényében egyenértékűnek
  vagy jobbnak
  bizonyulnak az említett mellékletben felsorolt
  technológiákhoz képest
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a III. melléklet abból a célból történő módosítása, hogy új technológiákra való hivatkozásokat illesszen be az alkalmazandó kibocsátásmentes technológiák jegyzékébe vagy a használatukra vonatkozó
  feltételekbe
  , amennyiben ezek az új technológiák a tudományos és műszaki fejlődés fényében egyenértékűnek bizonyulnak az említett mellékletben felsorolt
  technológiákkal
  .

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a III. melléklet abból a célból történő módosítása, hogy új technológiákra való hivatkozásokat illesszen be az alkalmazandó kibocsátásmentes technológiák jegyzékébe vagy
  módosítsa
  a használatukra vonatkozó
  feltételeket
  , amennyiben ezek az új technológiák
  vagy használati feltételek
  a tudományos és műszaki fejlődés fényében egyenértékűnek
  vagy jobbnak
  bizonyulnak az említett mellékletben felsorolt
  technológiákhoz képest
  .

Módosítás 89

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 5 bekezdés

5 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az útiterv szerinti kikötőt üzemeltető szerv meghatározza, hogy a (3) bekezdés szerinti kivételek alkalmazandók-e, és a IV. mellékletben megállapított követelményekkel összhangban kiállítja a tanúsítványt vagy megtagadja annak kiállítását. | (5)   Az útiterv szerinti kikötőt üzemeltető szerv
  , illetve adott esetben a terminálüzemeltető vagy az illetékes hatóság
  meghatározza, hogy a (3) bekezdés szerinti kivételek alkalmazandók-e, és a IV. mellékletben megállapított követelményekkel összhangban kiállítja a tanúsítványt vagy megtagadja annak kiállítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Az útiterv szerinti kikötőt üzemeltető szerv meghatározza, hogy a (3) bekezdés szerinti kivételek alkalmazandók-e, és a IV. mellékletben megállapított követelményekkel összhangban kiállítja a tanúsítványt vagy megtagadja annak kiállítását.

(5)   Az útiterv szerinti kikötőt üzemeltető szerv
  , illetve adott esetben a terminálüzemeltető vagy az illetékes hatóság
  meghatározza, hogy a (3) bekezdés szerinti kivételek alkalmazandók-e, és a IV. mellékletben megállapított követelményekkel összhangban kiállítja a tanúsítványt vagy megtagadja annak kiállítását.

Módosítás 90

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 6 bekezdés

5 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)
     
  2035. január 1-jétől a (3) bekezdés d) és e) pontjában felsorolt kivételek egy jelentési év során legfeljebb ötször alkalmazhatók egy adott hajóra. A kikötői kikötések nem vehetők figyelembe az e rendelkezésnek való megfelelés szempontjából, ha a társaság bizonyítja, hogy észszerűen nem tudhatta, hogy a hajó a (3) bekezdés d) és e) pontjában említett okok miatt nem fog tudni csatlakozni. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)
     
  2035. január 1-jétől a (3) bekezdés d) és e) pontjában felsorolt kivételek egy jelentési év során legfeljebb ötször alkalmazhatók egy adott hajóra. A kikötői kikötések nem vehetők figyelembe az e rendelkezésnek való megfelelés szempontjából, ha a társaság bizonyítja, hogy észszerűen nem tudhatta, hogy a hajó a (3) bekezdés d) és e) pontjában említett okok miatt nem fog tudni csatlakozni.

törölve

törölve

Módosítás 91

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 7 a bekezdés (új)

5 cikk – 7 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  Konzultációkat kell szervezni a kikötőket üzemeltető szervek, a terminálüzemeltetők, a hajótulajdonosok, a hajóüzemeltetők, a part menti villamosenergia-forgalmazók, a hálózatkezelők és más érdekelt felek között, hogy az egyes kikötőkben a part menti villamosenergia-ellátást biztosító tervezett és alkalmazott infrastruktúra, valamint az e kikötőkbe befutó hajók várható kereslete tekintetében biztosítsák az együttműködést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7a)
     
  Konzultációkat kell szervezni a kikötőket üzemeltető szervek, a terminálüzemeltetők, a hajótulajdonosok, a hajóüzemeltetők, a part menti villamosenergia-forgalmazók, a hálózatkezelők és más érdekelt felek között, hogy az egyes kikötőkben a part menti villamosenergia-ellátást biztosító tervezett és alkalmazott infrastruktúra, valamint az e kikötőkbe befutó hajók várható kereslete tekintetében biztosítsák az együttműködést.

Módosítás 92

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 4 bekezdés

6 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A társaságoknak átláthatóan és pontosan kell felvenniük, rögzíteniük, összeállítaniuk, elemezniük és dokumentálniuk a nyomonkövetési adatokat – így a feltevéseket, referenciákat, kibocsátási tényezőket és a tevékenységi adatokat – annak érdekében, hogy a hitelesítő meghatározhassa a hajók fedélzetén felhasznált energia kibocsátásintenzitását. | (4)   A társaságoknak átláthatóan és pontosan kell felvenniük, rögzíteniük, összeállítaniuk, elemezniük és dokumentálniuk a nyomonkövetési adatokat – így a feltevéseket, referenciákat, kibocsátási tényezőket és a tevékenységi adatokat
  , valamint minden egyéb, az e rendeletnek való megfeleléshez szükséges információkat
   – annak érdekében, hogy a hitelesítő meghatározhassa a hajók fedélzetén felhasznált energia kibocsátásintenzitását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A társaságoknak átláthatóan és pontosan kell felvenniük, rögzíteniük, összeállítaniuk, elemezniük és dokumentálniuk a nyomonkövetési adatokat – így a feltevéseket, referenciákat, kibocsátási tényezőket és a tevékenységi adatokat – annak érdekében, hogy a hitelesítő meghatározhassa a hajók fedélzetén felhasznált energia kibocsátásintenzitását.

(4)   A társaságoknak átláthatóan és pontosan kell felvenniük, rögzíteniük, összeállítaniuk, elemezniük és dokumentálniuk a nyomonkövetési adatokat – így a feltevéseket, referenciákat, kibocsátási tényezőket és a tevékenységi adatokat
  , valamint minden egyéb, az e rendeletnek való megfeleléshez szükséges információkat
   – annak érdekében, hogy a hitelesítő meghatározhassa a hajók fedélzetén felhasznált energia kibocsátásintenzitását.

Módosítás 93

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés – e pont

7 cikk – 3 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a 4. és 5. cikkben meghatározott követelményeknek való megfelelés érdekében a fedélzeten a hajózás során és a kikötőhelyen használni kívánt energiaforrás(ok) leírása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a 4. és 5. cikkben meghatározott követelményeknek való megfelelés érdekében a fedélzeten a hajózás során és a kikötőhelyen használni kívánt energiaforrás(ok) leírása;

| e) | a 4. és 5. cikkben
  , valamint az I. és III. mellékletben
  meghatározott követelményeknek való megfelelés érdekében a fedélzeten a hajózás során és a kikötőhelyen használni kívánt energiaforrás(ok) leírása; |
| --- | --- |

e)

a 4. és 5. cikkben
  , valamint az I. és III. mellékletben
  meghatározott követelményeknek való megfelelés érdekében a fedélzeten a hajózás során és a kikötőhelyen használni kívánt energiaforrás(ok) leírása;

, valamint az I. és III. mellékletben

Módosítás 94

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés – k pont

7 cikk – 3 bekezdés – k pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| k) | a hiányos adatok kiküszöböléséhez szükséges helyettesítő adatok meghatározásához használt módszer leírása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

k)

a hiányos adatok kiküszöböléséhez szükséges helyettesítő adatok meghatározásához használt módszer leírása;

| k) | a hiányos adatok kiküszöböléséhez
  vagy az adathibák azonosításához és kijavításához
  szükséges helyettesítő adatok meghatározásához használt módszer leírása; |
| --- | --- |

k)

a hiányos adatok kiküszöböléséhez
  vagy az adathibák azonosításához és kijavításához
  szükséges helyettesítő adatok meghatározásához használt módszer leírása;

vagy az adathibák azonosításához és kijavításához

Módosítás 95

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 3 a bekezdés (új)

7 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Ha a hajó jégosztálya miatt a szükséges többletenergiát ki kell vonni a fedélzeten felhasznált energia kiszámításából, a nyomonkövetési tervnek a következőket is tartalmaznia kell: |
| | a) | a hajó jégosztályára vonatkozó információ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Ha a hajó jégosztálya miatt a szükséges többletenergiát ki kell vonni a fedélzeten felhasznált energia kiszámításából, a nyomonkövetési tervnek a következőket is tartalmaznia kell:

a)

a)

a hajó jégosztályára vonatkozó információ;

a hajó jégosztályára vonatkozó információ;

| b) | a teljes út során megtett távolság nyomon követésére szolgáló eljárás leírása; és |
| --- | --- |

b)

b)

a teljes út során megtett távolság nyomon követésére szolgáló eljárás leírása; és

a teljes út során megtett távolság nyomon követésére szolgáló eljárás leírása; és

| c) | jeges viszonyok melletti hajózás esetén a jeges viszonyok melletti hajózás dátuma és időpontja, a üzemanyag-fogyasztás és a helyettesítő energiaforrásokból biztosított energia, illetve jeges viszonyok melletti hajózás esetén a III. mellékletben meghatározottak szerinti kibocsátásmentes technológia. |
| --- | --- |

c)

c)

jeges viszonyok melletti hajózás esetén a jeges viszonyok melletti hajózás dátuma és időpontja, a üzemanyag-fogyasztás és a helyettesítő energiaforrásokból biztosított energia, illetve jeges viszonyok melletti hajózás esetén a III. mellékletben meghatározottak szerinti kibocsátásmentes technológia.

jeges viszonyok melletti hajózás esetén a jeges viszonyok melletti hajózás dátuma és időpontja, a üzemanyag-fogyasztás és a helyettesítő energiaforrásokból biztosított energia, illetve jeges viszonyok melletti hajózás esetén a III. mellékletben meghatározottak szerinti kibocsátásmentes technológia.

Módosítás 96

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A társaságok kötelesek rendszeresen, de legalább évente ellenőrizni, hogy a hajó nyomonkövetési terve megfelel-e a hajó jellegének és működésének, továbbá hogy
  javítható-e
  az abban szereplő bármely adat. | (1)   A társaságok kötelesek rendszeresen, de legalább évente ellenőrizni, hogy a hajó nyomonkövetési terve megfelel-e a hajó jellegének és működésének, továbbá hogy
  javítható, helyesbíthető vagy aktualizálható-e
  az abban szereplő bármely adat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A társaságok kötelesek rendszeresen, de legalább évente ellenőrizni, hogy a hajó nyomonkövetési terve megfelel-e a hajó jellegének és működésének, továbbá hogy
  javítható-e
  az abban szereplő bármely adat.

(1)   A társaságok kötelesek rendszeresen, de legalább évente ellenőrizni, hogy a hajó nyomonkövetési terve megfelel-e a hajó jellegének és működésének, továbbá hogy
  javítható, helyesbíthető vagy aktualizálható-e
  az abban szereplő bármely adat.

Módosítás 97

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

8 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A társaságnak a következő esetek bármelyikében módosítania kell a nyomonkövetési tervet: | (2)   A társaságnak a következő esetek bármelyikében
  indokolatlan késedelem nélkül
  módosítania kell a nyomonkövetési tervet: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A társaságnak a következő esetek bármelyikében módosítania kell a nyomonkövetési tervet:

(2)   A társaságnak a következő esetek bármelyikében
  indokolatlan késedelem nélkül
  módosítania kell a nyomonkövetési tervet:

Módosítás 98

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés – e a pont (új)

8 cikk – 2 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | amennyiben az adathiányok megelőzésére és az adathibák azonosítására szolgáló módszerek nem bizonyultak megfelelőnek ahhoz, hogy biztosítsák az adatok megbízhatóságát és átláthatóságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ea)

ea)

amennyiben az adathiányok megelőzésére és az adathibák azonosítására szolgáló módszerek nem bizonyultak megfelelőnek ahhoz, hogy biztosítsák az adatok megbízhatóságát és átláthatóságát.

amennyiben az adathiányok megelőzésére és az adathibák azonosítására szolgáló módszerek nem bizonyultak megfelelőnek ahhoz, hogy biztosítsák az adatok megbízhatóságát és átláthatóságát.

Módosítás 99

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

9 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A társaságoknak pontos és megbízható adatokat kell szolgáltatniuk a bioüzemanyagok, a biogáz, nem biológiai eredetű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok és a széntartalom újrahasznosításával nyert üzemanyagok kibocsátásintenzitásáról és fenntarthatósági jellemzőiről, amelyeket a Bizottság által az (EU) 2018/2001 irányelv 30. cikkének (5) és (6) bekezdésével összhangban elismert rendszer keretében hitelesítenek. | (2)   A társaságoknak pontos
  , teljes körű
  és megbízható adatokat kell szolgáltatniuk a bioüzemanyagok, a biogáz, nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok és a széntartalom újrahasznosításával nyert üzemanyagok kibocsátásintenzitásáról és fenntarthatósági jellemzőiről, amelyeket a Bizottság által az (EU) 2018/2001 irányelv 30. cikkének (5) és (6) bekezdésével összhangban elismert rendszer keretében hitelesítenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A társaságoknak pontos és megbízható adatokat kell szolgáltatniuk a bioüzemanyagok, a biogáz, nem biológiai eredetű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok és a széntartalom újrahasznosításával nyert üzemanyagok kibocsátásintenzitásáról és fenntarthatósági jellemzőiről, amelyeket a Bizottság által az (EU) 2018/2001 irányelv 30. cikkének (5) és (6) bekezdésével összhangban elismert rendszer keretében hitelesítenek.

(2)   A társaságoknak pontos
  , teljes körű
  és megbízható adatokat kell szolgáltatniuk a bioüzemanyagok, a biogáz, nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok és a széntartalom újrahasznosításával nyert üzemanyagok kibocsátásintenzitásáról és fenntarthatósági jellemzőiről, amelyeket a Bizottság által az (EU) 2018/2001 irányelv 30. cikkének (5) és (6) bekezdésével összhangban elismert rendszer keretében hitelesítenek.

Módosítás 100

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés

9 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A társaságoknak jogukban áll eltérni a „tartálytól a hajócsavarig” terjedő kibocsátási tényezőkre vonatkozóan megállapított alapértelmezett értékektől, feltéve, hogy a tényleges értékeket
  laboratóriumi vizsgálatokkal vagy
  közvetlen kibocsátásmérésekkel igazolják. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy
  a laboratóriumi vizsgálatok és
  a közvetlen kibocsátásmérések elvégzésére vonatkozó szabályok megállapításával kiegészítse ezt a rendeletet. | (3)   A társaságoknak jogukban áll eltérni a „tartálytól a hajócsavarig” terjedő kibocsátási tényezőkre vonatkozóan megállapított alapértelmezett értékektől, feltéve, hogy a tényleges értékeket közvetlen kibocsátásmérésekkel igazolják
  az (EU) 2018/2001 irányelvben és az (EU) XXXX/XXXX irányelvben (a földgázról szóló irányelv) meghatározott meglévő tanúsítási és ellenőrzési rendszerekkel összhangban
  . A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy a közvetlen kibocsátásmérések elvégzésére vonatkozó szabályok megállapításával kiegészítse ezt a rendeletet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A társaságoknak jogukban áll eltérni a „tartálytól a hajócsavarig” terjedő kibocsátási tényezőkre vonatkozóan megállapított alapértelmezett értékektől, feltéve, hogy a tényleges értékeket
  laboratóriumi vizsgálatokkal vagy
  közvetlen kibocsátásmérésekkel igazolják. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy
  a laboratóriumi vizsgálatok és
  a közvetlen kibocsátásmérések elvégzésére vonatkozó szabályok megállapításával kiegészítse ezt a rendeletet.

(3)   A társaságoknak jogukban áll eltérni a „tartálytól a hajócsavarig” terjedő kibocsátási tényezőkre vonatkozóan megállapított alapértelmezett értékektől, feltéve, hogy a tényleges értékeket közvetlen kibocsátásmérésekkel igazolják
  az (EU) 2018/2001 irányelvben és az (EU) XXXX/XXXX irányelvben (a földgázról szóló irányelv) meghatározott meglévő tanúsítási és ellenőrzési rendszerekkel összhangban
  . A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy a közvetlen kibocsátásmérések elvégzésére vonatkozó szabályok megállapításával kiegészítse ezt a rendeletet.

Módosítás 101

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 a cikk (új)

9 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a. cikk




  Az egyéb tüzelőanyagok tanúsítása





  (1)
     
  A társaságoknak jogukban áll eltérni a „kúttól a tartályig” terjedő, összes többi üzemanyag kibocsátási tényezőjére vonatkozóan megállapított alapértelmezett értékektől, feltéve, hogy a tényleges értékeket tanúsítással vagy közvetlen kibocsátásmérésekkel állapítják meg.






  (2)
     
  A társaságoknak jogukban áll eltérni a „tartálytól a hajócsavarig” terjedő, összes többi üzemanyag kibocsátási tényezőjére vonatkozóan megállapított alapértelmezett értékektől, feltéve, hogy a tényleges értékeket közvetlen kibocsátásmérésekkel igazolják.






  (3)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítése céljából, a tényleges „kúttól a tartályig” terjedő kibocsátások tanúsítására és a közvetlen kibocsátásmérések elvégzésére vonatkozó szabályok megállapításával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9a. cikk

Az egyéb tüzelőanyagok tanúsítása

(1)
     
  A társaságoknak jogukban áll eltérni a „kúttól a tartályig” terjedő, összes többi üzemanyag kibocsátási tényezőjére vonatkozóan megállapított alapértelmezett értékektől, feltéve, hogy a tényleges értékeket tanúsítással vagy közvetlen kibocsátásmérésekkel állapítják meg.

(2)
     
  A társaságoknak jogukban áll eltérni a „tartálytól a hajócsavarig” terjedő, összes többi üzemanyag kibocsátási tényezőjére vonatkozóan megállapított alapértelmezett értékektől, feltéve, hogy a tényleges értékeket közvetlen kibocsátásmérésekkel igazolják.

(3)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítése céljából, a tényleges „kúttól a tartályig” terjedő kibocsátások tanúsítására és a közvetlen kibocsátásmérések elvégzésére vonatkozó szabályok megállapításával.

Módosítás 102

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A hitelesítő köteles értékelni, hogy a nyomonkövetési terv megfelel-e a 6–9. cikkben meghatározott követelményeknek. Amennyiben a hitelesítő értékelésében megállapítja, hogy a terv nem felel meg az említett követelményeknek, az érintett társaság a jelentési időszak kezdete előtt ennek megfelelően felülvizsgálja nyomonkövetési tervét, és végső értékelés céljából benyújtja a felülvizsgált tervet a hitelesítőnek. Az érintett társaságnak meg kell állapodnia a hitelesítővel az említett módosítások bevezetésének határidejéről. E határidő semmilyen esetben sem lehet a jelentési időszak kezdeténél későbbi időpont. | (1)   A hitelesítő köteles értékelni, hogy a nyomonkövetési terv megfelel-e a 6–9. cikkben meghatározott követelményeknek. Amennyiben a hitelesítő értékelésében megállapítja, hogy a terv nem felel meg az említett követelményeknek, az érintett társaság a jelentési időszak kezdete előtt ennek megfelelően
  indokolatlan késedelem nélkül
  felülvizsgálja nyomonkövetési tervét, és végső értékelés céljából benyújtja a felülvizsgált tervet a hitelesítőnek. Az érintett társaságnak meg kell állapodnia a hitelesítővel az említett módosítások bevezetésének határidejéről. E határidő semmilyen esetben sem lehet a jelentési időszak kezdeténél későbbi időpont. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A hitelesítő köteles értékelni, hogy a nyomonkövetési terv megfelel-e a 6–9. cikkben meghatározott követelményeknek. Amennyiben a hitelesítő értékelésében megállapítja, hogy a terv nem felel meg az említett követelményeknek, az érintett társaság a jelentési időszak kezdete előtt ennek megfelelően felülvizsgálja nyomonkövetési tervét, és végső értékelés céljából benyújtja a felülvizsgált tervet a hitelesítőnek. Az érintett társaságnak meg kell állapodnia a hitelesítővel az említett módosítások bevezetésének határidejéről. E határidő semmilyen esetben sem lehet a jelentési időszak kezdeténél későbbi időpont.

(1)   A hitelesítő köteles értékelni, hogy a nyomonkövetési terv megfelel-e a 6–9. cikkben meghatározott követelményeknek. Amennyiben a hitelesítő értékelésében megállapítja, hogy a terv nem felel meg az említett követelményeknek, az érintett társaság a jelentési időszak kezdete előtt ennek megfelelően
  indokolatlan késedelem nélkül
  felülvizsgálja nyomonkövetési tervét, és végső értékelés céljából benyújtja a felülvizsgált tervet a hitelesítőnek. Az érintett társaságnak meg kell állapodnia a hitelesítővel az említett módosítások bevezetésének határidejéről. E határidő semmilyen esetben sem lehet a jelentési időszak kezdeténél későbbi időpont.

Módosítás 103

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 3 bekezdés

10 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben a hitelesítői értékelés helytelen állításokat vagy e rendeletnek való meg nem feleléseket állapít meg, a hitelesítő köteles erről kellő időben tájékoztatni a társaságot. Az adott társaságnak ezt követően módosítania kell a helytelen állításokat vagy a meg nem feleléseket annak érdekében, hogy a hitelesítési folyamat időben lezárható legyen. | (3)   Amennyiben a hitelesítői értékelés helytelen állításokat vagy e rendeletnek való meg nem feleléseket állapít meg, a hitelesítő köteles erről kellő időben tájékoztatni a társaságot. Az adott társaságnak ezt követően
  indokolatlan késedelem nélkül
  módosítania kell a helytelen állításokat vagy a meg nem feleléseket annak érdekében, hogy a hitelesítési folyamat időben lezárható legyen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Amennyiben a hitelesítői értékelés helytelen állításokat vagy e rendeletnek való meg nem feleléseket állapít meg, a hitelesítő köteles erről kellő időben tájékoztatni a társaságot. Az adott társaságnak ezt követően módosítania kell a helytelen állításokat vagy a meg nem feleléseket annak érdekében, hogy a hitelesítési folyamat időben lezárható legyen.

(3)   Amennyiben a hitelesítői értékelés helytelen állításokat vagy e rendeletnek való meg nem feleléseket állapít meg, a hitelesítő köteles erről kellő időben tájékoztatni a társaságot. Az adott társaságnak ezt követően
  indokolatlan késedelem nélkül
  módosítania kell a helytelen állításokat vagy a meg nem feleléseket annak érdekében, hogy a hitelesítési folyamat időben lezárható legyen.

Módosítás 104

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés – d pont

11 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | szárazföldi áramforrás használata vagy az 5. cikk (5) bekezdése szerint tanúsított kivételek alkalmazhatósága. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

szárazföldi áramforrás használata vagy az 5. cikk (5) bekezdése szerint tanúsított kivételek alkalmazhatósága.

| d) | szárazföldi áramforrás használata vagy az 5. cikk (
  3) bekezdésében felsorolt, az 5. cikk (
  5) bekezdése szerint tanúsított kivételek alkalmazhatósága. |
| --- | --- |

d)

szárazföldi áramforrás használata vagy az 5. cikk (
  3) bekezdésében felsorolt, az 5. cikk (
  5) bekezdése szerint tanúsított kivételek alkalmazhatósága.

3) bekezdésében felsorolt, az 5. cikk (

Módosítás 105

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 3 bekezdés – d pont

11 cikk – 3 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a hajó vonatkozó nyilvántartásai hiánytalanok és ellentmondásmentesek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a hajó vonatkozó nyilvántartásai hiánytalanok és ellentmondásmentesek.

| d) | a hajó vonatkozó nyilvántartásai hiánytalanok
  , átláthatók
  és ellentmondásmentesek. |
| --- | --- |

d)

a hajó vonatkozó nyilvántartásai hiánytalanok
  , átláthatók
  és ellentmondásmentesek.

, átláthatók

Módosítás 106

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés

12 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A hitelesítő köteles azonosítani a nyomonkövetési és jelentési folyamathoz kapcsolódó lehetséges kockázatokat oly módon, hogy a hajók fedélzetén felhasznált energia bejelentett mennyiségét, típusát és kibocsátási tényezőjét összehasonlítja a hajókövetési adatokon és olyan jellemzőkön alapuló becsült adatokkal, mint például a beépített motorteljesítmény. A hitelesítőnek további elemzéseket kell végeznie, ha jelentős eltéréseket talál. | (1)   A hitelesítő köteles azonosítani a nyomonkövetési és jelentési folyamathoz kapcsolódó lehetséges kockázatokat oly módon, hogy a hajók fedélzetén felhasznált energia bejelentett mennyiségét, típusát és kibocsátási tényezőjét összehasonlítja a hajókövetési adatokon és olyan jellemzőkön alapuló becsült adatokkal, mint például a beépített motorteljesítmény. A hitelesítőnek további elemzéseket kell végeznie, ha
  olyan
  jelentős eltéréseket talál
  , amelyek aláásnák e rendelet céljainak elérését
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A hitelesítő köteles azonosítani a nyomonkövetési és jelentési folyamathoz kapcsolódó lehetséges kockázatokat oly módon, hogy a hajók fedélzetén felhasznált energia bejelentett mennyiségét, típusát és kibocsátási tényezőjét összehasonlítja a hajókövetési adatokon és olyan jellemzőkön alapuló becsült adatokkal, mint például a beépített motorteljesítmény. A hitelesítőnek további elemzéseket kell végeznie, ha jelentős eltéréseket talál.

(1)   A hitelesítő köteles azonosítani a nyomonkövetési és jelentési folyamathoz kapcsolódó lehetséges kockázatokat oly módon, hogy a hajók fedélzetén felhasznált energia bejelentett mennyiségét, típusát és kibocsátási tényezőjét összehasonlítja a hajókövetési adatokon és olyan jellemzőkön alapuló becsült adatokkal, mint például a beépített motorteljesítmény. A hitelesítőnek további elemzéseket kell végeznie, ha
  olyan
  jelentős eltéréseket talál
  , amelyek aláásnák e rendelet céljainak elérését
  .

Módosítás 107

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés

13 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A hitelesítőket az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységek tekintetében a 765/2008/EK rendelet szerinti nemzeti akkreditáló testület akkreditálja. | (1)   A hitelesítőket az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységek tekintetében a 765/2008/EK rendelet szerinti nemzeti akkreditáló testület akkreditálja.
  A nemzeti akkreditáló testület rendszeresen megküldi a Bizottságnak az akkreditált hitelesítők jegyzékét az összes vonatkozó elérhetőséggel együtt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A hitelesítőket az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységek tekintetében a 765/2008/EK rendelet szerinti nemzeti akkreditáló testület akkreditálja.

(1)   A hitelesítőket az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységek tekintetében a 765/2008/EK rendelet szerinti nemzeti akkreditáló testület akkreditálja.
  A nemzeti akkreditáló testület rendszeresen megküldi a Bizottságnak az akkreditált hitelesítők jegyzékét az összes vonatkozó elérhetőséggel együtt.

Módosítás 108

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 a bekezdés (új)

13 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A nemzeti akkreditáló testületek biztosítják, hogy a hitelesítő: |
| | a) | járatos legyen a hajózásban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A nemzeti akkreditáló testületek biztosítják, hogy a hitelesítő:

a)

a)

járatos legyen a hajózásban;

járatos legyen a hajózásban;

| b) | mindenkor rendelkezzen az általa ellenőrzött hajók mennyiségével arányos, jelentős vezetői, műszaki és kisegítő személyzettel; |
| --- | --- |

b)

b)

mindenkor rendelkezzen az általa ellenőrzött hajók mennyiségével arányos, jelentős vezetői, műszaki és kisegítő személyzettel;

mindenkor rendelkezzen az általa ellenőrzött hajók mennyiségével arányos, jelentős vezetői, műszaki és kisegítő személyzettel;

| c) | képes legyen arra, hogy az e rendelet V. fejezetében felsorolt különböző feladatoknak megfelelően elvégzendő feladatokkal arányos eszközöket és személyzetet rendeljen minden munkahelyre, amikor és ahogyan szükséges. |
| --- | --- |

c)

c)

képes legyen arra, hogy az e rendelet V. fejezetében felsorolt különböző feladatoknak megfelelően elvégzendő feladatokkal arányos eszközöket és személyzetet rendeljen minden munkahelyre, amikor és ahogyan szükséges.

képes legyen arra, hogy az e rendelet V. fejezetében felsorolt különböző feladatoknak megfelelően elvégzendő feladatokkal arányos eszközöket és személyzetet rendeljen minden munkahelyre, amikor és ahogyan szükséges.

Módosítás 109

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 b bekezdés (új)

13 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  Az esetleges összeférhetetlenségek kizárása érdekében a hitelesítő bevétele nem függ lényegesen egyetlen társaságtól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1b)
     
  Az esetleges összeférhetetlenségek kizárása érdekében a hitelesítő bevétele nem függ lényegesen egyetlen társaságtól.

Módosítás 110

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 3 bekezdés

13 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy a hitelesítők akkreditálására vonatkozó további módszerek és kritériumok meghatározása révén kiegészítse ezt a rendeletet. Az ezekben a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban rögzített módszereknek a 10. és 11. cikkben meghatározott hitelesítési alapelveken és a vonatkozó, nemzetközileg elfogadott előírásokon kell alapulniuk. | (3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy a hitelesítők
  és egyéb szabályok
  akkreditálására vonatkozó további módszerek és kritériumok meghatározása révén kiegészítse ezt a rendeletet
  , valamint hogy biztosítsa a hitelesítők függetlenségét és pártatlanságát
  . Az ezekben a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban rögzített módszereknek a 10. és 11. cikkben meghatározott hitelesítési alapelveken és a vonatkozó, nemzetközileg elfogadott előírásokon kell alapulniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy a hitelesítők akkreditálására vonatkozó további módszerek és kritériumok meghatározása révén kiegészítse ezt a rendeletet. Az ezekben a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban rögzített módszereknek a 10. és 11. cikkben meghatározott hitelesítési alapelveken és a vonatkozó, nemzetközileg elfogadott előírásokon kell alapulniuk.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy a hitelesítők
  és egyéb szabályok
  akkreditálására vonatkozó további módszerek és kritériumok meghatározása révén kiegészítse ezt a rendeletet
  , valamint hogy biztosítsa a hitelesítők függetlenségét és pártatlanságát
  . Az ezekben a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban rögzített módszereknek a 10. és 11. cikkben meghatározott hitelesítési alapelveken és a vonatkozó, nemzetközileg elfogadott előírásokon kell alapulniuk.

Módosítás 111

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – c pont

14 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a kikötőhelyen és a tengeren fogyasztott valamennyi típusú tüzelőanyag mennyisége; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a kikötőhelyen és a tengeren fogyasztott valamennyi típusú tüzelőanyag mennyisége;

| c) | a kikötőhelyen és a tengeren fogyasztott valamennyi típusú tüzelőanyag mennyisége
  , beleértve a kikötőhelyen navigációs célból felhasznált villamos energia mennyiségét
  ; |
| --- | --- |

c)

a kikötőhelyen és a tengeren fogyasztott valamennyi típusú tüzelőanyag mennyisége
  , beleértve a kikötőhelyen navigációs célból felhasznált villamos energia mennyiségét
  ;

, beleértve a kikötőhelyen navigációs célból felhasznált villamos energia mennyiségét

Módosítás 112

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – d pont

14 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a kikötőhelyen és a tengeren fogyasztott tüzelőanyag minden egyes típusára vonatkozóan a „kúttól a hajócsavarig” kibocsátási tényezők, a „kúttól a tartályig”, a „tartálytól a hajócsavarig” és az illékony kibocsátások szerinti bontásban, az összes vonatkozó üvegházhatású gázra kiterjedően; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a kikötőhelyen és a tengeren fogyasztott tüzelőanyag minden egyes típusára vonatkozóan a „kúttól a hajócsavarig” kibocsátási tényezők, a „kúttól a tartályig”, a „tartálytól a hajócsavarig” és az illékony kibocsátások szerinti bontásban, az összes vonatkozó üvegházhatású gázra kiterjedően;

| d) | a kikötőhelyen és a tengeren fogyasztott tüzelőanyag minden egyes típusára
  – ezen belül a szárazföldi áramforrásból vett villamos energiára –
  vonatkozóan a „kúttól a hajócsavarig” kibocsátási tényezők, a „kúttól a tartályig”, a „tartálytól a hajócsavarig” és az illékony kibocsátások szerinti bontásban, az összes vonatkozó üvegházhatású gázra kiterjedően; |
| --- | --- |

d)

a kikötőhelyen és a tengeren fogyasztott tüzelőanyag minden egyes típusára
  – ezen belül a szárazföldi áramforrásból vett villamos energiára –
  vonatkozóan a „kúttól a hajócsavarig” kibocsátási tényezők, a „kúttól a tartályig”, a „tartálytól a hajócsavarig” és az illékony kibocsátások szerinti bontásban, az összes vonatkozó üvegházhatású gázra kiterjedően;

– ezen belül a szárazföldi áramforrásból vett villamos energiára –

Módosítás 113

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – e pont

14 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a kikötőhelyen és a tengeren fogyasztott valamennyi típusú helyettesítő energiaforrás mennyisége. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a kikötőhelyen és a tengeren fogyasztott valamennyi típusú helyettesítő energiaforrás mennyisége.

| e) | a kikötőhelyen és a tengeren fogyasztott valamennyi típusú helyettesítő energiaforrás
  – köztük a tüzelőanyag, a villamos energia, a szél- és napenergia
   – mennyisége. |
| --- | --- |

e)

a kikötőhelyen és a tengeren fogyasztott valamennyi típusú helyettesítő energiaforrás
  – köztük a tüzelőanyag, a villamos energia, a szél- és napenergia
   – mennyisége.

– köztük a tüzelőanyag, a villamos energia, a szél- és napenergia

Módosítás 114

Módosítás 114

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 a bekezdés (új)

14 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Ha a hajó jégosztálya miatt szükséges többletenergiát ki kell vonni a fedélzeten felhasznált energiából, a nyomonkövetési tervnek a következőket is tartalmaznia kell: |
| | a) | a hajó jégosztálya; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Ha a hajó jégosztálya miatt szükséges többletenergiát ki kell vonni a fedélzeten felhasznált energiából, a nyomonkövetési tervnek a következőket is tartalmaznia kell:

a)

a)

a hajó jégosztálya;

a hajó jégosztálya;

| b) | a jeges viszonyok melletti hajózás dátuma és időpontja; |
| --- | --- |

b)

b)

a jeges viszonyok melletti hajózás dátuma és időpontja;

a jeges viszonyok melletti hajózás dátuma és időpontja;

| c) | a jeges viszonyok melletti hajózás során fogyasztott valamennyi típusú tüzelőanyag mennyisége; |
| --- | --- |

c)

c)

a jeges viszonyok melletti hajózás során fogyasztott valamennyi típusú tüzelőanyag mennyisége;

a jeges viszonyok melletti hajózás során fogyasztott valamennyi típusú tüzelőanyag mennyisége;

| d) | a jeges viszonyok melletti hajózás során fogyasztott valamennyi típusú helyettesítő energiaforrás mennyisége; |
| --- | --- |

d)

d)

a jeges viszonyok melletti hajózás során fogyasztott valamennyi típusú helyettesítő energiaforrás mennyisége;

a jeges viszonyok melletti hajózás során fogyasztott valamennyi típusú helyettesítő energiaforrás mennyisége;

| e) | a jeges viszonyok melletti hajózás során megtett távolság; |
| --- | --- |

e)

e)

a jeges viszonyok melletti hajózás során megtett távolság;

a jeges viszonyok melletti hajózás során megtett távolság;

| f) | az út során megtett távolság; |
| --- | --- |

f)

f)

az út során megtett távolság;

az út során megtett távolság;

| g) | a tengeren fogyasztott valamennyi típusú tüzelőanyag mennyisége; valamint |
| --- | --- |

g)

g)

a tengeren fogyasztott valamennyi típusú tüzelőanyag mennyisége; valamint

a tengeren fogyasztott valamennyi típusú tüzelőanyag mennyisége; valamint

| h) | a tengeren fogyasztott valamennyi típusú helyettesítő energiaforrás mennyisége. |
| --- | --- |

h)

h)

a tengeren fogyasztott valamennyi típusú helyettesítő energiaforrás mennyisége.

a tengeren fogyasztott valamennyi típusú helyettesítő energiaforrás mennyisége.

Módosítás 115

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés

14 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A társaságok az (1) bekezdésben felsorolt információkat és adatokat
  évente
  , átlátható módon kötelesek
  nyilvántartani
  ,
  ami
  lehetővé
  teszi
  az e rendeletnek való megfelelés hitelesítő általi hitelesítését. | (2)   A társaságok az (1) bekezdésben felsorolt információkat és adatokat
  a kellő időben
  , átlátható módon kötelesek
  rögzíteni és évente összeállítani
  ,
  hogy
  lehetővé
  tegyék
  az e rendeletnek való megfelelés hitelesítő általi hitelesítését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A társaságok az (1) bekezdésben felsorolt információkat és adatokat
  évente
  , átlátható módon kötelesek
  nyilvántartani
  ,
  ami
  lehetővé
  teszi
  az e rendeletnek való megfelelés hitelesítő általi hitelesítését.

(2)   A társaságok az (1) bekezdésben felsorolt információkat és adatokat
  a kellő időben
  , átlátható módon kötelesek
  rögzíteni és évente összeállítani
  ,
  hogy
  lehetővé
  tegyék
  az e rendeletnek való megfelelés hitelesítő általi hitelesítését.

Módosítás 116

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – c a pont (új)

15 cikk – 2 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | összeállítja a 14. cikk (3) bekezdése szerint szolgáltatott információkat, és benyújtja azokat a tagállam illetékes hatóságának. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

összeállítja a 14. cikk (3) bekezdése szerint szolgáltatott információkat, és benyújtja azokat a tagállam illetékes hatóságának.

összeállítja a 14. cikk (3) bekezdése szerint szolgáltatott információkat, és benyújtja azokat a tagállam illetékes hatóságának.

Módosítás 117

Módosítás 117

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – d pont

15 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | kiszámítja a 20. cikk (1) és (2) bekezdésében említett bírságok összegét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

d)

kiszámítja a 20. cikk (1) és (2) bekezdésében említett bírságok összegét.

kiszámítja a 20. cikk (1) és (2) bekezdésében említett bírságok összegét.

törölve

törölve

Módosítás 118

Módosítás 118

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 3 a bekezdés (új)

15 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A hitelesítő által szolgáltatott információk alapján a tagállam illetékes hatósága kiszámítja a 20. cikk (1) és (2) bekezdésében említett bírságok összegét és erről értesíti a társaságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A hitelesítő által szolgáltatott információk alapján a tagállam illetékes hatósága kiszámítja a 20. cikk (1) és (2) bekezdésében említett bírságok összegét és erről értesíti a társaságot.

Módosítás 119

Módosítás 119

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 4 a bekezdés (új)

15 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A hajózási társaság tekintetében felelős igazgatási hatóság a következő: |
| | a) | a valamely tagállamban bejegyzett hajózási társaság esetében az a tagállam, amelyben a hajózási társaságot bejegyezték; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  A hajózási társaság tekintetében felelős igazgatási hatóság a következő:

a)

a)

a valamely tagállamban bejegyzett hajózási társaság esetében az a tagállam, amelyben a hajózási társaságot bejegyezték;

a valamely tagállamban bejegyzett hajózási társaság esetében az a tagállam, amelyben a hajózási társaságot bejegyezték;

| b) | olyan hajózási társaság esetében, amelyet nem jegyeztek be valamely tagállamban, az a tagállam, amelyben az elmúlt két ellenőrzési évben az adott hajózási társaság a 2. cikk hatálya alá tartozó útjain a legtöbb becsült kikötői megállást teljesítette; |
| --- | --- |

b)

b)

olyan hajózási társaság esetében, amelyet nem jegyeztek be valamely tagállamban, az a tagállam, amelyben az elmúlt két ellenőrzési évben az adott hajózási társaság a 2. cikk hatálya alá tartozó útjain a legtöbb becsült kikötői megállást teljesítette;

olyan hajózási társaság esetében, amelyet nem jegyeztek be valamely tagállamban, az a tagállam, amelyben az elmúlt két ellenőrzési évben az adott hajózási társaság a 2. cikk hatálya alá tartozó útjain a legtöbb becsült kikötői megállást teljesítette;

| c) | olyan hajózási társaság esetében, amelyet nem jegyeztek be valamely tagállamban és amely az elmúlt két ellenőrzési évben nem teljesített a 2. cikk hatálya alá tartozó utakat, az igazgatási hatóság az a tagállam, ahonnan a hajózási társaság a 2. cikk hatálya alá tartozó első útját indította. |
| --- | --- |

c)

c)

olyan hajózási társaság esetében, amelyet nem jegyeztek be valamely tagállamban és amely az elmúlt két ellenőrzési évben nem teljesített a 2. cikk hatálya alá tartozó utakat, az igazgatási hatóság az a tagállam, ahonnan a hajózási társaság a 2. cikk hatálya alá tartozó első útját indította.

olyan hajózási társaság esetében, amelyet nem jegyeztek be valamely tagállamban és amely az elmúlt két ellenőrzési évben nem teljesített a 2. cikk hatálya alá tartozó utakat, az igazgatási hatóság az a tagállam, ahonnan a hajózási társaság a 2. cikk hatálya alá tartozó első útját indította.

Módosítás 120

Módosítás 120

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 bekezdés

16 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság elektronikus megfelelési adatbázist hoz létre, működtet és tart naprakészen a 4. és 5. cikknek való megfelelés nyomon követése céljából. A megfelelési adatbázist a hajók megfelelési mérlegének,
  valamint
  a 17. és 18. cikkben meghatározott rugalmassági mechanizmusok alkalmazásának nyilvántartására kell használni. Az adatbázishoz a társaságok, a hitelesítők, az illetékes hatóságok és a Bizottság férhetnek hozzá. | (1)   A Bizottság
  az (EU) 2015/757 rendelettel létrehozott THETIS-MRV rendszerbe integrált
  elektronikus megfelelési adatbázist hoz létre, működtet és tart naprakészen a 4. és 5. cikknek való megfelelés nyomon követése céljából. A megfelelési adatbázist a hajók megfelelési mérlegének,
  az 5. cikk (3) bekezdésében meghatározott mentességek és
  a 17. és 18. cikkben meghatározott rugalmassági mechanizmusok alkalmazásának
  , valamint a 20. cikk alapján kirótt bírságoknak a
  nyilvántartására kell használni. Az adatbázishoz a társaságok, a hitelesítők, az illetékes hatóságok és a Bizottság férhetnek hozzá. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság elektronikus megfelelési adatbázist hoz létre, működtet és tart naprakészen a 4. és 5. cikknek való megfelelés nyomon követése céljából. A megfelelési adatbázist a hajók megfelelési mérlegének,
  valamint
  a 17. és 18. cikkben meghatározott rugalmassági mechanizmusok alkalmazásának nyilvántartására kell használni. Az adatbázishoz a társaságok, a hitelesítők, az illetékes hatóságok és a Bizottság férhetnek hozzá.

(1)   A Bizottság
  az (EU) 2015/757 rendelettel létrehozott THETIS-MRV rendszerbe integrált
  elektronikus megfelelési adatbázist hoz létre, működtet és tart naprakészen a 4. és 5. cikknek való megfelelés nyomon követése céljából. A megfelelési adatbázist a hajók megfelelési mérlegének,
  az 5. cikk (3) bekezdésében meghatározott mentességek és
  a 17. és 18. cikkben meghatározott rugalmassági mechanizmusok alkalmazásának
  , valamint a 20. cikk alapján kirótt bírságoknak a
  nyilvántartására kell használni. Az adatbázishoz a társaságok, a hitelesítők, az illetékes hatóságok és a Bizottság férhetnek hozzá.

Módosítás 121

Módosítás 121

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 a bekezdés (új)

16 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A társaságok számára lehetővé kell tenni, hogy a teljes mértékben megújuló energiával, például szél- vagy napenergiával hajtott, e rendelet hatálya alá nem tartozó hajókból származó megfelelési többletet átvigyék, amennyiben ezeket a hajókat nem kizárólag szabadidős célokra használják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A társaságok számára lehetővé kell tenni, hogy a teljes mértékben megújuló energiával, például szél- vagy napenergiával hajtott, e rendelet hatálya alá nem tartozó hajókból származó megfelelési többletet átvigyék, amennyiben ezeket a hajókat nem kizárólag szabadidős célokra használják.

Módosítás 122

Módosítás 122

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 3 bekezdés

16 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A társaság minden hajójára vonatkozóan minden év április 30-ig köteles rögzíteni a megfelelési adatbázisban a 15. cikk (2) bekezdésében említett, a hitelesítő által megállapított információkat, a hajó, a társaság, valamint az értékelést végző hitelesítő azonosítását lehetővé tevő információkkal együtt. | (3)   A társaság minden hajójára vonatkozóan minden év április 30-ig köteles rögzíteni a megfelelési adatbázisban a 15. cikk (2) bekezdésében említett, a hitelesítő által megállapított
  és kiszámított
  információkat
  , a 17. és 18. cikkben meghatározott rugalmassági mechanizmusok alkalmazását, az 5. cikk (3) bekezdése szerint alkalmazott éves kivételeket, ha vannak ilyenek
  , a hajó, a társaság, valamint az értékelést végző hitelesítő azonosítását lehetővé tevő információkkal együtt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A társaság minden hajójára vonatkozóan minden év április 30-ig köteles rögzíteni a megfelelési adatbázisban a 15. cikk (2) bekezdésében említett, a hitelesítő által megállapított információkat, a hajó, a társaság, valamint az értékelést végző hitelesítő azonosítását lehetővé tevő információkkal együtt.

(3)   A társaság minden hajójára vonatkozóan minden év április 30-ig köteles rögzíteni a megfelelési adatbázisban a 15. cikk (2) bekezdésében említett, a hitelesítő által megállapított
  és kiszámított
  információkat
  , a 17. és 18. cikkben meghatározott rugalmassági mechanizmusok alkalmazását, az 5. cikk (3) bekezdése szerint alkalmazott éves kivételeket, ha vannak ilyenek
  , a hajó, a társaság, valamint az értékelést végző hitelesítő azonosítását lehetővé tevő információkkal együtt.

Módosítás 123

Módosítás 123

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés

17 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Amennyiben
  a hajó
  megfelelési többlettel rendelkezik
  a 
  jelentési időszakban
  , a társaság azt a következő jelentési időszakban ugyanazon hajó megfelelési egyenlegébe átviheti. A társaságnak a megfelelési többletet a következő jelentéstételi időszakra kell könyvelnie a megfelelési adatbázisban, amelyet a hitelesítőnek jóvá kell hagynia. A társaság a „FuelEU” megfelelőségi tanúsítvány kiállítását követően már nem tartalékolhatja a megfelelési többletet. | (1)   
  A 15. cikk (2) bekezdésében említett információk alapján, amennyiben
  a hajó
  a jelentési időszakban a 4. cikk (2) bekezdésében említett kibocsátásintenzitása, illetve a 4a. cikk (3) bekezdésében említett,
  a 
  nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok kvótája tekintetében megfelelési többlettel rendelkezik
  , a társaság azt a következő jelentési időszakban ugyanazon hajó megfelelési egyenlegébe átviheti. A társaságnak a megfelelési többletet a következő jelentéstételi időszakra kell könyvelnie a megfelelési adatbázisban, amelyet a hitelesítőnek jóvá kell hagynia. A társaság a „FuelEU” megfelelőségi tanúsítvány kiállítását követően már nem tartalékolhatja a megfelelési többletet.
  A következő jelentési időszakra vonatkozó, fel nem használt megfelelési többlet három évig érvényes. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  Amennyiben
  a hajó
  megfelelési többlettel rendelkezik
  a 
  jelentési időszakban
  , a társaság azt a következő jelentési időszakban ugyanazon hajó megfelelési egyenlegébe átviheti. A társaságnak a megfelelési többletet a következő jelentéstételi időszakra kell könyvelnie a megfelelési adatbázisban, amelyet a hitelesítőnek jóvá kell hagynia. A társaság a „FuelEU” megfelelőségi tanúsítvány kiállítását követően már nem tartalékolhatja a megfelelési többletet.

(1)   
  A 15. cikk (2) bekezdésében említett információk alapján, amennyiben
  a hajó
  a jelentési időszakban a 4. cikk (2) bekezdésében említett kibocsátásintenzitása, illetve a 4a. cikk (3) bekezdésében említett,
  a 
  nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok kvótája tekintetében megfelelési többlettel rendelkezik
  , a társaság azt a következő jelentési időszakban ugyanazon hajó megfelelési egyenlegébe átviheti. A társaságnak a megfelelési többletet a következő jelentéstételi időszakra kell könyvelnie a megfelelési adatbázisban, amelyet a hitelesítőnek jóvá kell hagynia. A társaság a „FuelEU” megfelelőségi tanúsítvány kiállítását követően már nem tartalékolhatja a megfelelési többletet.
  A következő jelentési időszakra vonatkozó, fel nem használt megfelelési többlet három évig érvényes.

Módosítás 124

Módosítás 124

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 1 bekezdés

18 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Két vagy több hajó ugyanazon hitelesítő által hitelesített megfelelési egyenlegei összevonhatók a 4. cikk követelményeinek teljesítése céljából. Egy hajó megfelelési egyenlege ugyanabban a jelentési időszakban nem vehető figyelembe egynél több összevonásban. | (1)   Két vagy több hajó ugyanazon hitelesítő által hitelesített
  , a 4. cikk (2) bekezdésében említett kibocsátásintenzitásra, illetve a 4a. cikk (3) bekezdésében említett, a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok kvótájára vonatkozó
  megfelelési egyenlegei összevonhatók a 4
  . cikk és a 4a
  . cikk követelményeinek teljesítése céljából. Egy hajó megfelelési egyenlege ugyanabban a jelentési időszakban nem vehető figyelembe egynél több összevonásban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Két vagy több hajó ugyanazon hitelesítő által hitelesített megfelelési egyenlegei összevonhatók a 4. cikk követelményeinek teljesítése céljából. Egy hajó megfelelési egyenlege ugyanabban a jelentési időszakban nem vehető figyelembe egynél több összevonásban.

(1)   Két vagy több hajó ugyanazon hitelesítő által hitelesített
  , a 4. cikk (2) bekezdésében említett kibocsátásintenzitásra, illetve a 4a. cikk (3) bekezdésében említett, a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok kvótájára vonatkozó
  megfelelési egyenlegei összevonhatók a 4
  . cikk és a 4a
  . cikk követelményeinek teljesítése céljából. Egy hajó megfelelési egyenlege ugyanabban a jelentési időszakban nem vehető figyelembe egynél több összevonásban.

Módosítás 125

Módosítás 125

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 1 bekezdés

20 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ha a jelentési időszakot követő év május 1-jén a hajónak megfelelési hiánya van, a társaság köteles bírságot fizetni. A hitelesítő a bírság összegét az V. mellékletben meghatározott
  képlet
  alapján számítja ki. | (1)   Ha a jelentési időszakot követő év május 1-jén a hajónak megfelelési hiánya van, a társaság köteles
  korrekciós
  bírságot fizetni. A hitelesítő
  által szolgáltatott információk alapján a tagállam illetékes hatósága
  a bírság összegét az V. mellékletben meghatározott
  képletek
  alapján számítja ki
  , a 4. cikk (2) bekezdésében említett kibocsátásintenzitási határértékek és adott esetben a 4a. cikk (3) bekezdésében említett, a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok kvótája tekintetében
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Ha a jelentési időszakot követő év május 1-jén a hajónak megfelelési hiánya van, a társaság köteles bírságot fizetni. A hitelesítő a bírság összegét az V. mellékletben meghatározott
  képlet
  alapján számítja ki.

(1)   Ha a jelentési időszakot követő év május 1-jén a hajónak megfelelési hiánya van, a társaság köteles
  korrekciós
  bírságot fizetni. A hitelesítő
  által szolgáltatott információk alapján a tagállam illetékes hatósága
  a bírság összegét az V. mellékletben meghatározott
  képletek
  alapján számítja ki
  , a 4. cikk (2) bekezdésében említett kibocsátásintenzitási határértékek és adott esetben a 4a. cikk (3) bekezdésében említett, a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok kvótája tekintetében
  .

Módosítás 126

Módosítás 126

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 2 bekezdés

20 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A társaság minden egyes nem megfelelő kikötői kikötésért köteles bírságot fizetni. A hitelesítő a bírság összegét úgy számítja ki, hogy a 250 EUR összeget megszorozza a hajón telepített megawatt teljesítménnyel és a kikötőhelyen töltött teljes órák számával. | (2)   A társaság minden egyes nem megfelelő kikötői kikötésért köteles bírságot fizetni. A 
  tagállam illetékes hatósága a
  hitelesítő
  által szolgáltatott információk alapján
  a bírság összegét úgy számítja ki, hogy a 250 EUR összeget megszorozza
  – 2022-es árakon –
  a hajón telepített megawatt teljesítménnyel és a kikötőhelyen töltött teljes órák számával.
  E számítás során a szárazföldi áramforráshoz való csatlakozáshoz szükséges időt két órának kell tekinteni, és ezt az időt alapértelmezés szerint le kell vonni a horgonyzóhelyen töltött teljesített órák számából, hogy figyelembe lehessen venni a szárazföldi áramforráshoz való csatlakozáshoz szükséges időt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A társaság minden egyes nem megfelelő kikötői kikötésért köteles bírságot fizetni. A hitelesítő a bírság összegét úgy számítja ki, hogy a 250 EUR összeget megszorozza a hajón telepített megawatt teljesítménnyel és a kikötőhelyen töltött teljes órák számával.

(2)   A társaság minden egyes nem megfelelő kikötői kikötésért köteles bírságot fizetni. A 
  tagállam illetékes hatósága a
  hitelesítő
  által szolgáltatott információk alapján
  a bírság összegét úgy számítja ki, hogy a 250 EUR összeget megszorozza
  – 2022-es árakon –
  a hajón telepített megawatt teljesítménnyel és a kikötőhelyen töltött teljes órák számával.
  E számítás során a szárazföldi áramforráshoz való csatlakozáshoz szükséges időt két órának kell tekinteni, és ezt az időt alapértelmezés szerint le kell vonni a horgonyzóhelyen töltött teljesített órák számából, hogy figyelembe lehessen venni a szárazföldi áramforráshoz való csatlakozáshoz szükséges időt.

Módosítás 127

Módosítás 127

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 3 a bekezdés (új)

20 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A társaság tekintetében az igazgatásért felelős állam gondoskodik arról, hogy a jelentési év június 1-jén megfelelési hiánnyal rendelkező hajói után az illetékes hatóságuk általi esetleges jóváhagyást követően a társaság a jelentési év június 30-ig megfizesse az V. melléklet B. részében meghatározott képletek alkalmazásából eredő bírságnak megfelelő összeget. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A társaság tekintetében az igazgatásért felelős állam gondoskodik arról, hogy a jelentési év június 1-jén megfelelési hiánnyal rendelkező hajói után az illetékes hatóságuk általi esetleges jóváhagyást követően a társaság a jelentési év június 30-ig megfizesse az V. melléklet B. részében meghatározott képletek alkalmazásából eredő bírságnak megfelelő összeget.

Módosítás 128

Módosítás 128

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 3 b bekezdés (új)

20 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  Amennyiben a társaság olyan szerződést köt egy kereskedelmi üzemeltetővel, amely megállapítja, hogy ez az üzemeltető felelős a hajó üzemanyagának megvásárlásáért és üzemeltetéséért, a társaság és a kereskedelmi üzemeltető szerződéses megállapodás útján meghatározza, hogy ez utóbbi felel az e cikkben említett bírságokból eredő költségek megfizetéséért. E bekezdés alkalmazásában a hajó üzemeltetéséért való felelősség a szállított rakomány, a menetrend, az útvonal és/vagy a hajó sebességének meghatározását jelenti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  Amennyiben a társaság olyan szerződést köt egy kereskedelmi üzemeltetővel, amely megállapítja, hogy ez az üzemeltető felelős a hajó üzemanyagának megvásárlásáért és üzemeltetéséért, a társaság és a kereskedelmi üzemeltető szerződéses megállapodás útján meghatározza, hogy ez utóbbi felel az e cikkben említett bírságokból eredő költségek megfizetéséért. E bekezdés alkalmazásában a hajó üzemeltetéséért való felelősség a szállított rakomány, a menetrend, az útvonal és/vagy a hajó sebességének meghatározását jelenti.

Módosítás 129

Módosítás 129

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 3 c bekezdés (új)

20 cikk – 3 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3c)
     
  Amennyiben a társaság vagy a kereskedelmi üzemeltető olyan szerződést köt egy üzemanyag-forgalmazóval, amely ez utóbbit teszi felelőssé bizonyos üzemanyagok szállításáért, a szerződésnek tartalmaznia kell az üzemanyag-forgalmazó felelősségét arra az esetre, ha az üzemanyagot nem a megállapodás szerinti feltételek szerint szállították le, hogy a társaságot vagy a kereskedelmi üzemeltetőt kártalanítsa az e cikkben említett bírságok megfizetéséért. E bekezdés alkalmazásában az említett szerződések alapján értékesített üzemanyagoknak meg kell felelniük a 9. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt rendelkezéseknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3c)
     
  Amennyiben a társaság vagy a kereskedelmi üzemeltető olyan szerződést köt egy üzemanyag-forgalmazóval, amely ez utóbbit teszi felelőssé bizonyos üzemanyagok szállításáért, a szerződésnek tartalmaznia kell az üzemanyag-forgalmazó felelősségét arra az esetre, ha az üzemanyagot nem a megállapodás szerinti feltételek szerint szállították le, hogy a társaságot vagy a kereskedelmi üzemeltetőt kártalanítsa az e cikkben említett bírságok megfizetéséért. E bekezdés alkalmazásában az említett szerződések alapján értékesített üzemanyagoknak meg kell felelniük a 9. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt rendelkezéseknek.

Módosítás 130

Módosítás 130

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 4 bekezdés

20 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy módosítsa az V. mellékletet az e cikk (1) bekezdésében említett képlet kiigazítása, valamint az e cikk (2) bekezdésében meghatározott rögzített összegű bírság összegének módosítása céljából,
  figyelembe véve
  az
  energiaköltségek alakulását
  . | (4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy módosítsa az V. mellékletet az e cikk (1) bekezdésében említett képlet kiigazítása, valamint az e cikk (2) bekezdésében meghatározott rögzített összegű bírság összegének módosítása céljából,
  amint az energiaköltségek alakulása aláássa e bírságok visszatartó erejét. Az e cikk (1) bekezdésében említett képlet tekintetében a kiszámított bírságnak magasabbnak kell lennie azon megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok mennyiségénél és költségénél, amelyeket a hajóknak a rendelet követelményeinek való megfelelés érdekében használniuk kellett volna. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy módosítsa az V. mellékletet az e cikk (1) bekezdésében említett képlet kiigazítása, valamint az e cikk (2) bekezdésében meghatározott rögzített összegű bírság összegének módosítása céljából,
  figyelembe véve
  az
  energiaköltségek alakulását
  .

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy módosítsa az V. mellékletet az e cikk (1) bekezdésében említett képlet kiigazítása, valamint az e cikk (2) bekezdésében meghatározott rögzített összegű bírság összegének módosítása céljából,
  amint az energiaköltségek alakulása aláássa e bírságok visszatartó erejét. Az e cikk (1) bekezdésében említett képlet tekintetében a kiszámított bírságnak magasabbnak kell lennie azon megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok mennyiségénél és költségénél, amelyeket a hajóknak a rendelet követelményeinek való megfelelés érdekében használniuk kellett volna.

Módosítás 131

Módosítás 131

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés

21 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 20. cikk (1) és (2) bekezdésében említett bírságok összegét a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok tengerhasznosítási ágazatban való gyors bevezetésére irányuló közös projektek támogatására kell elkülöníteni. A bírságokból befolyt pénzeszközökből finanszírozott projekteknek ösztönözniük kell a megújuló és az alacsony kibocsátású tüzelőanyagok nagyobb mennyiségben történő előállítását a tengerhasznosítási ágazatban, elő kell segíteniük megfelelő tüzelőanyag-ellátó létesítmények vagy elektromos csatlakozópontok kiépítését a kikötőkben, valamint a jelentős kibocsátáscsökkentés elérése érdekében támogatniuk kell a leginnovatívabb európai technológiák kifejlesztését, tesztelését és alkalmazását a flottában. | (1)   A 20. cikk (1) és (2) bekezdésében említett bírságok összegét a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok tengerhasznosítási ágazatban való gyors bevezetésére irányuló közös projektek támogatására kell elkülöníteni. A bírságokból befolyt pénzeszközökből finanszírozott projekteknek ösztönözniük kell a megújuló és az alacsony kibocsátású tüzelőanyagok nagyobb mennyiségben történő előállítását a tengerhasznosítási ágazatban, elő kell segíteniük megfelelő tüzelőanyag-ellátó létesítmények vagy elektromos csatlakozópontok kiépítését a kikötőkben,
  vagy szükség esetén a felépítmény átalakítását,
  valamint a jelentős kibocsátáscsökkentés elérése érdekében támogatniuk kell a leginnovatívabb európai technológiák kifejlesztését, tesztelését és alkalmazását a flottában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 20. cikk (1) és (2) bekezdésében említett bírságok összegét a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok tengerhasznosítási ágazatban való gyors bevezetésére irányuló közös projektek támogatására kell elkülöníteni. A bírságokból befolyt pénzeszközökből finanszírozott projekteknek ösztönözniük kell a megújuló és az alacsony kibocsátású tüzelőanyagok nagyobb mennyiségben történő előállítását a tengerhasznosítási ágazatban, elő kell segíteniük megfelelő tüzelőanyag-ellátó létesítmények vagy elektromos csatlakozópontok kiépítését a kikötőkben, valamint a jelentős kibocsátáscsökkentés elérése érdekében támogatniuk kell a leginnovatívabb európai technológiák kifejlesztését, tesztelését és alkalmazását a flottában.

(1)   A 20. cikk (1) és (2) bekezdésében említett bírságok összegét a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok tengerhasznosítási ágazatban való gyors bevezetésére irányuló közös projektek támogatására kell elkülöníteni. A bírságokból befolyt pénzeszközökből finanszírozott projekteknek ösztönözniük kell a megújuló és az alacsony kibocsátású tüzelőanyagok nagyobb mennyiségben történő előállítását a tengerhasznosítási ágazatban, elő kell segíteniük megfelelő tüzelőanyag-ellátó létesítmények vagy elektromos csatlakozópontok kiépítését a kikötőkben,
  vagy szükség esetén a felépítmény átalakítását,
  valamint a jelentős kibocsátáscsökkentés elérése érdekében támogatniuk kell a leginnovatívabb európai technológiák kifejlesztését, tesztelését és alkalmazását a flottában.

Módosítás 132

Módosítás 132

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 2 bekezdés

21 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   E célból az (1) bekezdésben említett bírságokból származó bevételeket a 2003/87/EK irányelv
  10a
  . cikkének (8) bekezdésében említett
  innovációs alaphoz
  kell rendelni. Ezek a bevételek a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban külső címzett bevételnek minősülnek, és az
  innovációs alapra
  alkalmazandó szabályokkal összhangban kerülnek végrehajtásra. | (2)   E célból az (1) bekezdésben említett bírságokból származó bevételeket a 2003/87/EK irányelv
  3gab
  . cikkének (8) bekezdésében említett
  Óceánalaphoz
  kell rendelni.
  Ezeket a bevételeket a tengerhasznosítási ágazatra kell elkülöníteni, és hozzá kell járulniuk annak dekarbonizációjához.
  Ezek a bevételek a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban külső címzett bevételnek minősülnek, és az
  Óceánalapra
  alkalmazandó szabályokkal összhangban kerülnek végrehajtásra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   E célból az (1) bekezdésben említett bírságokból származó bevételeket a 2003/87/EK irányelv
  10a
  . cikkének (8) bekezdésében említett
  innovációs alaphoz
  kell rendelni. Ezek a bevételek a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban külső címzett bevételnek minősülnek, és az
  innovációs alapra
  alkalmazandó szabályokkal összhangban kerülnek végrehajtásra.

(2)   E célból az (1) bekezdésben említett bírságokból származó bevételeket a 2003/87/EK irányelv
  3gab
  . cikkének (8) bekezdésében említett
  Óceánalaphoz
  kell rendelni.
  Ezeket a bevételeket a tengerhasznosítási ágazatra kell elkülöníteni, és hozzá kell járulniuk annak dekarbonizációjához.
  Ezek a bevételek a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban külső címzett bevételnek minősülnek, és az
  Óceánalapra
  alkalmazandó szabályokkal összhangban kerülnek végrehajtásra.

Módosítás 133

Módosítás 133

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 1 bekezdés

24 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A társaságoknak jogukban áll kérelmezni a hitelesítő által e rendelet alapján nekik címzett számítások és intézkedések felülvizsgálatát, beleértve a 19. cikk (1) bekezdése szerinti „FuelEU” megfelelőségi tanúsítvány kiállításának elutasítását is. | (1)   A társaságoknak jogukban áll kérelmezni a 
  tagállam illetékes hatósága vagy a
  hitelesítő által e rendelet alapján nekik címzett számítások és intézkedések felülvizsgálatát, beleértve a 19. cikk (1) bekezdése szerinti „FuelEU” megfelelőségi tanúsítvány kiállításának elutasítását is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A társaságoknak jogukban áll kérelmezni a hitelesítő által e rendelet alapján nekik címzett számítások és intézkedések felülvizsgálatát, beleértve a 19. cikk (1) bekezdése szerinti „FuelEU” megfelelőségi tanúsítvány kiállításának elutasítását is.

(1)   A társaságoknak jogukban áll kérelmezni a 
  tagállam illetékes hatósága vagy a
  hitelesítő által e rendelet alapján nekik címzett számítások és intézkedések felülvizsgálatát, beleértve a 19. cikk (1) bekezdése szerinti „FuelEU” megfelelőségi tanúsítvány kiállításának elutasítását is.

Módosítás 134

Módosítás 134

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés

26 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottságnak a 4. cikk (
  6
  ) bekezdésében, az 5. cikk (4) bekezdésében, a 9. cikk (3) bekezdésében, a 13. cikk (3) bekezdésében, a 20. cikk (4) bekezdésében és a 21. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól [e rendelet hatálybalépésének időpontja]-tól/-től kezdődő hatállyal. | (2)   A Bizottságnak a 4. cikk (
  4
  ) bekezdésében,
  a 4a. cikk (6) bekezdésében,
  az 5. cikk (4) bekezdésében, a 9
  . cikk (3) bekezdésében, a 9a
  . cikk (3) bekezdésében, a 13. cikk (3) bekezdésében, a 20. cikk (4) bekezdésében és a 21. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól [e rendelet hatálybalépésének időpontja]-tól/-től kezdődő hatállyal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottságnak a 4. cikk (
  6
  ) bekezdésében, az 5. cikk (4) bekezdésében, a 9. cikk (3) bekezdésében, a 13. cikk (3) bekezdésében, a 20. cikk (4) bekezdésében és a 21. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól [e rendelet hatálybalépésének időpontja]-tól/-től kezdődő hatállyal.

(2)   A Bizottságnak a 4. cikk (
  4
  ) bekezdésében,
  a 4a. cikk (6) bekezdésében,
  az 5. cikk (4) bekezdésében, a 9
  . cikk (3) bekezdésében, a 9a
  . cikk (3) bekezdésében, a 13. cikk (3) bekezdésében, a 20. cikk (4) bekezdésében és a 21. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól [e rendelet hatálybalépésének időpontja]-tól/-től kezdődő hatállyal.

Módosítás 135

Módosítás 135

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 3 bekezdés

26 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. cikk (
  7
  ) bekezdésében, az 5. cikk (4) bekezdésében, a 9. cikk (3) bekezdésében, a 13. cikk (3) bekezdésében, a 20. cikk (4) bekezdésében és a 21. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban
  megjelölt
  felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A 
  rendelet
  nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. | (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. cikk (
  4) bekezdésében, a 4a. cikk (6
  ) bekezdésében, az 5. cikk (4) bekezdésében, a 9. cikk (3) bekezdésében, a 
  9a. cikk (3) bekezdésében, a
  13. cikk (3) bekezdésében, a 20. cikk (4) bekezdésében és a 21. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban
  meghatározott
  felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A 
  határozat
  nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. cikk (
  7
  ) bekezdésében, az 5. cikk (4) bekezdésében, a 9. cikk (3) bekezdésében, a 13. cikk (3) bekezdésében, a 20. cikk (4) bekezdésében és a 21. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban
  megjelölt
  felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A 
  rendelet
  nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. cikk (
  4) bekezdésében, a 4a. cikk (6
  ) bekezdésében, az 5. cikk (4) bekezdésében, a 9. cikk (3) bekezdésében, a 
  9a. cikk (3) bekezdésében, a
  13. cikk (3) bekezdésében, a 20. cikk (4) bekezdésében és a 21. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban
  meghatározott
  felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A 
  határozat
  nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

Módosítás 136

Módosítás 136

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 6 bekezdés

26 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A 4. cikk (
  7
  ) bekezdése, az 5. cikk (4) bekezdése, a 9. cikk (3) bekezdése, a 13. cikk (3) bekezdése, a 20. cikk (4) bekezdése és a 21. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. | (6)   A 4. cikk (
  4) bekezdése, a 4a. cikk (6
  ) bekezdése, az 5. cikk (4) bekezdése, a 9
  . cikk (3) bekezdése, a 9a
  . cikk (3) bekezdése, a 13. cikk (3) bekezdése, a 20. cikk (4) bekezdése és a 21. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A 4. cikk (
  7
  ) bekezdése, az 5. cikk (4) bekezdése, a 9. cikk (3) bekezdése, a 13. cikk (3) bekezdése, a 20. cikk (4) bekezdése és a 21. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(6)   A 4. cikk (
  4) bekezdése, a 4a. cikk (6
  ) bekezdése, az 5. cikk (4) bekezdése, a 9
  . cikk (3) bekezdése, a 9a
  . cikk (3) bekezdése, a 13. cikk (3) bekezdése, a 20. cikk (4) bekezdése és a 21. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 137

Módosítás 137

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – - 1 bekezdés (új)

28 cikk – - 1 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  A Bizottság 2024. január 1-jéig jelentést készít e rendelet társadalmi hatásáról. A jelentésnek tartalmaznia kell e rendelet foglalkoztatási és képzési igényekre gyakorolt hatásának előrejelzését 2030-ig és 2050-ig. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(-1)
     
  A Bizottság 2024. január 1-jéig jelentést készít e rendelet társadalmi hatásáról. A jelentésnek tartalmaznia kell e rendelet foglalkoztatási és képzési igényekre gyakorolt hatásának előrejelzését 2030-ig és 2050-ig.

Módosítás 138

Módosítás 138

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

28 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság
  2030
  . január 1-jéig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendelet működéséről, a tengeri közlekedésben használt megújuló és
  az
  alacsony kibocsátású tüzelőanyagok technológiáinak és piacának fejlődéséről, valamint az uniós tengerhasznosítási ágazatra gyakorolt hatásáról szóló értékelés eredményeiről. A Bizottság mérlegeli az alábbiak lehetséges módosításait: | (1)   A Bizottság
  2027
  . január 1-jéig
  , majd azt követően ötévente
  jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendelet működéséről, a tengeri közlekedésben használt megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok technológiáinak és piacának fejlődéséről, valamint az uniós tengerhasznosítási ágazatra gyakorolt hatásáról szóló értékelés eredményeiről.
  A jelentésben különös figyelmet kell fordítani arra, hogy e rendelet hogyan járul hozzá az európai klímarendeletben meghatározott átfogó és ágazatspecifikus uniós éghajlat-politikai célok eléréséhez, valamint az Unió megújuló energiával és az energiahatékonysággal kapcsolatos célkitűzéseihez. A jelentésnek értékelnie kell e rendeletnek az egységes piac működésére, a tengerhasznosítási ágazat versenyképességére, a szállítási fuvardíjakra, valamint a kibocsátásáthelyezés és a gazdasági tevékenység áthelyezésének mértékére gyakorolt hatására. A Bizottság ezzel egyidejűleg értékeli e rendeletnek a közlekedési ágazatban az ÜHG-kibocsátás globális csökkentésére, valamint a globális és regionális kereskedelmi forgalom alakulására gyakorolt hatását is. A
  Bizottság mérlegeli az alábbiak lehetséges módosításait: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság
  2030
  . január 1-jéig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendelet működéséről, a tengeri közlekedésben használt megújuló és
  az
  alacsony kibocsátású tüzelőanyagok technológiáinak és piacának fejlődéséről, valamint az uniós tengerhasznosítási ágazatra gyakorolt hatásáról szóló értékelés eredményeiről. A Bizottság mérlegeli az alábbiak lehetséges módosításait:

(1)   A Bizottság
  2027
  . január 1-jéig
  , majd azt követően ötévente
  jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendelet működéséről, a tengeri közlekedésben használt megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok technológiáinak és piacának fejlődéséről, valamint az uniós tengerhasznosítási ágazatra gyakorolt hatásáról szóló értékelés eredményeiről.
  A jelentésben különös figyelmet kell fordítani arra, hogy e rendelet hogyan járul hozzá az európai klímarendeletben meghatározott átfogó és ágazatspecifikus uniós éghajlat-politikai célok eléréséhez, valamint az Unió megújuló energiával és az energiahatékonysággal kapcsolatos célkitűzéseihez. A jelentésnek értékelnie kell e rendeletnek az egységes piac működésére, a tengerhasznosítási ágazat versenyképességére, a szállítási fuvardíjakra, valamint a kibocsátásáthelyezés és a gazdasági tevékenység áthelyezésének mértékére gyakorolt hatására. A Bizottság ezzel egyidejűleg értékeli e rendeletnek a közlekedési ágazatban az ÜHG-kibocsátás globális csökkentésére, valamint a globális és regionális kereskedelmi forgalom alakulására gyakorolt hatását is. A
  Bizottság mérlegeli az alábbiak lehetséges módosításait:

Módosítás 139

Módosítás 139

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

28 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | e rendelet hatálya a következők tekintetében:








  — | a 2. cikk (1) bekezdésében említett, bruttó tonnatartalomra vonatkozó küszöbérték 400 bruttó tonnatartalomra történő csökkentése, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

e rendelet hatálya a következők tekintetében:

e rendelet hatálya a következők tekintetében:

—

a 2. cikk (1) bekezdésében említett, bruttó tonnatartalomra vonatkozó küszöbérték 400 bruttó tonnatartalomra történő csökkentése,

a 2. cikk (1) bekezdésében említett, bruttó tonnatartalomra vonatkozó küszöbérték 400 bruttó tonnatartalomra történő csökkentése,

| — | a 2. cikk c) pontjában említett harmadik országokba tartó és onnan induló úton közlekedő hajók által felhasznált energia arányának növelése; |
| --- | --- |

—

a 2. cikk c) pontjában említett harmadik országokba tartó és onnan induló úton közlekedő hajók által felhasznált energia arányának növelése;

a 2. cikk c) pontjában említett harmadik országokba tartó és onnan induló úton közlekedő hajók által felhasznált energia arányának növelése;

Módosítás 140

Módosítás 140

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 1 bekezdés – a b pont (új)

28 cikk – 1 bekezdés – a b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | a II. mellékletben megadott alapértelmezett értékek, a rendelkezésre álló legpontosabb tudományos ismeretek és bizonyítékok alapján; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ab)

ab)

a II. mellékletben megadott alapértelmezett értékek, a rendelkezésre álló legpontosabb tudományos ismeretek és bizonyítékok alapján;

a II. mellékletben megadott alapértelmezett értékek, a rendelkezésre álló legpontosabb tudományos ismeretek és bizonyítékok alapján;

Módosítás 141

Módosítás 141

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 1 bekezdés – a c pont (új)

28 cikk – 1 bekezdés – a c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ac) | az e rendelet hatálya alá tartozó szennyező anyagok jegyzéke, különös tekintettel a koromkibocsátás feltüntetésének lehetőségére; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ac)

ac)

az e rendelet hatálya alá tartozó szennyező anyagok jegyzéke, különös tekintettel a koromkibocsátás feltüntetésének lehetőségére;

az e rendelet hatálya alá tartozó szennyező anyagok jegyzéke, különös tekintettel a koromkibocsátás feltüntetésének lehetőségére;

Módosítás 142

Módosítás 142

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 1 bekezdés – b pont

28 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az 5. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó hajótípusok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az 5. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó hajótípusok;

| b) | az 5. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó hajótípusok
  kiterjesztése
  ; |
| --- | --- |

b)

az 5. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó hajótípusok
  kiterjesztése
  ;

kiterjesztése

Módosítás 143

Módosítás 143

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

28 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | az I. mellékletben meghatározott módszertan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

az I. mellékletben meghatározott módszertan.

az I. mellékletben meghatározott módszertan.

Módosítás 144

Módosítás 144

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 1 a bekezdés (új)

28 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A célorientált és technológiasemleges megközelítés biztosítása érdekében a rendeletet felül kell vizsgálni és ha szükséges, módosítani kell, amint az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére szolgáló új technológiák – például a fedélzeti szén-dioxid-leválasztás, az új megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású tüzelőanyagok és az új, például széllel történő meghajtási módszerek – műszakilag és gazdaságilag kiforrottá válnak. A Bizottság folyamatosan értékeli az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését célzó különböző technológiák fejlettségét, és e tekintetben 2027. január 1-jéig benyújtja az első felülvizsgálatot az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A célorientált és technológiasemleges megközelítés biztosítása érdekében a rendeletet felül kell vizsgálni és ha szükséges, módosítani kell, amint az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére szolgáló új technológiák – például a fedélzeti szén-dioxid-leválasztás, az új megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású tüzelőanyagok és az új, például széllel történő meghajtási módszerek – műszakilag és gazdaságilag kiforrottá válnak. A Bizottság folyamatosan értékeli az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését célzó különböző technológiák fejlettségét, és e tekintetben 2027. január 1-jéig benyújtja az első felülvizsgálatot az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Módosítás 145

Módosítás 145

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 1 b bekezdés (új)

28 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  A Bizottság folyamatosan ellenőrzi az Unióban a hajózási társaságok rendelkezésére álló alternatív tüzelőanyagok mennyiségét, és az eredményekről jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak 2027. január 1-jéig, majd 2050-ig minden ötödik évben. Amennyiben ezen tüzelőanyagok kínálata nem elégíti ki az e rendeletben meghatározott kötelezettségek teljesítésére kötelezett hajózási társaságok keresletét, a Bizottságnak intézkedéseket kell javasolnia annak biztosítására, hogy a tengeri hajózásban használatos üzemanyagok szállítói az Unióban megfelelő mennyiségű alternatív üzemanyagot bocsássanak az uniós kikötőkbe befutó hajózási társaságok rendelkezésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1b)
     
  A Bizottság folyamatosan ellenőrzi az Unióban a hajózási társaságok rendelkezésére álló alternatív tüzelőanyagok mennyiségét, és az eredményekről jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak 2027. január 1-jéig, majd 2050-ig minden ötödik évben. Amennyiben ezen tüzelőanyagok kínálata nem elégíti ki az e rendeletben meghatározott kötelezettségek teljesítésére kötelezett hajózási társaságok keresletét, a Bizottságnak intézkedéseket kell javasolnia annak biztosítására, hogy a tengeri hajózásban használatos üzemanyagok szállítói az Unióban megfelelő mennyiségű alternatív üzemanyagot bocsássanak az uniós kikötőkbe befutó hajózási társaságok rendelkezésére.

Módosítás 146

Módosítás 146

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 1 c bekezdés (új)

28 cikk – 1 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c)
     
  A Bizottság javaslatot tesz e rendelet módosítására, amennyiben a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet a nemzetközi megállapodással való teljes összhang biztosítása érdekében a kibocsátásintenzitásra vonatkozó, e rendelettel egyenértékű globális határértékeket fogad el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1c)
     
  A Bizottság javaslatot tesz e rendelet módosítására, amennyiben a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet a nemzetközi megállapodással való teljes összhang biztosítása érdekében a kibocsátásintenzitásra vonatkozó, e rendelettel egyenértékű globális határértékeket fogad el.

Módosítás 147

Módosítás 147

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 1 d bekezdés (új)

28 cikk – 1 d bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1d)
     
  A Bizottság 2027. január 1-jéig, majd 2050-ig minden ötödik évben jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag

   (1a)

  összesített makrogazdasági hatása átfogó értékelésének eredményeiről. A jelentésben különös figyelmet kell fordítani az Unió versenyképességére, a munkahelyteremtésre, a szállítási fuvardíjakra, a háztartások vásárlóerejére és a kibocsátásáthelyezés mértékére gyakorolt hatásokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1d)
     
  A Bizottság 2027. január 1-jéig, majd 2050-ig minden ötödik évben jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag

   (1a)

  összesített makrogazdasági hatása átfogó értékelésének eredményeiről. A jelentésben különös figyelmet kell fordítani az Unió versenyképességére, a munkahelyteremtésre, a szállítási fuvardíjakra, a háztartások vásárlóerejére és a kibocsátásáthelyezés mértékére gyakorolt hatásokra.

Módosítás 148

Módosítás 148

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 1 e bekezdés (új)

28 cikk – 1 e bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1e)
     
  A Bizottság mérlegeli e rendelet lehetséges módosításait a szabályozás egyszerűsítése érdekében. A Bizottság és az illetékes hatóságok folyamatosan alkalmazkodnak a bevált gyakorlatnak megfelelő közigazgatási eljárásokhoz, és minden intézkedést megtesznek e rendelet végrehajtásának egyszerűsítése érdekében, ezáltal a lehető legkisebbre csökkentve a hajótulajdonosok, az üzemeltetők, a kikötők és a hitelesítők adminisztratív terheit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1e)
     
  A Bizottság mérlegeli e rendelet lehetséges módosításait a szabályozás egyszerűsítése érdekében. A Bizottság és az illetékes hatóságok folyamatosan alkalmazkodnak a bevált gyakorlatnak megfelelő közigazgatási eljárásokhoz, és minden intézkedést megtesznek e rendelet végrehajtásának egyszerűsítése érdekében, ezáltal a lehető legkisebbre csökkentve a hajótulajdonosok, az üzemeltetők, a kikötők és a hitelesítők adminisztratív terheit.

Módosítás 149

Módosítás 149

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 a cikk (új)

28 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 28a. cikk




  Ellensúlyozó szabályozási csökkentés




  Az „egy be, egy ki” elvről szóló közleményével összhangban a Bizottság 2024. január 1-jéig javaslatokat terjeszt elő annak érdekében, hogy ellensúlyozza az e rendelet által bevezetett szabályozási terheket más olyan uniós jogi aktusok rendelkezéseinek módosítása vagy hatályon kívül helyezése révén, amelyek szabályozásból eredő terhekkel járnak a tengerhasznosítási ágazatban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

28a. cikk

Ellensúlyozó szabályozási csökkentés

Az „egy be, egy ki” elvről szóló közleményével összhangban a Bizottság 2024. január 1-jéig javaslatokat terjeszt elő annak érdekében, hogy ellensúlyozza az e rendelet által bevezetett szabályozási terheket más olyan uniós jogi aktusok rendelkezéseinek módosítása vagy hatályon kívül helyezése révén, amelyek szabályozásból eredő terhekkel járnak a tengerhasznosítási ágazatban.

Módosítás 150

Módosítás 150

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 egyenlet

I melléklet – 1 egyenlet

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| GHG intensity index | WtT | TtW |
| --- | --- | --- |
| GHG intensity


  C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .) | C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .) | C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .) |

GHG intensity index

GHG intensity index

WtT

TtW

GHG intensity

Image 1C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

Image 2C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

Image 3C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

Módosítás

Módosítás

| GHG intensity index | WtT | TtW |
| --- | --- | --- |
| GHG intensity


  C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .) | C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .) | C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .) |

GHG intensity index

GHG intensity index

WtT

TtW

GHG intensity

Image 4C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

Image 5C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

Image 6C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

Módosítás 151

Módosítás 151

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 táblázat – 6 a sor (új)

I melléklet – 1 táblázat – 6 a sor (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

| n fuel | A referencia-időszakban a hajóra szállított tüzelőanyagok száma |
| --- | --- |

n fuel

n fuel

A referencia-időszakban a hajóra szállított tüzelőanyagok száma

A referencia-időszakban a hajóra szállított tüzelőanyagok száma

Módosítás 152

Módosítás 152

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 táblázat – 12 a sor (új)

I melléklet – 1 táblázat – 12 a sor (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

| MULTi | Nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagra (RFNBO) alkalmazott szorzó |
| --- | --- |

MULTi

MULTi

Nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagra (RFNBO) alkalmazott szorzó

Nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagra (RFNBO) alkalmazott szorzó

Módosítás 153

Módosítás 153

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 táblázat – 19 a sor (új)

I melléklet – 1 táblázat – 19 a sor (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

| Mi, j A | A j fogyasztóban jeges viszonyok melletti hajózás következtében az IC, IB, IA vagy IA Super vagy ezzel egyenértékű jégosztályú

   (1a)

  hajók esetében, valamint IA vagy IA Super jégosztályú vagy azzal egyenértékű jégosztályú hajók műszaki tulajdonságaiból eredően oxidálódott i tüzelőanyag kiigazított tömege [gFuel]. Adott esetben az 1. sz. egyenletben az Mi, j tömeg helyett az Mi, j A kiigazított tömeget kell használni. |
| --- | --- |

Mi, j A

Mi, j A

A j fogyasztóban jeges viszonyok melletti hajózás következtében az IC, IB, IA vagy IA Super vagy ezzel egyenértékű jégosztályú

   (1a)

  hajók esetében, valamint IA vagy IA Super jégosztályú vagy azzal egyenértékű jégosztályú hajók műszaki tulajdonságaiból eredően oxidálódott i tüzelőanyag kiigazított tömege [gFuel]. Adott esetben az 1. sz. egyenletben az Mi, j tömeg helyett az Mi, j A kiigazított tömeget kell használni.

A j fogyasztóban jeges viszonyok melletti hajózás következtében az IC, IB, IA vagy IA Super vagy ezzel egyenértékű jégosztályú

1a

hajók esetében, valamint IA vagy IA Super jégosztályú vagy azzal egyenértékű jégosztályú hajók műszaki tulajdonságaiból eredően oxidálódott i tüzelőanyag kiigazított tömege [gFuel]. Adott esetben az 1. sz. egyenletben az Mi, j tömeg helyett az Mi, j A kiigazított tömeget kell használni.

Módosítás 154

Módosítás 154

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 4 bekezdés – bevezető rész

I melléklet – 4 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Fosszilis tüzelőanyagok esetében a II. mellékletben szereplő alapértelmezett értékeket kell alkalmazni. | Fosszilis tüzelőanyagok esetében a II. mellékletben szereplő alapértelmezett értékeket kell alkalmazni
  , kivéve, ha a tényleges értékek tanúsítás vagy közvetlen kibocsátásmérés útján is megadhatók
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Fosszilis tüzelőanyagok esetében a II. mellékletben szereplő alapértelmezett értékeket kell alkalmazni.

Fosszilis tüzelőanyagok esetében a II. mellékletben szereplő alapértelmezett értékeket kell alkalmazni
  , kivéve, ha a tényleges értékek tanúsítás vagy közvetlen kibocsátásmérés útján is megadhatók
  .

, kivéve, ha a tényleges értékek tanúsítás vagy közvetlen kibocsátásmérés útján is megadhatók

Módosítás 155

Módosítás 155

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 4 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

I melléklet – 4 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E rendelet alkalmazásában az 1. sz. egyenlet számlálójában lévő ΣEk x CO2eq electricity
  , kifejezést nullára kell állítani. | E rendelet alkalmazásában az 1. sz. egyenlet számlálójában lévő ΣEk x CO2eq electricity
  , kifejezést nullára kell állítani. |
| | Az 1. sz. egyenlet nevezőjében szereplő MULT kifejezést a 4a. cikk (2) bekezdésében említett, RNFBO (nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok) szorzó értékére kell állítani a 9. cikk (1b) bekezdésével összhangban. Minden más üzemanyag esetében a szorzót egyre kell állítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

E rendelet alkalmazásában az 1. sz. egyenlet számlálójában lévő ΣEk x CO2eq electricity
  , kifejezést nullára kell állítani.

Ek x CO2eq electricity

E rendelet alkalmazásában az 1. sz. egyenlet számlálójában lévő ΣEk x CO2eq electricity
  , kifejezést nullára kell állítani.

Ek x CO2eq electricity

Az 1. sz. egyenlet nevezőjében szereplő MULT kifejezést a 4a. cikk (2) bekezdésében említett, RNFBO (nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok) szorzó értékére kell állítani a 9. cikk (1b) bekezdésével összhangban. Minden más üzemanyag esetében a szorzót egyre kell állítani.

Az 1. sz. egyenlet nevezőjében szereplő MULT kifejezést a 4a. cikk (2) bekezdésében említett, RNFBO (nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok) szorzó értékére kell állítani a 9. cikk (1b) bekezdésével összhangban. Minden más üzemanyag esetében a szorzót egyre kell állítani.

Módosítás 156

Módosítás 156

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 5 bekezdés

I melléklet – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tüzelőanyag [Mi] tömegét az (EU) 2015/757 rendelet szerinti jelentéstétel keretében az e rendelet hatálya alá tartozó utakra vonatkozóan a vállalat által választott nyomonkövetési módszertan alapján jelentett mennyiség figyelembevételével kell meghatározni. | A tüzelőanyag [Mi] tömegét az (EU) 2015/757 rendelet szerinti jelentéstétel keretében az e rendelet hatálya alá tartozó utakra vonatkozóan a társaság által választott nyomonkövetési módszertan alapján jelentett mennyiség figyelembevételével kell meghatározni.
  IC, IB, IA vagy IA Super vagy ezzel egyenértékű jégosztályú hajó esetében a tüzelőanyag tömege [Mi] helyett a tüzelőanyag kiigazított tömege [MiA] használható. A kiigazított tömeget [Mi A] az Va. melléklet határozza meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tüzelőanyag [Mi] tömegét az (EU) 2015/757 rendelet szerinti jelentéstétel keretében az e rendelet hatálya alá tartozó utakra vonatkozóan a vállalat által választott nyomonkövetési módszertan alapján jelentett mennyiség figyelembevételével kell meghatározni.

i

A tüzelőanyag [Mi] tömegét az (EU) 2015/757 rendelet szerinti jelentéstétel keretében az e rendelet hatálya alá tartozó utakra vonatkozóan a társaság által választott nyomonkövetési módszertan alapján jelentett mennyiség figyelembevételével kell meghatározni.
  IC, IB, IA vagy IA Super vagy ezzel egyenértékű jégosztályú hajó esetében a tüzelőanyag tömege [Mi] helyett a tüzelőanyag kiigazított tömege [MiA] használható. A kiigazított tömeget [Mi A] az Va. melléklet határozza meg.

i

IC, IB, IA vagy IA Super vagy ezzel egyenértékű jégosztályú hajó esetében a tüzelőanyag tömege [Mi

iA

i A

Módosítás 157

Módosítás 157

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 12 bekezdés

I melléklet – 12 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 6. cikkben említett nyomonkövetési tervvel összhangban és a hitelesítő értékelése alapján más módszerek, például közvetlen CO2eq-mérés
  , laboratóriumi vizsgálatok
  is alkalmazhatók, ha ez növeli a számítás általános pontosságát. | A 6. cikkben említett nyomonkövetési tervvel összhangban és a hitelesítő értékelése alapján más módszerek – például közvetlen CO2eq-mérés – is alkalmazhatók, ha ez növeli a számítás általános pontosságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 6. cikkben említett nyomonkövetési tervvel összhangban és a hitelesítő értékelése alapján más módszerek, például közvetlen CO2eq-mérés
  , laboratóriumi vizsgálatok
  is alkalmazhatók, ha ez növeli a számítás általános pontosságát.

2eq

, laboratóriumi vizsgálatok

A 6. cikkben említett nyomonkövetési tervvel összhangban és a hitelesítő értékelése alapján más módszerek – például közvetlen CO2eq-mérés – is alkalmazhatók, ha ez növeli a számítás általános pontosságát.

2eq

Módosítás 158

Módosítás 158

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – táblázat

I melléklet – táblázat

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| Tüzelőanyag-osztály | WtT | TtW |
| --- | --- | --- |
| Fosszilis | Az e rendelet 1. táblázatában meghatározott alapértelmezett értékeket kell alkalmazni | A nyomon követésre, jelentésre és ellenőrzésre vonatkozó rendelet CO2-széntényezőit olyan tüzelőanyagok esetében kell alkalmazni, amelyekre ilyen tényezőt adnak meg.
  Az összes többi kibocsátási tényező esetében az e rendelet 1. táblázatában megadott alapértelmezett értékek használhatók, alternatívaként pedig


  laboratóriumi vizsgálatokkal vagy
  közvetlen kibocsátási mérésekkel hitelesített értékek használhatók. |
| Fenntartható megújuló tüzelőanyagok
  (bio-folyadékok, biogázok, e-üzemanyagok) | A RED II-ben megadott CO2eq értékek (égetés nélkül) használhatók minden olyan tüzelőanyagra, amelynek előállítási módja szerepel a RED II-ben, vagy alternatívaként
  használható a RED II-ben jóváhagyott tanúsítási rendszer | A kibocsátási tényezők, az e rendelet 1. táblázatában megadott alapértelmezett értékek használhatók, alternatívaként pedig


  laboratóriumi vizsgálatokkal vagy
  közvetlen kibocsátási mérésekkel hitelesített értékek használhatók. |
| Egyebek (ideértve a villamos energiát is) | A RED II-ben megadott CO2eq értékek (égetés nélkül) használhatók minden olyan tüzelőanyagra, amelynek előállítási módja szerepel a RED II-ben, vagy alternatívaként
  használható a RED II-ben jóváhagyott tanúsítási rendszer | A kibocsátási tényezők, az e rendelet 1. táblázatában megadott alapértelmezett értékek használhatók, alternatívaként pedig


  laboratóriumi vizsgálatokkal vagy
  közvetlen kibocsátási mérésekkel hitelesített értékek használhatók. |

Tüzelőanyag-osztály

WtT

TtW

Fosszilis

Az e rendelet 1. táblázatában meghatározott alapértelmezett értékeket kell alkalmazni

A nyomon követésre, jelentésre és ellenőrzésre vonatkozó rendelet CO2-széntényezőit olyan tüzelőanyagok esetében kell alkalmazni, amelyekre ilyen tényezőt adnak meg.

2

Az összes többi kibocsátási tényező esetében az e rendelet 1. táblázatában megadott alapértelmezett értékek használhatók, alternatívaként pedig

laboratóriumi vizsgálatokkal vagy
  közvetlen kibocsátási mérésekkel hitelesített értékek használhatók.

laboratóriumi vizsgálatokkal vagy

Fenntartható megújuló tüzelőanyagok

(bio-folyadékok, biogázok, e-üzemanyagok)

A RED II-ben megadott CO2eq értékek (égetés nélkül) használhatók minden olyan tüzelőanyagra, amelynek előállítási módja szerepel a RED II-ben, vagy alternatívaként

használható a RED II-ben jóváhagyott tanúsítási rendszer

A kibocsátási tényezők, az e rendelet 1. táblázatában megadott alapértelmezett értékek használhatók, alternatívaként pedig

laboratóriumi vizsgálatokkal vagy
  közvetlen kibocsátási mérésekkel hitelesített értékek használhatók.

laboratóriumi vizsgálatokkal vagy

Egyebek (ideértve a villamos energiát is)

A RED II-ben megadott CO2eq értékek (égetés nélkül) használhatók minden olyan tüzelőanyagra, amelynek előállítási módja szerepel a RED II-ben, vagy alternatívaként

használható a RED II-ben jóváhagyott tanúsítási rendszer

A kibocsátási tényezők, az e rendelet 1. táblázatában megadott alapértelmezett értékek használhatók, alternatívaként pedig

laboratóriumi vizsgálatokkal vagy
  közvetlen kibocsátási mérésekkel hitelesített értékek használhatók.

laboratóriumi vizsgálatokkal vagy

Módosítás

Módosítás

| Tüzelőanyag-osztály | WtT | TtW |
| --- | --- | --- |
| Fosszilis | Az e rendelet 1. táblázatában meghatározott alapértelmezett értékeket kell alkalmazni,
  kivéve, ha a tényleges értékek tanúsítás vagy közvetlen kibocsátásmérés útján is megadhatók. | A nyomon követésre, jelentésre és ellenőrzésre vonatkozó rendelet CO2-széntényezőit olyan tüzelőanyagok esetében kell alkalmazni, amelyekre ilyen tényezőt adnak meg.
  Az összes többi kibocsátási tényező esetében az e rendelet 1. táblázatában megadott alapértelmezett értékek használhatók, alternatívaként pedig
  közvetlen kibocsátási mérésekkel hitelesített értékek használhatók. |
| Fenntartható megújuló tüzelőanyagok
  (bio-folyadékok, biogázok, e-üzemanyagok) | A RED II-ben megadott CO2eq értékek (égetés nélkül) használhatók minden olyan tüzelőanyagra, amelynek előállítási módja szerepel a RED II-ben, vagy alternatívaként
  a RED II-ben jóváhagyott tanúsítási rendszer
  vagy a közvetlen kibocsátásmérés
  használható | A kibocsátási tényezők, az e rendelet 1. táblázatában megadott alapértelmezett értékek használhatók, alternatívaként pedig
  közvetlen kibocsátási mérésekkel hitelesített értékek használhatók. |
| Egyebek (ideértve a villamos energiát is) | A RED II-ben megadott CO2eq értékek (égetés nélkül) használhatók minden olyan tüzelőanyagra, amelynek előállítási módja szerepel a RED II-ben, vagy alternatívaként
  a RED II-ben jóváhagyott tanúsítási rendszer
  vagy a közvetlen kibocsátásmérés
  használható | A kibocsátási tényezők, az e rendelet 1. táblázatában megadott alapértelmezett értékek használhatók, alternatívaként pedig
  közvetlen kibocsátási mérésekkel hitelesített értékek használhatók. |

Tüzelőanyag-osztály

WtT

TtW

Fosszilis

Az e rendelet 1. táblázatában meghatározott alapértelmezett értékeket kell alkalmazni,
  kivéve, ha a tényleges értékek tanúsítás vagy közvetlen kibocsátásmérés útján is megadhatók.

kivéve, ha a tényleges értékek tanúsítás vagy közvetlen kibocsátásmérés útján is megadhatók.

A nyomon követésre, jelentésre és ellenőrzésre vonatkozó rendelet CO2-széntényezőit olyan tüzelőanyagok esetében kell alkalmazni, amelyekre ilyen tényezőt adnak meg.

2

Az összes többi kibocsátási tényező esetében az e rendelet 1. táblázatában megadott alapértelmezett értékek használhatók, alternatívaként pedig

közvetlen kibocsátási mérésekkel hitelesített értékek használhatók.

Fenntartható megújuló tüzelőanyagok

(bio-folyadékok, biogázok, e-üzemanyagok)

A RED II-ben megadott CO2eq értékek (égetés nélkül) használhatók minden olyan tüzelőanyagra, amelynek előállítási módja szerepel a RED II-ben, vagy alternatívaként

a RED II-ben jóváhagyott tanúsítási rendszer
  vagy a közvetlen kibocsátásmérés
  használható

vagy a közvetlen kibocsátásmérés

A kibocsátási tényezők, az e rendelet 1. táblázatában megadott alapértelmezett értékek használhatók, alternatívaként pedig

közvetlen kibocsátási mérésekkel hitelesített értékek használhatók.

Egyebek (ideértve a villamos energiát is)

A RED II-ben megadott CO2eq értékek (égetés nélkül) használhatók minden olyan tüzelőanyagra, amelynek előállítási módja szerepel a RED II-ben, vagy alternatívaként

a RED II-ben jóváhagyott tanúsítási rendszer
  vagy a közvetlen kibocsátásmérés
  használható

vagy a közvetlen kibocsátásmérés

A kibocsátási tényezők, az e rendelet 1. táblázatában megadott alapértelmezett értékek használhatók, alternatívaként pedig

közvetlen kibocsátási mérésekkel hitelesített értékek használhatók.

Módosítás 159

Módosítás 159

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 2 bekezdés

II melléklet – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A bioüzemanyagok, a biogáz, a nem biológiai eredetű, megújuló üzemanyagok és a szén-dioxid újrahasznosításával előállított üzemanyagok kibocsátási tényezőit az (EU) 2018/2001 irányelv 5. mellékletének C. részében meghatározott módszertanok szerint kell meghatározni. | A bioüzemanyagok, a biogáz, a nem biológiai eredetű, megújuló üzemanyagok és a szén-dioxid újrahasznosításával előállított üzemanyagok kibocsátási tényezőit az (EU) 2018/2001 irányelv 5. mellékletének C. részében meghatározott módszertanok szerint kell meghatározni. |
| | A kibocsátási tényezők bármely tüzelőanyag esetében a tényleges hitelesített értékek vagy közvetlen kibocsátásmérések útján megállapított értékek alapján is meghatározhatók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A bioüzemanyagok, a biogáz, a nem biológiai eredetű, megújuló üzemanyagok és a szén-dioxid újrahasznosításával előállított üzemanyagok kibocsátási tényezőit az (EU) 2018/2001 irányelv 5. mellékletének C. részében meghatározott módszertanok szerint kell meghatározni.

A bioüzemanyagok, a biogáz, a nem biológiai eredetű, megújuló üzemanyagok és a szén-dioxid újrahasznosításával előállított üzemanyagok kibocsátási tényezőit az (EU) 2018/2001 irányelv 5. mellékletének C. részében meghatározott módszertanok szerint kell meghatározni.

A kibocsátási tényezők bármely tüzelőanyag esetében a tényleges hitelesített értékek vagy közvetlen kibocsátásmérések útján megállapított értékek alapján is meghatározhatók.

A kibocsátási tényezők bármely tüzelőanyag esetében a tényleges hitelesített értékek vagy közvetlen kibocsátásmérések útján megállapított értékek alapján is meghatározhatók.

Módosítás 160

Módosítás 160

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – táblázat

II melléklet – táblázat

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| Bio-LNG
  Fő termékek/hulladék/alapanyag keverék | 0,05 | Hivatkozás az (EU) 2018/2001 irányelvre | LNG Otto (vegyes üzem, közepes sebesség) | 2,755
  MEPC245 (66),
  (EU) 2015/757 rendelet Cseppfolyósított földgáz (LNG) | 0,00005 | 0,00018 | 3,1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LNG Otto (vegyes üzem, alacsony sebesség) | 1,7 |
| LNG dízel (vegyes üzem) | 0,2 |
| LBSI | N/A |

Bio-LNG

Fő termékek/hulladék/alapanyag keverék

0,05

Hivatkozás az (EU) 2018/2001 irányelvre

LNG Otto (vegyes üzem, közepes sebesség)

2,755

MEPC245 (66),

(EU) 2015/757 rendelet Cseppfolyósított földgáz (LNG)

0,00005

0,00005

0,00018

0,00018

3,1

LNG Otto (vegyes üzem, alacsony sebesség)

1,7

LNG dízel (vegyes üzem)

0,2

LBSI

N/A

Módosítás

Módosítás

| Bio-LNG
  Fő termékek/hulladék/alapanyag keverék | 0,05 | Hivatkozás az (EU) 2018/2001 irányelvre | LNG Otto (vegyes üzem, közepes sebesség) | 2,755
  MEPC245 (66),
  (EU) 2015/757 rendelet Cseppfolyósított földgáz (LNG) | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LNG Otto (vegyes üzem, alacsony sebesség) | 1,7 |
| LNG dízel (vegyes üzem) | 0,2 |
| LBSI | N/A |

Bio-LNG

Fő termékek/hulladék/alapanyag keverék

0,05

Hivatkozás az (EU) 2018/2001 irányelvre

LNG Otto (vegyes üzem, közepes sebesség)

2,755

MEPC245 (66),

(EU) 2015/757 rendelet Cseppfolyósított földgáz (LNG)

0

0

0,00011

0,00011

3,1

LNG Otto (vegyes üzem, alacsony sebesség)

1,7

LNG dízel (vegyes üzem)

0,2

LBSI

N/A

Módosítás 161

Módosítás 161

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 8 bekezdés

II melléklet – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 4. oszlop a CO2eq kibocsátási értékeket [gCO2eq/MJ]-ban tartalmazza. Fosszilis tüzelőanyagok esetében csak a táblázatban szereplő alapértelmezett értékeket kell használni. Minden egyéb tüzelőanyag esetében (a kifejezett jelölések kivételével) az értékeket a módszertan vagy az (EU) 2018/2001 irányelvben meghatározott alapértelmezett értékek alkalmazásával kell kiszámítani, levonva azt az égési kibocsátásból, a tüzelőanyag teljes oxidációját figyelembe véve (33). | A 4. oszlop a CO2eq kibocsátási értékeket [gCO2eq/MJ]-ban tartalmazza. Fosszilis tüzelőanyagok esetében a táblázatban szereplő alapértelmezett értékeket kell használni
  , kivéve, ha a tényleges értékek tanúsítás vagy közvetlen kibocsátásmérés útján is megadhatók
  . Minden egyéb tüzelőanyag esetében (a kifejezett jelölések kivételével) az értékeket a módszertan vagy az (EU) 2018/2001 irányelvben meghatározott alapértelmezett értékek alkalmazásával kell kiszámítani, levonva azt az égési kibocsátásból, a tüzelőanyag teljes oxidációját figyelembe véve (33). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 4. oszlop a CO2eq kibocsátási értékeket [gCO2eq/MJ]-ban tartalmazza. Fosszilis tüzelőanyagok esetében csak a táblázatban szereplő alapértelmezett értékeket kell használni. Minden egyéb tüzelőanyag esetében (a kifejezett jelölések kivételével) az értékeket a módszertan vagy az (EU) 2018/2001 irányelvben meghatározott alapértelmezett értékek alkalmazásával kell kiszámítani, levonva azt az égési kibocsátásból, a tüzelőanyag teljes oxidációját figyelembe véve (33).

2eq

2eq

33

A 4. oszlop a CO2eq kibocsátási értékeket [gCO2eq/MJ]-ban tartalmazza. Fosszilis tüzelőanyagok esetében a táblázatban szereplő alapértelmezett értékeket kell használni
  , kivéve, ha a tényleges értékek tanúsítás vagy közvetlen kibocsátásmérés útján is megadhatók
  . Minden egyéb tüzelőanyag esetében (a kifejezett jelölések kivételével) az értékeket a módszertan vagy az (EU) 2018/2001 irányelvben meghatározott alapértelmezett értékek alkalmazásával kell kiszámítani, levonva azt az égési kibocsátásból, a tüzelőanyag teljes oxidációját figyelembe véve (33).

2eq

2eq

, kivéve, ha a tényleges értékek tanúsítás vagy közvetlen kibocsátásmérés útján is megadhatók

33

Módosítás 162

Módosítás 162

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – táblázat – 4 a sor (új)

III melléklet – táblázat – 4 a sor (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

| Bármely más kibocsátásmentes energiaforrás | Bármely olyan technológia, amely a szárazföldi áramellátással egyenértékű vagy annál jelentősebb kibocsátáscsökkentést ér el. |
| --- | --- |

Bármely más kibocsátásmentes energiaforrás

Bármely más kibocsátásmentes energiaforrás

Bármely olyan technológia, amely a szárazföldi áramellátással egyenértékű vagy annál jelentősebb kibocsátáscsökkentést ér el.

Bármely olyan technológia, amely a szárazföldi áramellátással egyenértékű vagy annál jelentősebb kibocsátáscsökkentést ér el.

Módosítás 163

Módosítás 163

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet

V melléklet

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| V. MELLÉKLET |
| --- |
| A MEGFELELÉSI MÉRLEG ÉS A 20. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN MEGHATÁROZOTT BÍRSÁG KISZÁMÍTÁSÁRA SZOLGÁLÓ KÉPLETEK |
| A hajó megfelelési mérlegének kiszámítására szolgáló képlet |
| A hajók megfelelési mérlegének kiszámításához a következő képletet kell alkalmazni: |
| Megfelelési mérleg [gCO2eq/MJ] = | C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .) |
| ahol: |
| gCO
  2eq | CO2-egyenérték grammban |
| GHGIEtarget | A hajó fedélzetén felhasznált energia kibocsátásintenzitásának határértéke e rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerint |
| GHGIEactual | A hajó fedélzetén felhasznált energia kibocsátásintenzitásának a vonatkozó jelentési időszakra számított éves átlaga |
| A 20. cikk (1) bekezdésében meghatározott bírság kiszámítására szolgáló képlet |
| A 20. cikk (1) bekezdésében meghatározott bírság összegét a következőképpen kell kiszámítani: |
| Bírság = | (Megfelelési mérleg/GHGIEactual) × átváltási tényező MJ-ról VLSFO tonnára (41,0 MJ/kg) × 2 400  EUR |

V. MELLÉKLET

A MEGFELELÉSI MÉRLEG ÉS A 20. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN MEGHATÁROZOTT BÍRSÁG KISZÁMÍTÁSÁRA SZOLGÁLÓ KÉPLETEK

A hajó megfelelési mérlegének kiszámítására szolgáló képlet

A hajók megfelelési mérlegének kiszámításához a következő képletet kell alkalmazni:

Megfelelési mérleg [gCO2eq/MJ] =

2eq

Image 7C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

ahol:

gCO
  2eq

2eq

CO2-egyenérték grammban

2

GHGIEtarget

target

A hajó fedélzetén felhasznált energia kibocsátásintenzitásának határértéke e rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerint

GHGIEactual

actual

A hajó fedélzetén felhasznált energia kibocsátásintenzitásának a vonatkozó jelentési időszakra számított éves átlaga

A 20. cikk (1) bekezdésében meghatározott bírság kiszámítására szolgáló képlet

A 20. cikk (1) bekezdésében meghatározott bírság összegét a következőképpen kell kiszámítani:

Bírság =

(Megfelelési mérleg/GHGIEactual) × átváltási tényező MJ-ról VLSFO tonnára (41,0 MJ/kg) × 2 400  EUR

actual

Módosítás

Módosítás

| V. MELLÉKLET |
| --- |
| A MEGFELELÉSI MÉRLEG ÉS A 20. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN MEGHATÁROZOTT
  KORREKCIÓS
  BÍRSÁG KISZÁMÍTÁSÁRA SZOLGÁLÓ KÉPLETEK |
| A. | A hajó megfelelési mérlegének kiszámítására szolgáló képlet |

V. MELLÉKLET

A MEGFELELÉSI MÉRLEG ÉS A 20. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN MEGHATÁROZOTT
  KORREKCIÓS
  BÍRSÁG KISZÁMÍTÁSÁRA SZOLGÁLÓ KÉPLETEK

KORREKCIÓS

A.

A.

A hajó megfelelési mérlegének kiszámítására szolgáló képlet

| a) | Megfelelési mérleg a hajó kibocsátásintenzitása tekintetében, a 4. cikk (2) bekezdése tekintetében |
| --- | --- |

a)

a)

Megfelelési mérleg a hajó kibocsátásintenzitása tekintetében, a 4. cikk (2) bekezdése tekintetében

Megfelelési mérleg a hajó kibocsátásintenzitása tekintetében, a 4. cikk (2) bekezdése tekintetében

A hajók megfelelési mérlegének kiszámításához a következő képletet kell alkalmazni:

Megfelelési mérleg [gCO2eq/MJ] =

2eq

Image 8C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

ahol:

gCO2eq

2eq

CO2-egyenérték grammban

2

GHGIEtarget

target

A hajó fedélzetén felhasznált energia kibocsátásintenzitásának határértéke e rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerint

GHGIEactual

actual

A hajó fedélzetén felhasznált energia kibocsátásintenzitásának a vonatkozó jelentési időszakra számított éves átlaga

| b) | Megfelelési mérleg a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok kvótájával kapcsolatban, a 4a. cikk (3) bekezdése tekintetében |
| --- | --- |

b)

b)

Megfelelési mérleg a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok kvótájával kapcsolatban, a 4a. cikk (3) bekezdése tekintetében

Megfelelési mérleg a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok kvótájával kapcsolatban, a 4a. cikk (3) bekezdése tekintetében

CB_RFNBO [% RFNBO] =

CB_RFNBO [% RFNBO] =

(% RFNBOquota – % RFNBOactual)

(% RFNBOquota

actual

ahol:

ahol:

CB_RFNBO

CB_RFNBO

Megfelelési mérleg a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok kvótájával kapcsolatban, a 4a. cikk (3) bekezdése tekintetében

Megfelelési mérleg a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok kvótájával kapcsolatban, a 4a. cikk (3) bekezdése tekintetében

% RFNBOquota

% RFNBOquota

A hajó fedélzetén felhasznált, nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagokból származó éves átlagos energiára vonatkozó kvóta e rendelet 4a. cikkének (3) bekezdése szerint

A hajó fedélzetén felhasznált, nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagokból származó éves átlagos energiára vonatkozó kvóta e rendelet 4a. cikkének (3) bekezdése szerint

% RFNBOactual

% RFNBOactual

A hajó által bejelentett, a fedélzeten felhasznált azon éves átlagos energia százalékos aránya, amelyet ténylegesen a 9. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelő nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagokból fedeznek

A hajó által bejelentett, a fedélzeten felhasznált azon éves átlagos energia százalékos aránya, amelyet ténylegesen a 9. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelő nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagokból fedeznek

| B. | A 20. cikk (1) bekezdésében meghatározott bírság kiszámítására szolgáló képlet |
| --- | --- |

B.

B.

A 20. cikk (1) bekezdésében meghatározott bírság kiszámítására szolgáló képlet

| a) | Korrekciós bírság a hajó kibocsátásintenzitásának megfelelési mérlegével kapcsolatban, a 4. cikk (2) bekezdése tekintetében |
| --- | --- |

a)

a)

Korrekciós bírság a hajó kibocsátásintenzitásának megfelelési mérlegével kapcsolatban, a 4. cikk (2) bekezdése tekintetében

Korrekciós bírság a hajó kibocsátásintenzitásának megfelelési mérlegével kapcsolatban, a 4. cikk (2) bekezdése tekintetében

A 20. cikk (1) bekezdésében meghatározott bírság összegét a következőképpen kell kiszámítani:

Bírság =

(Megfelelési mérleg/GHGIEactual) × átváltási tényező MJ-ról VLSFO tonnára (41,0 MJ/kg) × 2 400  EUR

actual

| b) | Korrekciós bírság a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok kvótájával kapcsolatban, a 4a. cikk (3) bekezdése tekintetében |
| --- | --- |

b)

b)

Korrekciós bírság a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok kvótájával kapcsolatban, a 4a. cikk (3) bekezdése tekintetében

Korrekciós bírság a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok kvótájával kapcsolatban, a 4a. cikk (3) bekezdése tekintetében

A 20. cikk (1a) bekezdésében meghatározott korrekciós bírság összegét a következőképpen kell kiszámítani:

A 20. cikk (1a) bekezdésében meghatározott korrekciós bírság összegét a következőképpen kell kiszámítani:

Korrekciós bírság (RFNBO) =

Korrekciós

abs(CB_RFNBO) x Pd x 3

abs(CB_RFNBO) x Pd x 3

ahol:

ahol:

Korrekciós bírság

Korrekciós bírság

EUR-ban

EUR-ban

abs(CB_RFNBO)

abs(CB_RFNBO)

A megfelelési egyenleg abszolút értéke a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok esetében

A megfelelési egyenleg abszolút értéke a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok esetében

Pd

Pd

A nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok és a hajólétesítményekkel kompatibilis fosszilis tüzelőanyagok közötti árkülönbség

A nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok és a hajólétesítményekkel kompatibilis fosszilis tüzelőanyagok közötti árkülönbség

Módosítás 164

Módosítás 164

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V a melléklet (új)

V a melléklet (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Va. MELLÉKLET

Va. MELLÉKLET

A TÜZELŐANYAG KIIGAZÍTOTT TÖMEGE ÉS A TÖBBLETENERGIA KISZÁMÍTÁSA

A TÜZELŐANYAG KIIGAZÍTOTT TÖMEGE ÉS A TÖBBLETENERGIA KISZÁMÍTÁSA

Ez a melléklet először is leírja, hogyan kell kiszámítani a tüzelőanyag kiigazított tömegét az IA vagy IA Super jégosztályú vagy azzal egyenértékű jégosztályú hajók
   (1a)

  műszaki jellemzőiből adódó többletenergia, valamint az IC, IB, IA vagy IA Super vagy ezzel egyenértékű jégosztályú hajók által jeges viszonyok között történő hajózás miatt felhasznált többletenergia alapján. Másodszor leírja, hogyan kell kiszámítani a többletenergiát.

Ez a melléklet először is leírja, hogyan kell kiszámítani a tüzelőanyag kiigazított tömegét az IA vagy IA Super jégosztályú vagy azzal egyenértékű jégosztályú hajók

1a

műszaki jellemzőiből adódó többletenergia, valamint az IC, IB, IA vagy IA Super vagy ezzel egyenértékű jégosztályú hajók által jeges viszonyok között történő hajózás miatt felhasznált többletenergia alapján. Másodszor leírja, hogyan kell kiszámítani a többletenergiát.

Kiigazított tömeg [Mj A]

Kiigazított tömeg [Mj A]

A tüzelőanyag kiigazított tömegét [Mi A] a jeges viszonyok között történő hajózáshoz felhasznált többletenergia, valamint az IA vagy IA Super jégosztályú vagy azzal egyenértékű jégosztályú hajók műszaki tulajdonságai miatt felhasznált többletenergia alapján kell kiszámítani. A vállalkozás megválaszthatja, hogy a többletenergiát melyik i tüzelőanyaghoz rendelik. A kiválasztott i tüzelőanyagnak az egyik olyan tüzelőanyagnak kell lennie, amelyet a hajó a jelentési időszakban fogyasztott. Az i tüzelőanyag felhasznált tömegének megfelelő energiamennyiség alacsonyabb lehet, mint a többletenergia mennyisége.

A tüzelőanyag kiigazított tömegét [Mi A] a jeges viszonyok között történő hajózáshoz felhasznált többletenergia, valamint az IA vagy IA Super jégosztályú vagy azzal egyenértékű jégosztályú hajók műszaki tulajdonságai miatt felhasznált többletenergia alapján kell kiszámítani. A vállalkozás megválaszthatja, hogy a többletenergiát melyik i tüzelőanyaghoz rendelik. A kiválasztott i tüzelőanyagnak az egyik olyan tüzelőanyagnak kell lennie, amelyet a hajó a jelentési időszakban fogyasztott. Az i tüzelőanyag felhasznált tömegének megfelelő energiamennyiség alacsonyabb lehet, mint a többletenergia mennyisége.

Az i tüzelőanyag kiigazított tömegét [Mi A] a következőképpen kell kiszámítani:

Az i tüzelőanyag kiigazított tömegét [Mi A] a következőképpen kell kiszámítani:

| C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .) | , (Ax.1) |
| --- | --- |

Image 9C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

, (Ax.1)

, (Ax.1)

ahol az „Mi total” az i tüzelőanyag teljes tömegét jelöli, az „Mi additional due to ice class” az IA vagy IA Super jégosztályú vagy azzal egyenértékű jégosztályú hajó többletenergia-fogyasztása miatti tüzelőanyag-tömeget, az „Mi additional due to ice conditions” pedig a jeges viszonyok között való hajózás miatti többletenergia-fogyasztásból eredő tüzelőanyag-tömeget.

ahol az „Mi total” az i tüzelőanyag teljes tömegét jelöli, az „Mi additional due to ice class” az IA vagy IA Super jégosztályú vagy azzal egyenértékű jégosztályú hajó többletenergia-fogyasztása miatti tüzelőanyag-tömeget, az „Mi additional due to ice conditions” pedig a jeges viszonyok között való hajózás miatti többletenergia-fogyasztásból eredő tüzelőanyag-tömeget.

Az IA vagy IA Super vagy azzal egyenértékű jégosztályú hajók műszaki jellemzőiből eredő többletenergia-fogyasztást képviselő i tüzelőanyag tömegét az alábbiak alapján kell kiszámítani:

Az IA vagy IA Super vagy azzal egyenértékű jégosztályú hajók műszaki jellemzőiből eredő többletenergia-fogyasztást képviselő i tüzelőanyag tömegét az alábbiak alapján kell kiszámítani:

| C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .) | , (Ax.2) |
| --- | --- |

Image 10C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

, (Ax.2)

, (Ax.2)

ahol az „Eadditional due to ice class” az IA vagy IA Super jégosztályú vagy azzal egyenértékű jégosztályú hajó műszaki jellemzőiből eredő többletenergia-fogyasztás, míg az LCVi az i tüzelőanyag alsó fűtőértéke.

ahol az „Eadditional due to ice class” az IA vagy IA Super jégosztályú vagy azzal egyenértékű jégosztályú hajó műszaki jellemzőiből eredő többletenergia-fogyasztás, míg az LCVi az i tüzelőanyag alsó fűtőértéke.

Hasonlóképpen, a jeges viszonyok közötti hajózásból eredő többletenergia-fogyasztás miatti tüzelőanyag-tömeget a következőképpen kell kiszámítani:

Hasonlóképpen, a jeges viszonyok közötti hajózásból eredő többletenergia-fogyasztás miatti tüzelőanyag-tömeget a következőképpen kell kiszámítani:

| C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .) | , (Ax.3) |
| --- | --- |

Image 11C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

, (Ax.3)

, (Ax.3)

ahol az „Eadditional due to ice conditions” a jeges viszonyok közötti hajózás miatti többletenergia-fogyasztás.

ahol az „Eadditional due to ice conditions” a jeges viszonyok közötti hajózás miatti többletenergia-fogyasztás.

A jégosztály és a jeges viszonyok közötti hajózás miatti többletenergia

A jégosztály és a jeges viszonyok közötti hajózás miatti többletenergia

Az IA vagy IA Super jégosztályú vagy azzal egyenértékű jégosztályú hajók műszaki jellemzőiből eredő többletenergia-fogyasztást az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Az IA vagy IA Super jégosztályú vagy azzal egyenértékű jégosztályú hajók műszaki jellemzőiből eredő többletenergia-fogyasztást az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .) | , (Ax.4) |
| --- | --- |

Image 12C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

, (Ax.4)

, (Ax.4)

ahol az „Evoyages, total” az összes út során elfogyasztott összes energia, az „Eadditional due to ice conditions” pedig a jeges viszonyok közötti hajózás miatti többletenergia-fogyasztás.

ahol az „Evoyages, total” az összes út során elfogyasztott összes energia, az „Eadditional due to ice conditions” pedig a jeges viszonyok közötti hajózás miatti többletenergia-fogyasztás.

Az összes út során elfogyasztott összes energiát az alábbiak használatával kell kiszámítani:

Az összes út során elfogyasztott összes energiát az alábbiak használatával kell kiszámítani:

| C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .) | , (Ax.5) |
| --- | --- |

Image 13C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

, (Ax.5)

, (Ax.5)

ahol az „Mi, voyages, total” az összes, e rendelet hatálya alá tartozó út során elfogyasztott i tüzelőanyag tömegét, az LCVi az i tüzelőanyag alsó fűtőértékét, az „E elect., voyages, total” pedig az összes út során a hajóra szállított villamos energia összmennyiségét jelöli.

ahol az „Mi, voyages, total” az összes, e rendelet hatálya alá tartozó út során elfogyasztott i tüzelőanyag tömegét, az LCVi az i tüzelőanyag alsó fűtőértékét, az „E elect., voyages, total” pedig az összes út során a hajóra szállított villamos energia összmennyiségét jelöli.

Az e rendelet hatálya alá tartozó összes út során felhasznált i üzemanyag „Mi, voyages, total” tömegét az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Az e rendelet hatálya alá tartozó összes út során felhasznált i üzemanyag „Mi, voyages, total” tömegét az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .) | , (Ax.6) |
| --- | --- |

Image 14C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

, (Ax.6)

, (Ax.6)

ahol az „Mi, voyages between MS” a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötők közötti összes út során felhasznált üzemanyag összesített tömegét, az „Mi, voyages from MS” a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkből kiinduló összes út során felhasznált üzemanyag összesített tömegét, az „Mi, voyages to MS” pedig a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkbe irányuló utak során felhasznált üzemanyag összesített tömegét jelöli. A hajóra szállított villamos energia elfogyasztott mennyiségének „E elect., voyages total” értéke ugyanilyen módon számítható ki.

ahol az „Mi, voyages between MS” a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötők közötti összes út során felhasznált üzemanyag összesített tömegét, az „Mi, voyages from MS” a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkből kiinduló összes út során felhasznált üzemanyag összesített tömegét, az „Mi, voyages to MS” pedig a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkbe irányuló utak során felhasznált üzemanyag összesített tömegét jelöli. A hajóra szállított villamos energia elfogyasztott mennyiségének „E elect., voyages total” értéke ugyanilyen módon számítható ki.

A jeges viszonyok közötti hajózásból eredő többletenergia-fogyasztást a következőképpen kell kiszámítani:

A jeges viszonyok közötti hajózásból eredő többletenergia-fogyasztást a következőképpen kell kiszámítani:

| C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .) | , (Ax.7) |
| --- | --- |

Image 15C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

, (Ax.7)

, (Ax.7)

ahol az „E voyages, open water” a nyílt vízi utakon elfogyasztott energiát, az „Evoyages, ice conditions, adjusted” pedig a jeges viszonyok között elfogyasztott kiigazított energiát jelöli.

ahol az „E voyages, open water” a nyílt vízi utakon elfogyasztott energiát, az „Evoyages, ice conditions, adjusted” pedig a jeges viszonyok között elfogyasztott kiigazított energiát jelöli.

A kizárólag nyílt vízi hajózást magukban foglaló utakon elfogyasztott energiát az alábbiak szerint kell kiszámítani:

A kizárólag nyílt vízi hajózást magukban foglaló utakon elfogyasztott energiát az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .) | (Ax.8) |
| --- | --- |

Image 16C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

(Ax.8)

(Ax.8)

ahol az „Evoyages, ice conditions” a jeges viszonyok közötti hajózáshoz elfogyasztott energiát jelöli, amelyet a következőképpen kell kiszámítani:

ahol az „Evoyages, ice conditions” a jeges viszonyok közötti hajózáshoz elfogyasztott energiát jelöli, amelyet a következőképpen kell kiszámítani:

| C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .) | (Ax.9) |
| --- | --- |

Image 17C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

(Ax.9)

(Ax.9)

ahol az „Mi, voyages, ice conditions” a jeges viszonyok között történő hajózáshoz elfogyasztott i tüzelőanyag tömegét, az „E elect., voyages, total” pedig a hajóra szállított villamos energia azon mennyiségét jelöli, amelyet a jeges viszonyok között történő hajózás során elfogyaszt.

ahol az „Mi, voyages, ice conditions” a jeges viszonyok között történő hajózáshoz elfogyasztott i tüzelőanyag tömegét, az „E elect., voyages, total” pedig a hajóra szállított villamos energia azon mennyiségét jelöli, amelyet a jeges viszonyok között történő hajózás során elfogyaszt.

A jeges viszonyok közötti hajózáshoz felhasznált i tüzelőanyag tömegének meghatározása a következő:

A jeges viszonyok közötti hajózáshoz felhasznált i tüzelőanyag tömegének meghatározása a következő:

| C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .) | , (Ax.10) |
| --- | --- |

Image 18C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

, (Ax.10)

, (Ax.10)

ahol az „Mi, voyages between MS, ice cond.” a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötők között, jeges viszonyok mellett közlekedő, jeges viszonyokra klasszifikált hajó által fogyasztott üzemanyag összesített tömegét, az „Mi, voyages from MS” a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkből induló összes út során, jeges viszonyok mellett közlekedő, jeges viszonyokra klasszifikált hajó által fogyasztott üzemanyag összesített tömegét, az „Mi, voyages to MS” pedig a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkbe irányuló utak során jeges viszonyok mellett közlekedő, jeges viszonyokra klasszifikált hajó által fogyasztott üzemanyag összesített tömegét jelöli. A hajóra szállított villamos energia elfogyasztott mennyiségének „E ice conditions” értéke ugyanilyen módon számítható ki.

ahol az „Mi, voyages between MS, ice cond.” a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötők között, jeges viszonyok mellett közlekedő, jeges viszonyokra klasszifikált hajó által fogyasztott üzemanyag összesített tömegét, az „Mi, voyages from MS” a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkből induló összes út során, jeges viszonyok mellett közlekedő, jeges viszonyokra klasszifikált hajó által fogyasztott üzemanyag összesített tömegét, az „Mi, voyages to MS” pedig a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkbe irányuló utak során jeges viszonyok mellett közlekedő, jeges viszonyokra klasszifikált hajó által fogyasztott üzemanyag összesített tömegét jelöli. A hajóra szállított villamos energia elfogyasztott mennyiségének „E ice conditions” értéke ugyanilyen módon számítható ki.

A jeges viszonyok között elfogyasztott kiigazított energiát a következőképpen kell kiszámítani:

A jeges viszonyok között elfogyasztott kiigazított energiát a következőképpen kell kiszámítani:

1)

1)

| C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .) | (Ax.11) |
| --- | --- |

Image 19C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

(Ax.11)

(Ax.11)

a „Dice conditions” jeges viszonyok között történő hajózás során megtett távolsággal és a nyílt vízen megtett távolságra eső energiafogyasztással
  Image 20C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .).

a „Dice conditions” jeges viszonyok között történő hajózás során megtett távolsággal és a nyílt vízen megtett távolságra eső energiafogyasztással
  Image 20C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .).

A „Dice conditions” jeges viszonyok közötti hajózás során megtett távolságot az alábbiak szerint kell kiszámítani:

A „Dice conditions” jeges viszonyok közötti hajózás során megtett távolságot az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .) | , (Ax.12) |
| --- | --- |

Image 21C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

, (Ax.12)

, (Ax.12)

ahol a „D voyages between MS, ice cond.” a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötők között, jeges viszonyok mellett közlekedő hajó által megtett összesített távolságot, a „D voyages from MS” a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkből induló összes út során, jeges viszonyok mellett közlekedő hajó által megtett összesített távolságot, a „D voyages to MS” pedig a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkbe irányuló utak során, jeges viszonyok mellett közlekedő hajó által megtett összesített távolságot jelöli.

ahol a „D voyages between MS, ice cond.” a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötők között, jeges viszonyok mellett közlekedő hajó által megtett összesített távolságot, a „D voyages from MS” a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkből induló összes út során, jeges viszonyok mellett közlekedő hajó által megtett összesített távolságot, a „D voyages to MS” pedig a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkbe irányuló utak során, jeges viszonyok mellett közlekedő hajó által megtett összesített távolságot jelöli.

Ez utóbbi meghatározása a következő:

Ez utóbbi meghatározása a következő:

| C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .) | , (Ax.13) |
| --- | --- |

Image 22C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

, (Ax.13)

, (Ax.13)

ahol az „E voyages, ice conditions” a jeges viszonyok melletti hajózás során történő energiafogyasztást, a „D total” pedig a teljes éves megtett távolságot jelöli.

ahol az „E voyages, ice conditions” a jeges viszonyok melletti hajózás során történő energiafogyasztást, a „D total” pedig a teljes éves megtett távolságot jelöli.

A teljes éves megtett távolságot a következőképpen kell kiszámítani:

A teljes éves megtett távolságot a következőképpen kell kiszámítani:

| C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .) | , (Ax.14) |
| --- | --- |

Image 23C1492023HU29910120221020HU0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

, (Ax.14)

, (Ax.14)

ahol a „D voyages between MS” a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötők között megtett összesített távolságot, a „D voyages from MS” a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkből induló összes út során megtett összesített távolságot, a „D voyages to MS” pedig a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkbe irányuló utak során megtett összesített távolságot jelöli.

ahol a „D voyages between MS” a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötők között megtett összesített távolságot, a „D voyages from MS” a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkből induló összes út során megtett összesített távolságot, a „D voyages to MS” pedig a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkbe irányuló utak során megtett összesített távolságot jelöli.

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A9-0233/2022).

1

(1a)  
  Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége „The Economic Value of the EU Shipping Industry” (Az uniós hajózási ágazat gazdasági értéke) c. jelentése (2020).

1a

Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége „The Economic Value of the EU Shipping Industry” (Az uniós hajózási ágazat gazdasági értéke) c. jelentése (2020).

(1a)  
  Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség tanulmánya (2020) https://www.eea.europa.eu/publications/rail-and-waterborne-transport

1a

Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség tanulmánya (2020) https://www.eea.europa.eu/publications/rail-and-waterborne-transport

(19)  COM(2020)0563.

19

(20)  COM(2020)0562.

20

(19)  COM(2020)0563.

19

(20)  COM(2020)0562.

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/757 rendelete (2015. április 29.) a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról (HL L 123., 2015.5.19., 55. o.).

21

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/757 rendelete (2015. április 29.) a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról (HL L 123., 2015.5.19., 55. o.).

21

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 765/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).

24

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 765/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).

24

(1a)  
  Bizottsági szolgálati munkadokumentum, A minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatások, 2021.11.3., SWD(2021)0305, Európai Bizottság, Brüsszel.

1a

Bizottsági szolgálati munkadokumentum, A minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatások, 2021.11.3., SWD(2021)0305, Európai Bizottság, Brüsszel.

(1a)  
  A Bizottság közleménye (COM(2021)0550), 2021. július 14.

1a

A Bizottság közleménye (COM(2021)0550), 2021. július 14.

(1a)  
  A jégosztályok közötti megfeleléssel kapcsolatos további információkért lásd a 25/7. HELCOM-ajánlást a http://www.helcom.fi címen.

1a

A jégosztályok közötti megfeleléssel kapcsolatos további információkért lásd a 25/7. HELCOM-ajánlást a http://www.helcom.fi címen.

(33)  Hivatkozás történik az (EU) 2018/2001 irányelv V. mellékletének C.1.a) pontjára az eu„a felhasznált üzemanyagból eredő kibocsátások” kifejezéssel kapcsolatban.

33

u

(33)  Hivatkozás történik az (EU) 2018/2001 irányelv V. mellékletének C.1.a) pontjára az eu„a felhasznált üzemanyagból eredő kibocsátások” kifejezéssel kapcsolatban.

33

u

(1a)  
  A jégosztályok közötti megfeleléssel kapcsolatos további információkért lásd a 25/7. HELCOM-ajánlást a http://www.helcom.fi címen.

1a

A jégosztályok közötti megfeleléssel kapcsolatos további információkért lásd a 25/7. HELCOM-ajánlást a http://www.helcom.fi címen.

---

| 2023.4.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 149/199 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 149/199

---

P9_TA(2022)0368

Az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítése ***I

Az Európai Parlament 2022. október 19-én elfogadott módosításai az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről, valamint a 2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2023/C 149/14)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | a
  2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (43) meghatározta az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítésére vonatkozó keretet. Az irányelv alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (44) rámutat az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra
  Unión belüli
  egyenlőtlen
  kiépítésére
  ,
  valamint az átjárhatóság
  és
  a
  felhasználóbarát
  jelleg hiányára
  . A közlemény megjegyzi, hogy a célok kitűzésére és a 2014/94/EU irányelvben előírt nemzeti szakpolitikai keretek szerinti intézkedések elfogadására vonatkozó, egyértelmű közös módszertan hiánya
  olyan helyzethez vezetett, amely
  a célok kitűzése és a szakpolitikák támogatása terén tapasztalható
  ambíciószint tagállamonként igen eltérő
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

a
  2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (43) meghatározta az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítésére vonatkozó keretet. Az irányelv alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (44) rámutat az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra
  Unión belüli
  egyenlőtlen
  kiépítésére
  ,
  valamint az átjárhatóság
  és
  a
  felhasználóbarát
  jelleg hiányára
  . A közlemény megjegyzi, hogy a célok kitűzésére és a 2014/94/EU irányelvben előírt nemzeti szakpolitikai keretek szerinti intézkedések elfogadására vonatkozó, egyértelmű közös módszertan hiánya
  olyan helyzethez vezetett, amely
  a célok kitűzése és a szakpolitikák támogatása terén tapasztalható
  ambíciószint tagállamonként igen eltérő
  .

| (1) | A
  2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (43) meghatározta az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítésére vonatkozó keretet. Az irányelv alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (44) rámutat
  , hogy
  az
  Unión belül eddig kiépült
  elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra egyenlőtlen
  eloszlású
  ,
  nem átjárható
  és
  nem
  felhasználóbarát. A közlemény megjegyzi, hogy a célok kitűzésére és a 2014/94/EU irányelvben előírt nemzeti szakpolitikai keretek szerinti intézkedések elfogadására vonatkozó, egyértelmű közös módszertan hiánya
  miatt
  a célok kitűzése és a szakpolitikák támogatása terén
  tagállamonként igen eltérő ambíciószint
  tapasztalható
  . Emiatt viszont nem sikerült Unió-szerte kiépíteni az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának átfogó és teljes hálózatát. |
| --- | --- |

(1)

A
  2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (43) meghatározta az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítésére vonatkozó keretet. Az irányelv alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (44) rámutat
  , hogy
  az
  Unión belül eddig kiépült
  elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra egyenlőtlen
  eloszlású
  ,
  nem átjárható
  és
  nem
  felhasználóbarát. A közlemény megjegyzi, hogy a célok kitűzésére és a 2014/94/EU irányelvben előírt nemzeti szakpolitikai keretek szerinti intézkedések elfogadására vonatkozó, egyértelmű közös módszertan hiánya
  miatt
  a célok kitűzése és a szakpolitikák támogatása terén
  tagállamonként igen eltérő ambíciószint
  tapasztalható
  . Emiatt viszont nem sikerült Unió-szerte kiépíteni az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának átfogó és teljes hálózatát.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Az (EU) 2019/631 európai parlamenti és tanácsi rendelet (46) és az (EU) 2019/1242 európai parlamenti és tanácsi rendelet (47) már meghatározta az új személygépkocsikra, az új könnyű haszongépjárművekre és egyes nehézgépjárművekre vonatkozó CO2-kibocsátási előírásokat.
  Ezeknek az eszközöknek fel
  kell
  gyorsítaniuk
  különösen a kibocsátásmentes gépjárművek elterjedését, és ezáltal
  meg kell teremteniük
  az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra
  iránti keresletet
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Az (EU) 2019/631 európai parlamenti és tanácsi rendelet (46) és az (EU) 2019/1242 európai parlamenti és tanácsi rendelet (47) már meghatározta az új személygépkocsikra, az új könnyű haszongépjárművekre és egyes nehézgépjárművekre vonatkozó CO2-kibocsátási előírásokat.
  Ezeknek az eszközöknek fel
  kell
  gyorsítaniuk
  különösen a kibocsátásmentes gépjárművek elterjedését, és ezáltal
  meg kell teremteniük
  az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra
  iránti keresletet
  .

| (3) | Az (EU) 2019/631 európai parlamenti és tanácsi rendelet (46) és az (EU) 2019/1242 európai parlamenti és tanácsi rendelet (47) már meghatározta az új személygépkocsikra, az új könnyű haszongépjárművekre és egyes nehézgépjárművekre vonatkozó CO2-kibocsátási előírásokat.
  Ezen eszközök felülvizsgálatát össze
  kell
  hangolni a jelenlegi rendelet felülvizsgálatával annak érdekében, hogy koherens keretet biztosítsunk az alternatív üzemanyagok közúti közlekedésben való használatához és alkalmazásához, felgyorsítsuk
  különösen a kibocsátásmentes gépjárművek
  és alternatív üzemanyagok
  elterjedését, és ezáltal
  keresletet teremtsünk
  az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra
  iránt
  . |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2019/631 európai parlamenti és tanácsi rendelet (46) és az (EU) 2019/1242 európai parlamenti és tanácsi rendelet (47) már meghatározta az új személygépkocsikra, az új könnyű haszongépjárművekre és egyes nehézgépjárművekre vonatkozó CO2-kibocsátási előírásokat.
  Ezen eszközök felülvizsgálatát össze
  kell
  hangolni a jelenlegi rendelet felülvizsgálatával annak érdekében, hogy koherens keretet biztosítsunk az alternatív üzemanyagok közúti közlekedésben való használatához és alkalmazásához, felgyorsítsuk
  különösen a kibocsátásmentes gépjárművek
  és alternatív üzemanyagok
  elterjedését, és ezáltal
  keresletet teremtsünk
  az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra
  iránt
  .

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A „ReFuelEU” légiközlekedési kezdeményezésnek (48) és a „FuelEU” tengerészeti kezdeményezésnek (49) ösztönöznie kell a fenntartható alternatív üzemanyagok előállítását és elterjedését a légi és tengeri közlekedésben. Bár a fenntartható légijármű-üzemanyagokra vonatkozó üzemanyag-fogyasztási követelmények többnyire a meglévő
  töltőinfrastruktúrára hagyatkozhatnak
  , az álló légi járművek villamosenergia-ellátásához beruházásokra van szükség. A „FuelEU” tengerészeti kezdeményezés különösen a part menti villamosenergia-fogyasztásra vonatkozó követelményeket határoz meg, amelyek csak akkor teljesíthetők, ha a TEN-T kikötőkben megfelelő szintű part menti energiaellátás kiépítésére kerül sor. Ezek a kezdeményezések azonban nem tartalmaznak a szükséges üzemanyag-infrastruktúrára vonatkozó rendelkezéseket, amelyek a célok elérésének előfeltételét jelentik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A „ReFuelEU” légiközlekedési kezdeményezésnek (48) és a „FuelEU” tengerészeti kezdeményezésnek (49) ösztönöznie kell a fenntartható alternatív üzemanyagok előállítását és elterjedését a légi és tengeri közlekedésben. Bár a fenntartható légijármű-üzemanyagokra vonatkozó üzemanyag-fogyasztási követelmények többnyire a meglévő
  töltőinfrastruktúrára hagyatkozhatnak
  , az álló légi járművek villamosenergia-ellátásához beruházásokra van szükség. A „FuelEU” tengerészeti kezdeményezés különösen a part menti villamosenergia-fogyasztásra vonatkozó követelményeket határoz meg, amelyek csak akkor teljesíthetők, ha a TEN-T kikötőkben megfelelő szintű part menti energiaellátás kiépítésére kerül sor. Ezek a kezdeményezések azonban nem tartalmaznak a szükséges üzemanyag-infrastruktúrára vonatkozó rendelkezéseket, amelyek a célok elérésének előfeltételét jelentik.

| (4) | A „ReFuelEU” légiközlekedési kezdeményezésnek (48) és a „FuelEU” tengerészeti kezdeményezésnek (49) ösztönöznie kell a fenntartható alternatív üzemanyagok előállítását és elterjedését a légi és tengeri közlekedésben. Bár a fenntartható légijármű-üzemanyagokra vonatkozó üzemanyag-fogyasztási követelmények többnyire
  teljesíthetők
  a meglévő
  töltőinfrastruktúrával
  , az álló légi járművek villamosenergia-ellátásához beruházásokra van szükség
  . A tagállamoknak és a Bizottságnak emellett értékelniük kell a légi közlekedés hidrogénpiacának jelenlegi helyzetét és jövőbeli fejlődését, valamint megvalósíthatósági tanulmányt kell készíteniük a repülőgépek elektromos árammal való ellátásához szükséges infrastruktúra kiépítéséről, beleértve adott esetben a repülőtereken az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítési tervét, különösen a repülőgépek hidrogéntöltésére és elektromos töltésére vonatkozóan.
   A „FuelEU” tengerészeti kezdeményezés különösen a part menti villamosenergia-fogyasztásra vonatkozó követelményeket határoz meg, amelyek csak akkor teljesíthetők, ha a TEN-T kikötőkben megfelelő szintű part menti energiaellátás kiépítésére kerül sor. Ezek a kezdeményezések azonban nem tartalmaznak a szükséges üzemanyag-infrastruktúrára vonatkozó rendelkezéseket, amelyek a célok elérésének előfeltételét jelentik. |
| --- | --- |

(4)

A „ReFuelEU” légiközlekedési kezdeményezésnek (48) és a „FuelEU” tengerészeti kezdeményezésnek (49) ösztönöznie kell a fenntartható alternatív üzemanyagok előállítását és elterjedését a légi és tengeri közlekedésben. Bár a fenntartható légijármű-üzemanyagokra vonatkozó üzemanyag-fogyasztási követelmények többnyire
  teljesíthetők
  a meglévő
  töltőinfrastruktúrával
  , az álló légi járművek villamosenergia-ellátásához beruházásokra van szükség
  . A tagállamoknak és a Bizottságnak emellett értékelniük kell a légi közlekedés hidrogénpiacának jelenlegi helyzetét és jövőbeli fejlődését, valamint megvalósíthatósági tanulmányt kell készíteniük a repülőgépek elektromos árammal való ellátásához szükséges infrastruktúra kiépítéséről, beleértve adott esetben a repülőtereken az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítési tervét, különösen a repülőgépek hidrogéntöltésére és elektromos töltésére vonatkozóan.
   A „FuelEU” tengerészeti kezdeményezés különösen a part menti villamosenergia-fogyasztásra vonatkozó követelményeket határoz meg, amelyek csak akkor teljesíthetők, ha a TEN-T kikötőkben megfelelő szintű part menti energiaellátás kiépítésére kerül sor. Ezek a kezdeményezések azonban nem tartalmaznak a szükséges üzemanyag-infrastruktúrára vonatkozó rendelkezéseket, amelyek a célok elérésének előfeltételét jelentik.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Ezért valamennyi közlekedési módot egyetlen jogi eszközben kell tárgyalni, amelynek figyelembe kell vennie számos alternatív üzemanyagot. A kibocsátásmentes erőátviteli technológiák alkalmazása a különböző közlekedési módok esetében eltérő fejlettségi szinten van. Különösen a közúti ágazatban terjednek gyorsan az akkumulátoros elektromos és a hálózatról tölthető hibrid elektromos járművek. A hidrogén-üzemanyagcellás közúti járművek is elérhetők a piacon. Emellett jelenleg kisebb hidrogénüzemű és akkumulátoros elektromos hajók és hidrogén-üzemanyagcellás vonatok alkalmazása
  van folyamatban
  különböző projektek és első kereskedelmi célú üzemben tartás keretében, amelyek teljes körű kereskedelmi bevezetése a következő években várható. Ezzel szemben a légiközlekedési és a vízi közlekedési ágazat továbbra is függ a folyékony és gáz-halmazállapotú üzemanyagoktól, mivel a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású erőátviteli megoldások várhatóan csak 2030 körül jutnak piacra, különösen a légiközlekedési ágazatban, a teljes körű kereskedelmi forgalomba hozatal időigényes. A gáz-halmazállapotú vagy folyékony fosszilis üzemanyagok
  használata
  csak akkor
  lehetséges
  , ha egyértelműen beépül egy olyan nyilvánvaló dekarbonizációs pályába, amely összhangban van az Unió
  klímasemlegességére
  vonatkozó hosszú távú célkitűzésével, és amely szükségessé teszi a megújuló üzemanyagokkal, például a biometánnal, a fejlett bioüzemanyagokkal vagy a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású, gáz-halmazállapotú és folyékony üzemanyagokkal való keverést vagy az azokkal való helyettesítést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Ezért valamennyi közlekedési módot egyetlen jogi eszközben kell tárgyalni, amelynek figyelembe kell vennie számos alternatív üzemanyagot. A kibocsátásmentes erőátviteli technológiák alkalmazása a különböző közlekedési módok esetében eltérő fejlettségi szinten van. Különösen a közúti ágazatban terjednek gyorsan az akkumulátoros elektromos és a hálózatról tölthető hibrid elektromos járművek. A hidrogén-üzemanyagcellás közúti járművek is elérhetők a piacon. Emellett jelenleg kisebb hidrogénüzemű és akkumulátoros elektromos hajók és hidrogén-üzemanyagcellás vonatok alkalmazása
  van folyamatban
  különböző projektek és első kereskedelmi célú üzemben tartás keretében, amelyek teljes körű kereskedelmi bevezetése a következő években várható. Ezzel szemben a légiközlekedési és a vízi közlekedési ágazat továbbra is függ a folyékony és gáz-halmazállapotú üzemanyagoktól, mivel a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású erőátviteli megoldások várhatóan csak 2030 körül jutnak piacra, különösen a légiközlekedési ágazatban, a teljes körű kereskedelmi forgalomba hozatal időigényes. A gáz-halmazállapotú vagy folyékony fosszilis üzemanyagok
  használata
  csak akkor
  lehetséges
  , ha egyértelműen beépül egy olyan nyilvánvaló dekarbonizációs pályába, amely összhangban van az Unió
  klímasemlegességére
  vonatkozó hosszú távú célkitűzésével, és amely szükségessé teszi a megújuló üzemanyagokkal, például a biometánnal, a fejlett bioüzemanyagokkal vagy a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású, gáz-halmazállapotú és folyékony üzemanyagokkal való keverést vagy az azokkal való helyettesítést.

| (5) | Ezért valamennyi közlekedési módot egyetlen jogi eszközben kell tárgyalni, amelynek figyelembe kell vennie számos alternatív üzemanyagot. A kibocsátásmentes erőátviteli technológiák alkalmazása a különböző közlekedési módok esetében
  , illetve a különböző tagállamokban és régiókban
  eltérő fejlettségi szinten van. Különösen a közúti ágazatban terjednek gyorsan az akkumulátoros elektromos és a hálózatról tölthető hibrid elektromos járművek
  , ezért ambiciózusabb célértékeket kell megállapítani ezekre a kiforrott technológiákra vonatkozóan
  . A hidrogén-üzemanyagcellás közúti járművek is elérhetők a piacon
  , bár kisebb mennyiségben
  . Emellett jelenleg
  folyamatban van
  kisebb hidrogénüzemű és akkumulátoros elektromos hajók és hidrogén-üzemanyagcellás vonatok alkalmazása különböző projektek és első kereskedelmi célú üzemben tartás keretében, amelyek teljes körű kereskedelmi bevezetése a következő években várható. Ezzel szemben a légiközlekedési és a vízi közlekedési ágazat továbbra is függ a folyékony és gáz-halmazállapotú üzemanyagoktól, mivel a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású erőátviteli megoldások várhatóan csak 2030 körül jutnak piacra, különösen a légiközlekedési ágazatban, a teljes körű kereskedelmi forgalomba hozatal időigényes.
  Az Uniónak fokoznia kell
  a gáz-halmazállapotú vagy folyékony fosszilis üzemanyagok
  fokozatos kivezetésére és a megújuló alternatívák előmozdítására irányuló erőfeszítéseit, a fosszilis üzemanyagok használatát pedig
  csak akkor
  szabad lehetővé tenni
  , ha egyértelműen beépül egy olyan nyilvánvaló dekarbonizációs pályába, amely összhangban van az Unió
  klímasemlegességre
  vonatkozó hosszú távú célkitűzésével, és amely szükségessé teszi a megújuló üzemanyagokkal, például a biometánnal, a fejlett bioüzemanyagokkal vagy a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású, gáz-halmazállapotú és folyékony üzemanyagokkal való keverést vagy az azokkal való helyettesítést. |
| --- | --- |

(5)

Ezért valamennyi közlekedési módot egyetlen jogi eszközben kell tárgyalni, amelynek figyelembe kell vennie számos alternatív üzemanyagot. A kibocsátásmentes erőátviteli technológiák alkalmazása a különböző közlekedési módok esetében
  , illetve a különböző tagállamokban és régiókban
  eltérő fejlettségi szinten van. Különösen a közúti ágazatban terjednek gyorsan az akkumulátoros elektromos és a hálózatról tölthető hibrid elektromos járművek
  , ezért ambiciózusabb célértékeket kell megállapítani ezekre a kiforrott technológiákra vonatkozóan
  . A hidrogén-üzemanyagcellás közúti járművek is elérhetők a piacon
  , bár kisebb mennyiségben
  . Emellett jelenleg
  folyamatban van
  kisebb hidrogénüzemű és akkumulátoros elektromos hajók és hidrogén-üzemanyagcellás vonatok alkalmazása különböző projektek és első kereskedelmi célú üzemben tartás keretében, amelyek teljes körű kereskedelmi bevezetése a következő években várható. Ezzel szemben a légiközlekedési és a vízi közlekedési ágazat továbbra is függ a folyékony és gáz-halmazállapotú üzemanyagoktól, mivel a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású erőátviteli megoldások várhatóan csak 2030 körül jutnak piacra, különösen a légiközlekedési ágazatban, a teljes körű kereskedelmi forgalomba hozatal időigényes.
  Az Uniónak fokoznia kell
  a gáz-halmazállapotú vagy folyékony fosszilis üzemanyagok
  fokozatos kivezetésére és a megújuló alternatívák előmozdítására irányuló erőfeszítéseit, a fosszilis üzemanyagok használatát pedig
  csak akkor
  szabad lehetővé tenni
  , ha egyértelműen beépül egy olyan nyilvánvaló dekarbonizációs pályába, amely összhangban van az Unió
  klímasemlegességre
  vonatkozó hosszú távú célkitűzésével, és amely szükségessé teszi a megújuló üzemanyagokkal, például a biometánnal, a fejlett bioüzemanyagokkal vagy a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású, gáz-halmazállapotú és folyékony üzemanyagokkal való keverést vagy az azokkal való helyettesítést.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A
  dízelt, a benzint és a sugárhajtómű-üzemanyagot helyettesítő ilyen bioüzemanyagok és szintetikus üzemanyagok különböző alapanyagokból állíthatók elő, és nagyon magas keverési arány mellett fosszilis
  üzemanyagokká
  keverhetők. Ezek a jelenlegi járműtechnológiával – kisebb kiigazítások mellett – technikailag alkalmazhatók. A megújuló metanol a belvízi hajózáshoz és a rövid távú tengeri fuvarozáshoz is használható. A szintetikus és paraffinos üzemanyagokkal csökkenthető a közlekedés energiaellátásában a fosszilis üzemanyagforrások használata. Mindezek az üzemanyagok a meglévő infrastruktúrával vagy szükség esetén ugyanolyan jellegű infrastruktúrával eloszthatók, tárolhatók és használhatók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A
  dízelt, a benzint és a sugárhajtómű-üzemanyagot helyettesítő ilyen bioüzemanyagok és szintetikus üzemanyagok különböző alapanyagokból állíthatók elő, és nagyon magas keverési arány mellett fosszilis
  üzemanyagokká
  keverhetők. Ezek a jelenlegi járműtechnológiával – kisebb kiigazítások mellett – technikailag alkalmazhatók. A megújuló metanol a belvízi hajózáshoz és a rövid távú tengeri fuvarozáshoz is használható. A szintetikus és paraffinos üzemanyagokkal csökkenthető a közlekedés energiaellátásában a fosszilis üzemanyagforrások használata. Mindezek az üzemanyagok a meglévő infrastruktúrával vagy szükség esetén ugyanolyan jellegű infrastruktúrával eloszthatók, tárolhatók és használhatók.

| (6) | Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás lehető legnagyobb mértékű csökkentése érdekében a
  dízelt, a benzint és a sugárhajtómű-üzemanyagot helyettesítő ilyen bioüzemanyagok
  – beleértve a biogázt –
  és szintetikus üzemanyagok különböző alapanyagokból állíthatók elő, és nagyon magas keverési arány mellett fosszilis
  üzemanyagokhoz
  keverhetők.
  Ez különösen fontos az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése szempontjából a légi- és tengeri közlekedési ágazatban, amelyek villamosítása lassabb lesz.
  Ezek
  az üzemanyagok
  a jelenlegi járműtechnológiával – kisebb kiigazítások mellett – technikailag alkalmazhatók. A megújuló metanol a belvízi hajózáshoz és a rövid távú tengeri fuvarozáshoz is használható. A szintetikus és paraffinos üzemanyagokkal csökkenthető a közlekedés energiaellátásában a fosszilis üzemanyagforrások használata. Mindezek az üzemanyagok a meglévő infrastruktúrával vagy szükség esetén ugyanolyan jellegű infrastruktúrával eloszthatók, tárolhatók és használhatók. |
| --- | --- |

(6)

Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás lehető legnagyobb mértékű csökkentése érdekében a
  dízelt, a benzint és a sugárhajtómű-üzemanyagot helyettesítő ilyen bioüzemanyagok
  – beleértve a biogázt –
  és szintetikus üzemanyagok különböző alapanyagokból állíthatók elő, és nagyon magas keverési arány mellett fosszilis
  üzemanyagokhoz
  keverhetők.
  Ez különösen fontos az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése szempontjából a légi- és tengeri közlekedési ágazatban, amelyek villamosítása lassabb lesz.
  Ezek
  az üzemanyagok
  a jelenlegi járműtechnológiával – kisebb kiigazítások mellett – technikailag alkalmazhatók. A megújuló metanol a belvízi hajózáshoz és a rövid távú tengeri fuvarozáshoz is használható. A szintetikus és paraffinos üzemanyagokkal csökkenthető a közlekedés energiaellátásában a fosszilis üzemanyagforrások használata. Mindezek az üzemanyagok a meglévő infrastruktúrával vagy szükség esetén ugyanolyan jellegű infrastruktúrával eloszthatók, tárolhatók és használhatók.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | Fontos, hogy a klímasemlegesség eléréséhez szükséges technológiák esetében szem előtt tartsák a technológiasemlegesség és az energiahatékonyság elsődlegessége általános elveit, mivel a belátható jövőben szükségessé váló egyes technológiák továbbra is kutatási és fejlesztési beruházásokat igényelnek, miközben fenn kell tartani a különböző alternatív technológiák közötti piaci versenyt, kellően figyelembe véve a megfizethetőséget és a tagállamok eltérő kiindulási pontjait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

Fontos, hogy a klímasemlegesség eléréséhez szükséges technológiák esetében szem előtt tartsák a technológiasemlegesség és az energiahatékonyság elsődlegessége általános elveit, mivel a belátható jövőben szükségessé váló egyes technológiák továbbra is kutatási és fejlesztési beruházásokat igényelnek, miközben fenn kell tartani a különböző alternatív technológiák közötti piaci versenyt, kellően figyelembe véve a megfizethetőséget és a tagállamok eltérő kiindulási pontjait.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Az
  LNG
  valószínűleg továbbra is szerepet fog játszani
  a tengeri közlekedésben, ahol jelenleg nem létezik gazdaságilag életképes, kibocsátásmentes erőátviteli technológia. Az intelligens és fenntartható mobilitási stratégiáról szóló közlemény rámutat
  arra
  , hogy a kibocsátásmentes tengerjáró hajók 2030-ra alkalmassá válnak a piaci bevezetésre. A hajók hosszú élettartama miatt a flottaátalakításnak fokozatosan kell történnie. A tengeri szállítással ellentétben az általában kisebb hajókkal
  és
  rövidebb
  távolságokkal jellemzett
  belvízi
  utak
  esetében a kibocsátásmentes erőátviteli
  technológiáknak
   – például a 
  hidrogénre
  és a villamos
  energiára épülő technológiáknak –
  gyorsabban
  kell piacra jutniuk
  . Az LNG várhatóan már nem fog jelentős szerepet játszani ebben az ágazatban. A közlekedési üzemanyagokat, például az LNG-t egyre inkább dekarbonizálni kell például cseppfolyósított biometánnal (bio-LNG) vagy megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású, szintetikus gáz-halmazállapotú e-üzemanyagokkal (e-gáz) való keveréssel/helyettesítéssel. Ezek a dekarbonizált üzemanyagok ugyanabban az infrastruktúrában használhatók, mint a gáz-halmazállapotú fosszilis üzemanyagok, ezáltal lehetővé teszik a dekarbonizált üzemanyagokra való fokozatos áttérést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Az
  LNG
  valószínűleg továbbra is szerepet fog játszani
  a tengeri közlekedésben, ahol jelenleg nem létezik gazdaságilag életképes, kibocsátásmentes erőátviteli technológia. Az intelligens és fenntartható mobilitási stratégiáról szóló közlemény rámutat
  arra
  , hogy a kibocsátásmentes tengerjáró hajók 2030-ra alkalmassá válnak a piaci bevezetésre. A hajók hosszú élettartama miatt a flottaátalakításnak fokozatosan kell történnie. A tengeri szállítással ellentétben az általában kisebb hajókkal
  és
  rövidebb
  távolságokkal jellemzett
  belvízi
  utak
  esetében a kibocsátásmentes erőátviteli
  technológiáknak
   – például a 
  hidrogénre
  és a villamos
  energiára épülő technológiáknak –
  gyorsabban
  kell piacra jutniuk
  . Az LNG várhatóan már nem fog jelentős szerepet játszani ebben az ágazatban. A közlekedési üzemanyagokat, például az LNG-t egyre inkább dekarbonizálni kell például cseppfolyósított biometánnal (bio-LNG) vagy megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású, szintetikus gáz-halmazállapotú e-üzemanyagokkal (e-gáz) való keveréssel/helyettesítéssel. Ezek a dekarbonizált üzemanyagok ugyanabban az infrastruktúrában használhatók, mint a gáz-halmazállapotú fosszilis üzemanyagok, ezáltal lehetővé teszik a dekarbonizált üzemanyagokra való fokozatos áttérést.

| (7) | A cseppfolyósított földgáz (LNG) tartós használata nem egyeztethető össze az Unió klímasemlegességi célkitűzésével. Ezért a tengeri közlekedésben használt LNG-t a lehető leghamarabb ki kell vezetni, és fenntarthatóbb alternatívákkal kell helyettesíteni. Valószínű ugyanakkor, hogy az LNG rövid távon, átmeneti jelleggel mégis szerephez jut
  a tengeri közlekedésben, ahol jelenleg nem létezik gazdaságilag életképes, kibocsátásmentes erőátviteli technológia. Az intelligens és fenntartható mobilitási stratégiáról szóló közlemény rámutat, hogy a kibocsátásmentes tengerjáró hajók 2030-ra alkalmassá válnak a piaci bevezetésre
  , az ezt célzó projektek pedig már elindultak. Az ezzel kapcsolatos további fejleményeket elő kell mozdítani, megfelelően nyomon kell követni és jelentést kell tenni róluk
  . A hajók hosszú élettartama miatt a flottaátalakításnak fokozatosan kell történnie.
  Mivel az LNG szerepe átmenetinek tekinthető, a kereslet tükrében kell meghatározni, hogy a kikötőkben milyen mértékben szükséges az LNG üzemanyagtöltő infrastruktúra kiépítése, különösen az új közberuházások esetében.
   A tengeri szállítással ellentétben az általában kisebb hajókkal
  megtett
  rövidebb
  utakat magában foglaló
  belvízi
  hajózás
  esetében a kibocsátásmentes erőátviteli
  technológiák
   – például a 
  hidrogén
  és a villamos
  energia – lassan kiforrott technológiává érnek, és várhatóan
  gyorsabban
  piacra jutnak, és fontos szerepet játszhatnak a tengeri szállítás szempontjából azzal, hogy választékot teremtenek a kibocsátásmentes meghajtási megoldások terén
  . Az LNG várhatóan már nem fog jelentős szerepet játszani ebben az ágazatban. A közlekedési üzemanyagokat, például az LNG-t egyre inkább dekarbonizálni kell például cseppfolyósított biometánnal (bio-LNG) vagy megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású, szintetikus gáz-halmazállapotú e-üzemanyagokkal (e-gáz) való keveréssel/helyettesítéssel. Ezek a dekarbonizált üzemanyagok ugyanabban az infrastruktúrában használhatók, mint a gáz-halmazállapotú fosszilis üzemanyagok, ezáltal lehetővé teszik a dekarbonizált üzemanyagokra való fokozatos áttérést. |
| --- | --- |

(7)

A cseppfolyósított földgáz (LNG) tartós használata nem egyeztethető össze az Unió klímasemlegességi célkitűzésével. Ezért a tengeri közlekedésben használt LNG-t a lehető leghamarabb ki kell vezetni, és fenntarthatóbb alternatívákkal kell helyettesíteni. Valószínű ugyanakkor, hogy az LNG rövid távon, átmeneti jelleggel mégis szerephez jut
  a tengeri közlekedésben, ahol jelenleg nem létezik gazdaságilag életképes, kibocsátásmentes erőátviteli technológia. Az intelligens és fenntartható mobilitási stratégiáról szóló közlemény rámutat, hogy a kibocsátásmentes tengerjáró hajók 2030-ra alkalmassá válnak a piaci bevezetésre
  , az ezt célzó projektek pedig már elindultak. Az ezzel kapcsolatos további fejleményeket elő kell mozdítani, megfelelően nyomon kell követni és jelentést kell tenni róluk
  . A hajók hosszú élettartama miatt a flottaátalakításnak fokozatosan kell történnie.
  Mivel az LNG szerepe átmenetinek tekinthető, a kereslet tükrében kell meghatározni, hogy a kikötőkben milyen mértékben szükséges az LNG üzemanyagtöltő infrastruktúra kiépítése, különösen az új közberuházások esetében.
   A tengeri szállítással ellentétben az általában kisebb hajókkal
  megtett
  rövidebb
  utakat magában foglaló
  belvízi
  hajózás
  esetében a kibocsátásmentes erőátviteli
  technológiák
   – például a 
  hidrogén
  és a villamos
  energia – lassan kiforrott technológiává érnek, és várhatóan
  gyorsabban
  piacra jutnak, és fontos szerepet játszhatnak a tengeri szállítás szempontjából azzal, hogy választékot teremtenek a kibocsátásmentes meghajtási megoldások terén
  . Az LNG várhatóan már nem fog jelentős szerepet játszani ebben az ágazatban. A közlekedési üzemanyagokat, például az LNG-t egyre inkább dekarbonizálni kell például cseppfolyósított biometánnal (bio-LNG) vagy megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású, szintetikus gáz-halmazállapotú e-üzemanyagokkal (e-gáz) való keveréssel/helyettesítéssel. Ezek a dekarbonizált üzemanyagok ugyanabban az infrastruktúrában használhatók, mint a gáz-halmazállapotú fosszilis üzemanyagok, ezáltal lehetővé teszik a dekarbonizált üzemanyagokra való fokozatos áttérést.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Az elektromos könnyűgépjárművek nyilvános töltőinfrastruktúrájának
  kiépítése
  Unió-szerte
  egyenetlen
  .
  A továbbra is
  egyenetlen eloszlás
  veszélyeztetné
  az ilyen járművek elterjedését, ezáltal Unió-szerte
  korlátozná
  a konnektivitást.
  A
  nemzeti
  szintű
  szakpolitikai törekvések és megközelítések
  továbbra is tapasztalható eltérése
  nem
  teremti meg
  a jelentős piaci beruházásokhoz szükséges hosszú távú
  biztonságot
  . Ezért a tagállamok számára nemzeti szinten kötelezően teljesítendő minimális céloknak szakpolitikai
  irányt
  kell
  biztosítaniuk
  , és ki kell egészíteniük a nemzeti szakpolitikai kereteket. Ennek a megközelítésnek a nemzeti flottaalapú célokat a transzeurópai közlekedési (TEN-T) hálózatra vonatkozó, távolságalapú célokkal kell ötvöznie. A nemzeti flottaalapú céloknak biztosítaniuk kell, hogy a járművek elterjedéséhez valamennyi tagállamban elegendő mennyiségű nyilvános töltőinfrastruktúra kiépítése társuljon. A TEN-T hálózatra vonatkozó, távolságalapú céloknak biztosítaniuk kell az elektromos töltőpontok teljes
  lefedettségét
  az Unió főútvonal-hálózatai mentén, és ezáltal
  gondtalan
  és zavartalan közlekedést kell biztosítaniuk az Unió egész területén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Az elektromos könnyűgépjárművek nyilvános töltőinfrastruktúrájának
  kiépítése
  Unió-szerte
  egyenetlen
  .
  A továbbra is
  egyenetlen eloszlás
  veszélyeztetné
  az ilyen járművek elterjedését, ezáltal Unió-szerte
  korlátozná
  a konnektivitást.
  A
  nemzeti
  szintű
  szakpolitikai törekvések és megközelítések
  továbbra is tapasztalható eltérése
  nem
  teremti meg
  a jelentős piaci beruházásokhoz szükséges hosszú távú
  biztonságot
  . Ezért a tagállamok számára nemzeti szinten kötelezően teljesítendő minimális céloknak szakpolitikai
  irányt
  kell
  biztosítaniuk
  , és ki kell egészíteniük a nemzeti szakpolitikai kereteket. Ennek a megközelítésnek a nemzeti flottaalapú célokat a transzeurópai közlekedési (TEN-T) hálózatra vonatkozó, távolságalapú célokkal kell ötvöznie. A nemzeti flottaalapú céloknak biztosítaniuk kell, hogy a járművek elterjedéséhez valamennyi tagállamban elegendő mennyiségű nyilvános töltőinfrastruktúra kiépítése társuljon. A TEN-T hálózatra vonatkozó, távolságalapú céloknak biztosítaniuk kell az elektromos töltőpontok teljes
  lefedettségét
  az Unió főútvonal-hálózatai mentén, és ezáltal
  gondtalan
  és zavartalan közlekedést kell biztosítaniuk az Unió egész területén.

| (9) | Az elektromos könnyűgépjárművek nyilvános töltőinfrastruktúrájának
  kiépítettsége
  Unió-szerte
  és régiónként eltérő mértékű
  .
  Ha ez az
  egyenetlen eloszlás
  tartósan fennmarad, az veszélyezteti
  az ilyen járművek elterjedését, ezáltal Unió-szerte
  korlátozza
  a konnektivitást.
  Ha
  nemzeti
  szinten továbbra is tartják magukat az eltérő
  szakpolitikai törekvések és megközelítések
  , az akadályozni fogja a közlekedési ágazat olyannyira szükséges fenntartható átállását, és
  nem
  mozdítja elő
  a jelentős piaci beruházásokhoz szükséges hosszú távú
  biztonság megteremtését
  . Ezért a tagállamok számára
  előírt,
  nemzeti szinten kötelezően teljesítendő minimális céloknak szakpolitikai
  iránymutatást
  kell
  nyújtaniuk
  , és ki kell egészíteniük a nemzeti szakpolitikai kereteket. Ennek a megközelítésnek a nemzeti flottaalapú célokat a transzeurópai közlekedési (TEN-T) hálózatra vonatkozó, távolságalapú célokkal kell ötvöznie. A nemzeti flottaalapú céloknak biztosítaniuk kell, hogy a járművek elterjedéséhez valamennyi tagállamban elegendő mennyiségű nyilvános
  elektromos
  töltőinfrastruktúra kiépítése társuljon
  , különösen azokon a földrajzi területeken, ahol a könnyűgépjárművek tulajdonosai kisebb valószínűséggel rendelkeznek magánparkolóval. Külön figyelmet kell fordítani a viszonylag nagyobb népsűrűségű és az elektromos járművek tekintetében nagyobb piaci részesedéssel rendelkező központokra, ahol magasabb nemzeti kiépítési arányt kell előírni. Az elektromos járműveknek az adott tagállamban való bizonyos arányú elterjedését követően a piacnak önszabályozónak kell lennie
  . A TEN-T hálózatra vonatkozó, távolságalapú céloknak biztosítaniuk kell
  , hogy
  az elektromos töltőpontok teljes
  lefedettséget nyújtsanak
  az Unió főútvonal-hálózatai mentén, és ezáltal
  könnyű
  és zavartalan közlekedést kell biztosítaniuk az Unió egész területén
  , beleértve az Unió legkülső régióin és szigetein belüli és oda irányuló közlekedést is, kivéve, ha az erre fordítandó költségek aránytalanok az előnyökhöz képest, ebben az esetben a tagállamok mentességet adhatnak, vagy megfontolhatják a hálózaton kívüli infrastruktúra fejlesztését. Egy ilyen infrastruktúrahálózat kiépítése könnyebben elérhetővé tenné az Unió valamennyi régióját és elősegítené összekapcsolhatóságukat, beleértve a legkülső régiókat és más távoli vagy vidéki területeket is, erősítve az ezek közötti társadalmi, gazdasági és területi kohéziót. |
| --- | --- |

(9)

Az elektromos könnyűgépjárművek nyilvános töltőinfrastruktúrájának
  kiépítettsége
  Unió-szerte
  és régiónként eltérő mértékű
  .
  Ha ez az
  egyenetlen eloszlás
  tartósan fennmarad, az veszélyezteti
  az ilyen járművek elterjedését, ezáltal Unió-szerte
  korlátozza
  a konnektivitást.
  Ha
  nemzeti
  szinten továbbra is tartják magukat az eltérő
  szakpolitikai törekvések és megközelítések
  , az akadályozni fogja a közlekedési ágazat olyannyira szükséges fenntartható átállását, és
  nem
  mozdítja elő
  a jelentős piaci beruházásokhoz szükséges hosszú távú
  biztonság megteremtését
  . Ezért a tagállamok számára
  előírt,
  nemzeti szinten kötelezően teljesítendő minimális céloknak szakpolitikai
  iránymutatást
  kell
  nyújtaniuk
  , és ki kell egészíteniük a nemzeti szakpolitikai kereteket. Ennek a megközelítésnek a nemzeti flottaalapú célokat a transzeurópai közlekedési (TEN-T) hálózatra vonatkozó, távolságalapú célokkal kell ötvöznie. A nemzeti flottaalapú céloknak biztosítaniuk kell, hogy a járművek elterjedéséhez valamennyi tagállamban elegendő mennyiségű nyilvános
  elektromos
  töltőinfrastruktúra kiépítése társuljon
  , különösen azokon a földrajzi területeken, ahol a könnyűgépjárművek tulajdonosai kisebb valószínűséggel rendelkeznek magánparkolóval. Külön figyelmet kell fordítani a viszonylag nagyobb népsűrűségű és az elektromos járművek tekintetében nagyobb piaci részesedéssel rendelkező központokra, ahol magasabb nemzeti kiépítési arányt kell előírni. Az elektromos járműveknek az adott tagállamban való bizonyos arányú elterjedését követően a piacnak önszabályozónak kell lennie
  . A TEN-T hálózatra vonatkozó, távolságalapú céloknak biztosítaniuk kell
  , hogy
  az elektromos töltőpontok teljes
  lefedettséget nyújtsanak
  az Unió főútvonal-hálózatai mentén, és ezáltal
  könnyű
  és zavartalan közlekedést kell biztosítaniuk az Unió egész területén
  , beleértve az Unió legkülső régióin és szigetein belüli és oda irányuló közlekedést is, kivéve, ha az erre fordítandó költségek aránytalanok az előnyökhöz képest, ebben az esetben a tagállamok mentességet adhatnak, vagy megfontolhatják a hálózaton kívüli infrastruktúra fejlesztését. Egy ilyen infrastruktúrahálózat kiépítése könnyebben elérhetővé tenné az Unió valamennyi régióját és elősegítené összekapcsolhatóságukat, beleértve a legkülső régiókat és más távoli vagy vidéki területeket is, erősítve az ezek közötti társadalmi, gazdasági és területi kohéziót.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A nemzeti flottaalapú célokat az adott tagállamban nyilvántartásba vett elektromos járművek teljes
  száma
  alapján kell megállapítani egy olyan közös módszertan alapján, amely figyelembe veszi a technológiai fejlődést, például az elektromos járművek megnövekedett
  hatósugarát
  vagy a gyorstöltő pontok növekvő piaci penetrációját, amelyek egy-egy elektromos töltőponton több járművet tudnak feltölteni, mint a normál elektromos
  töltőpontokon
  . A módszertannak figyelembe kell vennie az akkumulátoros elektromos járművek és a hálózatról tölthető hibrid elektromos járművek eltérő töltési mintáit is. A nemzeti flottaalapú célokat a nyilvános elektromos töltőinfrastruktúra teljes maximális kimenő teljesítménye alapján előíró módszertannak rugalmasságot kell lehetővé tennie a különböző töltési technológiák tagállamokban történő bevezetéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A nemzeti flottaalapú célokat az adott tagállamban nyilvántartásba vett elektromos járművek teljes
  száma
  alapján kell megállapítani egy olyan közös módszertan alapján, amely figyelembe veszi a technológiai fejlődést, például az elektromos járművek megnövekedett
  hatósugarát
  vagy a gyorstöltő pontok növekvő piaci penetrációját, amelyek egy-egy elektromos töltőponton több járművet tudnak feltölteni, mint a normál elektromos
  töltőpontokon
  . A módszertannak figyelembe kell vennie az akkumulátoros elektromos járművek és a hálózatról tölthető hibrid elektromos járművek eltérő töltési mintáit is. A nemzeti flottaalapú célokat a nyilvános elektromos töltőinfrastruktúra teljes maximális kimenő teljesítménye alapján előíró módszertannak rugalmasságot kell lehetővé tennie a különböző töltési technológiák tagállamokban történő bevezetéséhez.

| (10) | A nemzeti flottaalapú célokat az adott tagállamban nyilvántartásba vett elektromos járművek teljes
  járműállományon belüli aránya
  alapján kell megállapítani egy olyan közös módszertan alapján, amely figyelembe veszi a technológiai fejlődést, például az elektromos járművek megnövekedett
  hatótávolságát
  vagy a gyorstöltő pontok növekvő piaci penetrációját, amelyek egy-egy elektromos töltőponton több járművet tudnak feltölteni, mint a normál elektromos
  töltőpontok
  . A módszertannak figyelembe kell vennie az akkumulátoros elektromos járművek és a hálózatról tölthető hibrid elektromos járművek eltérő töltési mintáit is
  , valamint az elektromos járművek népességarányos elterjedtségét és piaci részesedését
  . A nemzeti flottaalapú célokat a nyilvános elektromos töltőinfrastruktúra teljes maximális kimenő teljesítménye alapján előíró módszertannak rugalmasságot kell lehetővé tennie a különböző töltési technológiák tagállamokban történő bevezetéséhez.
  Ezenfelül a Bizottságnak értékelnie kell, hogy az integrált napelemekkel felszerelt járművek hogyan befolyásolhatják a nyilvános elektromos töltőinfrastruktúra kiépítését, és adott esetben értékelnie kell az e rendeletben az elektromos töltőinfrastruktúra kiépítésére vonatkozóan meghatározott célok ebből következő kiigazítását. |
| --- | --- |

(10)

A nemzeti flottaalapú célokat az adott tagállamban nyilvántartásba vett elektromos járművek teljes
  járműállományon belüli aránya
  alapján kell megállapítani egy olyan közös módszertan alapján, amely figyelembe veszi a technológiai fejlődést, például az elektromos járművek megnövekedett
  hatótávolságát
  vagy a gyorstöltő pontok növekvő piaci penetrációját, amelyek egy-egy elektromos töltőponton több járművet tudnak feltölteni, mint a normál elektromos
  töltőpontok
  . A módszertannak figyelembe kell vennie az akkumulátoros elektromos járművek és a hálózatról tölthető hibrid elektromos járművek eltérő töltési mintáit is
  , valamint az elektromos járművek népességarányos elterjedtségét és piaci részesedését
  . A nemzeti flottaalapú célokat a nyilvános elektromos töltőinfrastruktúra teljes maximális kimenő teljesítménye alapján előíró módszertannak rugalmasságot kell lehetővé tennie a különböző töltési technológiák tagállamokban történő bevezetéséhez.
  Ezenfelül a Bizottságnak értékelnie kell, hogy az integrált napelemekkel felszerelt járművek hogyan befolyásolhatják a nyilvános elektromos töltőinfrastruktúra kiépítését, és adott esetben értékelnie kell az e rendeletben az elektromos töltőinfrastruktúra kiépítésére vonatkozóan meghatározott célok ebből következő kiigazítását.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | E technológiák tagállamokban történő bevezetésének biztosítania kell, hogy elegendő számú nyilvános elektromos töltőpont álljon rendelkezésre, különösen a közösségi közlekedési állomásokon, például a kikötői utasterminálokon, a repülőtereken vagy a vasútállomásokon. A fogyasztók kényelmének növelése érdekében elegendő számú nyilvános gyorstöltő állomást is ki kell építeni a könnyűgépjárművekhez, különösen a TEN-T hálózaton, hogy biztosítani lehessen a határokon átnyúló teljes konnektivitást, és az elektromos járművek az Unió egész területén közlekedhessenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

E technológiák tagállamokban történő bevezetésének biztosítania kell, hogy elegendő számú nyilvános elektromos töltőpont álljon rendelkezésre, különösen a közösségi közlekedési állomásokon, például a kikötői utasterminálokon, a repülőtereken vagy a vasútállomásokon. A fogyasztók kényelmének növelése érdekében elegendő számú nyilvános gyorstöltő állomást is ki kell építeni a könnyűgépjárművekhez, különösen a TEN-T hálózaton, hogy biztosítani lehessen a határokon átnyúló teljes konnektivitást, és az elektromos járművek az Unió egész területén közlekedhessenek.

| (11) | E technológiák tagállamokban történő bevezetésének biztosítania kell, hogy elegendő számú nyilvános
  , helyhez kötött, hálózaton kívüli vagy mobil
  elektromos töltőpont álljon rendelkezésre,
  támogatva a területi egyensúlyt és a multimodális utazást, elkerülve a regionális egyenlőtlenségeket és biztosítva, hogy egyetlen terület se maradjon le. A kiépítés
  különösen
  fontos azokon a lakóterületeken, ahol nem lehet az utcán kívül parkolni, és ahol a járművek jellemzően hosszabb ideig parkolnak, beleértve a taxiparkolókat, valamint
  a közösségi közlekedési állomásokon, például a kikötői utasterminálokon, a repülőtereken vagy a vasútállomásokon. A fogyasztók kényelmének növelése érdekében elegendő számú nyilvános gyorstöltő állomást is ki kell építeni a könnyűgépjárművekhez, különösen a TEN-T hálózaton, hogy biztosítani lehessen a határokon átnyúló teljes konnektivitást, és az elektromos járművek az Unió egész területén közlekedhessenek. |
| --- | --- |

(11)

E technológiák tagállamokban történő bevezetésének biztosítania kell, hogy elegendő számú nyilvános
  , helyhez kötött, hálózaton kívüli vagy mobil
  elektromos töltőpont álljon rendelkezésre,
  támogatva a területi egyensúlyt és a multimodális utazást, elkerülve a regionális egyenlőtlenségeket és biztosítva, hogy egyetlen terület se maradjon le. A kiépítés
  különösen
  fontos azokon a lakóterületeken, ahol nem lehet az utcán kívül parkolni, és ahol a járművek jellemzően hosszabb ideig parkolnak, beleértve a taxiparkolókat, valamint
  a közösségi közlekedési állomásokon, például a kikötői utasterminálokon, a repülőtereken vagy a vasútállomásokon. A fogyasztók kényelmének növelése érdekében elegendő számú nyilvános gyorstöltő állomást is ki kell építeni a könnyűgépjárművekhez, különösen a TEN-T hálózaton, hogy biztosítani lehessen a határokon átnyúló teljes konnektivitást, és az elektromos járművek az Unió egész területén közlekedhessenek.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | A nyilvánosan hozzáférhető elektromos töltőinfrastruktúra kiépítését elsősorban piaci beruházásokból kell finanszírozni. A versenypiac létrehozásáig azonban a tagállamoknak támogatniuk kell az infrastruktúra kiépítését olyan esetekben, amikor a piaci feltételek állami támogatást tesznek szükségessé, feltéve, hogy az ilyen támogatás teljes mértékben megfelel az állami támogatási szabályoknak. Adott esetben a tagállamoknak azt is figyelembe kell venniük, hogy területük bizonyos részein a megfelelő számú elektromos töltőpont iránti igény az év során változhat, amint az számos turisztikai célpont esetében is így van. Ilyen esetekben az ideiglenes mobil, hálózaton kívüli elektromos töltőinfrastruktúra telepítésének lehetősége nagyobb rugalmasságot biztosíthat, és elősegítheti a szezonális kereslet kielégítését anélkül, hogy helyhez kötött infrastruktúra telepítésére lenne szükség. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

A nyilvánosan hozzáférhető elektromos töltőinfrastruktúra kiépítését elsősorban piaci beruházásokból kell finanszírozni. A versenypiac létrehozásáig azonban a tagállamoknak támogatniuk kell az infrastruktúra kiépítését olyan esetekben, amikor a piaci feltételek állami támogatást tesznek szükségessé, feltéve, hogy az ilyen támogatás teljes mértékben megfelel az állami támogatási szabályoknak. Adott esetben a tagállamoknak azt is figyelembe kell venniük, hogy területük bizonyos részein a megfelelő számú elektromos töltőpont iránti igény az év során változhat, amint az számos turisztikai célpont esetében is így van. Ilyen esetekben az ideiglenes mobil, hálózaton kívüli elektromos töltőinfrastruktúra telepítésének lehetősége nagyobb rugalmasságot biztosíthat, és elősegítheti a szezonális kereslet kielégítését anélkül, hogy helyhez kötött infrastruktúra telepítésére lenne szükség.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

11 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11b) | A Bizottságnak szükség esetén felül kell vizsgálnia az e rendeletben a könnyű-, illetve nehézgépjárműveknek szánt elektromos töltőinfrastruktúrára vonatkozóan meghatározott célértékeket annak biztosítása érdekében, hogy azok összeegyeztethetők legyenek a könnyű-, illetve nehézgépjárművekre vonatkozó CO2-kibocsátási előírásokról szóló uniós rendeletekben meghatározott követelményekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11b)

A Bizottságnak szükség esetén felül kell vizsgálnia az e rendeletben a könnyű-, illetve nehézgépjárműveknek szánt elektromos töltőinfrastruktúrára vonatkozóan meghatározott célértékeket annak biztosítása érdekében, hogy azok összeegyeztethetők legyenek a könnyű-, illetve nehézgépjárművekre vonatkozó CO2-kibocsátási előírásokról szóló uniós rendeletekben meghatározott követelményekkel.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

11 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11c) | A Bizottságnak felül kell vizsgálnia, hogy szükség van-e az elektromos hajtással támogatott kerékpárok és az L kategóriájú járművek – például elektromos meghajtású kerékpárok és elektromos segédmotoros kerékpárok – töltésére szolgáló elektromos töltőinfrastruktúrára vonatkozó követelmények beillesztésére, és különösen azt a lehetőséget, hogy az elektromos töltőinfrastruktúrát olyan háztartási hálózati csatlakozóval szereljék fel, amely lehetővé teszi az ilyen járművek könnyű töltését, mivel ezek olyan közlekedési módot képviselnek, amely hozzájárulhat a szén-dioxid-kibocsátás és a légszennyezés további csökkentéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11c)

A Bizottságnak felül kell vizsgálnia, hogy szükség van-e az elektromos hajtással támogatott kerékpárok és az L kategóriájú járművek – például elektromos meghajtású kerékpárok és elektromos segédmotoros kerékpárok – töltésére szolgáló elektromos töltőinfrastruktúrára vonatkozó követelmények beillesztésére, és különösen azt a lehetőséget, hogy az elektromos töltőinfrastruktúrát olyan háztartási hálózati csatlakozóval szereljék fel, amely lehetővé teszi az ilyen járművek könnyű töltését, mivel ezek olyan közlekedési módot képviselnek, amely hozzájárulhat a szén-dioxid-kibocsátás és a légszennyezés további csökkentéséhez.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Az elektromos nehézgépjárművek határozottan más töltőinfrastruktúrát igényelnek, mint a könnyűgépjárművek. Az elektromos nehézgépjárművekhez azonban jelenleg szinte sehol nem áll rendelkezésre nyilvános infrastruktúra az Unióban. A TEN-T hálózat mentén kitűzött távolságalapú célok, az éjszakai elektromos töltőinfrastruktúrára vonatkozó célok és a városi csomópontokra vonatkozó célok kombinált megközelítésének biztosítania kell, hogy
  az elektromos nehézgépjárművek esetében Unió-szerte létrejöjjön a
  nyilvános infrastruktúra
  kellő mértékű lefedettsége
  az akkumulátoros elektromos nehézgépjárművek
  várható
  piaci
  elterjedésének támogatásához
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Az elektromos nehézgépjárművek határozottan más töltőinfrastruktúrát igényelnek, mint a könnyűgépjárművek. Az elektromos nehézgépjárművekhez azonban jelenleg szinte sehol nem áll rendelkezésre nyilvános infrastruktúra az Unióban. A TEN-T hálózat mentén kitűzött távolságalapú célok, az éjszakai elektromos töltőinfrastruktúrára vonatkozó célok és a városi csomópontokra vonatkozó célok kombinált megközelítésének biztosítania kell, hogy
  az elektromos nehézgépjárművek esetében Unió-szerte létrejöjjön a
  nyilvános infrastruktúra
  kellő mértékű lefedettsége
  az akkumulátoros elektromos nehézgépjárművek
  várható
  piaci
  elterjedésének támogatásához
  .

| (13) | Az elektromos nehézgépjárművek határozottan más töltőinfrastruktúrát igényelnek, mint a könnyűgépjárművek. Az elektromos nehézgépjárművekhez azonban jelenleg szinte sehol nem áll rendelkezésre nyilvános infrastruktúra az Unióban
  , ezért fel kell gyorsítani az infrastruktúra kiépítését
  . A TEN-T hálózat mentén kitűzött távolságalapú célok, az éjszakai elektromos töltőinfrastruktúrára vonatkozó célok és a városi csomópontokra vonatkozó célok kombinált megközelítésének biztosítania kell, hogy
  Unió-szerte kellő mértékben kiépüljön az elektromos nehézgépjárműveket kiszolgáló
  nyilvános infrastruktúra
  , mivel ez proaktívan támogatná
  az akkumulátoros elektromos nehézgépjárművek piaci
  részesedésének növekedését
  . |
| --- | --- |

(13)

Az elektromos nehézgépjárművek határozottan más töltőinfrastruktúrát igényelnek, mint a könnyűgépjárművek. Az elektromos nehézgépjárművekhez azonban jelenleg szinte sehol nem áll rendelkezésre nyilvános infrastruktúra az Unióban
  , ezért fel kell gyorsítani az infrastruktúra kiépítését
  . A TEN-T hálózat mentén kitűzött távolságalapú célok, az éjszakai elektromos töltőinfrastruktúrára vonatkozó célok és a városi csomópontokra vonatkozó célok kombinált megközelítésének biztosítania kell, hogy
  Unió-szerte kellő mértékben kiépüljön az elektromos nehézgépjárműveket kiszolgáló
  nyilvános infrastruktúra
  , mivel ez proaktívan támogatná
  az akkumulátoros elektromos nehézgépjárművek piaci
  részesedésének növekedését
  .

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | Ezért az elektromos nehézgépjárművek infrastruktúrája terén kezdetben állami beruházásra van szükség, ugyanakkor az e rendeletben előírt infrastrukturális fejlesztéseken túlmutató további fejlesztéseknek az uniós, nemzeti és regionális piaci részesedésük alakulásától és a vonatkozó forgalmi adatoktól kell függeniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

Ezért az elektromos nehézgépjárművek infrastruktúrája terén kezdetben állami beruházásra van szükség, ugyanakkor az e rendeletben előírt infrastrukturális fejlesztéseken túlmutató további fejlesztéseknek az uniós, nemzeti és regionális piaci részesedésük alakulásától és a vonatkozó forgalmi adatoktól kell függeniük.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | Folyamatban van a nehézgépjárművekre vonatkozó új elektromostöltőinfrastruktúra-szabványok kidolgozása. Technikai szempontból biztosítható a fizikai összeköttetések és a kommunikációs protokollok korszerűsíthetősége annak érdekében, hogy a későbbiek során biztosítható legyen az egyes elektromos töltőállomások és töltőpontok új szabványnak való megfelelése. Ezért amint az új közös műszaki előírások rendelkezésre állnak, a Bizottságnak meg kell fontolnia az elektromos töltőszigeteken a töltőállomások egyedi kimenő teljesítményének növelését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

Folyamatban van a nehézgépjárművekre vonatkozó új elektromostöltőinfrastruktúra-szabványok kidolgozása. Technikai szempontból biztosítható a fizikai összeköttetések és a kommunikációs protokollok korszerűsíthetősége annak érdekében, hogy a későbbiek során biztosítható legyen az egyes elektromos töltőállomások és töltőpontok új szabványnak való megfelelése. Ezért amint az új közös műszaki előírások rendelkezésre állnak, a Bizottságnak meg kell fontolnia az elektromos töltőszigeteken a töltőállomások egyedi kimenő teljesítményének növelését.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | A nyilvános elektromos vagy egyéb töltőpontok közé tartoznak például a magántulajdonban lévő nyilvános elektromos és egyéb töltőpontok, amelyek köz- vagy magántulajdonban lévő ingatlanokon, például nyilvános parkolókban vagy szupermarketek parkolóiban találhatók. A nyilvánosság számára hozzáférhető, magántulajdonban lévő ingatlanon található elektromos vagy egyéb töltőpontot olyan esetekben is nyilvánosan hozzáférhetőnek kell tekinteni, ha a hozzáférés egy bizonyos általános felhasználói csoportra, például ügyfelekre korlátozódik. A közös gépkocsihasználati rendszerekhez létrehozott elektromos vagy egyéb töltőpontok csak akkor tekintendők nyilvánosan hozzáférhetőnek, ha kifejezetten lehetővé teszik harmadik fél felhasználók hozzáférését. Nem tekintendők nyilvános elektromos vagy egyéb töltőpontnak azok a magántulajdonú ingatlanokon található elektromos vagy egyéb töltőpontok, amelyekhez a hozzáférés személyek korlátozott, meghatározott körére korlátozódik, például az irodaépületekben található olyan parkolók, amelyekhez csak alkalmazottak vagy felhatalmazott személyek rendelkeznek hozzáféréssel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

A nyilvános elektromos vagy egyéb töltőpontok közé tartoznak például a magántulajdonban lévő nyilvános elektromos és egyéb töltőpontok, amelyek köz- vagy magántulajdonban lévő ingatlanokon, például nyilvános parkolókban vagy szupermarketek parkolóiban találhatók. A nyilvánosság számára hozzáférhető, magántulajdonban lévő ingatlanon található elektromos vagy egyéb töltőpontot olyan esetekben is nyilvánosan hozzáférhetőnek kell tekinteni, ha a hozzáférés egy bizonyos általános felhasználói csoportra, például ügyfelekre korlátozódik. A közös gépkocsihasználati rendszerekhez létrehozott elektromos vagy egyéb töltőpontok csak akkor tekintendők nyilvánosan hozzáférhetőnek, ha kifejezetten lehetővé teszik harmadik fél felhasználók hozzáférését. Nem tekintendők nyilvános elektromos vagy egyéb töltőpontnak azok a magántulajdonú ingatlanokon található elektromos vagy egyéb töltőpontok, amelyekhez a hozzáférés személyek korlátozott, meghatározott körére korlátozódik, például az irodaépületekben található olyan parkolók, amelyekhez csak alkalmazottak vagy felhatalmazott személyek rendelkeznek hozzáféréssel.

| (17) | A nyilvános elektromos vagy egyéb töltőpontok közé tartoznak például a magántulajdonban lévő nyilvános elektromos és egyéb töltőpontok, amelyek köz- vagy magántulajdonban lévő ingatlanokon, például nyilvános parkolókban vagy szupermarketek parkolóiban találhatók.
  Azokon a helyeken, ahol a parkolókban több mint 30 parkolóhely található, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy elegendő számú nyilvános elektromos és egyéb töltőpontot építsenek ki.
   A nyilvánosság számára hozzáférhető, magántulajdonban lévő ingatlanon található elektromos vagy egyéb töltőpontot olyan esetekben is nyilvánosan hozzáférhetőnek kell tekinteni, ha a hozzáférés egy bizonyos általános felhasználói csoportra, például ügyfelekre korlátozódik. A közös gépkocsihasználati rendszerekhez létrehozott elektromos vagy egyéb töltőpontok csak akkor tekintendők nyilvánosan hozzáférhetőnek, ha kifejezetten lehetővé teszik harmadik fél felhasználók hozzáférését. Nem tekintendők nyilvános elektromos vagy egyéb töltőpontnak azok a magántulajdonú ingatlanokon található elektromos vagy egyéb töltőpontok, amelyekhez a hozzáférés személyek korlátozott, meghatározott körére korlátozódik, például az irodaépületekben található olyan parkolók, amelyekhez csak alkalmazottak vagy felhatalmazott személyek rendelkeznek hozzáféréssel. |
| --- | --- |

(17)

A nyilvános elektromos vagy egyéb töltőpontok közé tartoznak például a magántulajdonban lévő nyilvános elektromos és egyéb töltőpontok, amelyek köz- vagy magántulajdonban lévő ingatlanokon, például nyilvános parkolókban vagy szupermarketek parkolóiban találhatók.
  Azokon a helyeken, ahol a parkolókban több mint 30 parkolóhely található, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy elegendő számú nyilvános elektromos és egyéb töltőpontot építsenek ki.
   A nyilvánosság számára hozzáférhető, magántulajdonban lévő ingatlanon található elektromos vagy egyéb töltőpontot olyan esetekben is nyilvánosan hozzáférhetőnek kell tekinteni, ha a hozzáférés egy bizonyos általános felhasználói csoportra, például ügyfelekre korlátozódik. A közös gépkocsihasználati rendszerekhez létrehozott elektromos vagy egyéb töltőpontok csak akkor tekintendők nyilvánosan hozzáférhetőnek, ha kifejezetten lehetővé teszik harmadik fél felhasználók hozzáférését. Nem tekintendők nyilvános elektromos vagy egyéb töltőpontnak azok a magántulajdonú ingatlanokon található elektromos vagy egyéb töltőpontok, amelyekhez a hozzáférés személyek korlátozott, meghatározott körére korlátozódik, például az irodaépületekben található olyan parkolók, amelyekhez csak alkalmazottak vagy felhatalmazott személyek rendelkeznek hozzáféréssel.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17a) | Mivel ez a rendelet – a jogalkotói szándék ellenére – visszavetheti a tömegközlekedésben is jellemző zárt flották elektromos töltőinfrastruktúrájának kiépítését, és ezt el kell kerülni, a részben tömegközlekedési flottáknak szánt nyilvános elektromos töltőállomások beszámíthatók az e rendeletben meghatározott releváns célértékek teljesítésébe. A közös gépkocsihasználati rendszerekhez létrehozott elektromos töltőpontok csak akkor tekintendők nyilvánosan hozzáférhetőnek, ha kifejezetten lehetővé teszik harmadik fél felhasználók hozzáférését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

Mivel ez a rendelet – a jogalkotói szándék ellenére – visszavetheti a tömegközlekedésben is jellemző zárt flották elektromos töltőinfrastruktúrájának kiépítését, és ezt el kell kerülni, a részben tömegközlekedési flottáknak szánt nyilvános elektromos töltőállomások beszámíthatók az e rendeletben meghatározott releváns célértékek teljesítésébe. A közös gépkocsihasználati rendszerekhez létrehozott elektromos töltőpontok csak akkor tekintendők nyilvánosan hozzáférhetőnek, ha kifejezetten lehetővé teszik harmadik fél felhasználók hozzáférését.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

17 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17b) | A fogyasztók kényelmének növelése érdekében a tagállamoknak ösztönözniük kell a nyilvános elektromos vagy egyéb töltőpontok üzemeltetőit annak biztosítására, hogy szolgáltatásaik nyitvatartási ideje és üzemideje teljes mértékben megfeleljen a végfelhasználók igényeinek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17b)

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | Az (EU) 2019/944 európai parlamenti és tanácsi irányelvben52 meghatározott okos mérési rendszerek lehetővé teszik a hálózat stabilitásának biztosításához és az elektromos töltési szolgáltatások észszerű igénybevételének ösztönzéséhez szükséges valós idejű adatszolgáltatást. Azáltal, hogy valós idejű energiafogyasztás-mérést biztosítanak, valamint pontos és átlátható tájékoztatást nyújtanak a költségekről, az intelligens elektromos töltőpontokkal együtt ösztönzik az elektromos töltést alacsony általános villamosenergia-kereslet és alacsony energiaárak idején. Az okos mérési rendszerek intelligens elektromos töltőpontokkal együtt történő használata optimalizálhatja az elektromos töltést, ami a villamosenergia-rendszer és a végfelhasználó számára is előnyös. A tagállamoknak ösztönözniük kell az elektromos járművek nyilvános elektromos töltőállomásokon történő töltésére szolgáló okos mérési rendszerek használatát, amennyiben ez műszakilag megvalósítható
  és gazdaságilag észszerű
  , és biztosítaniuk kell, hogy ezek a rendszerek megfeleljenek az
  (EU) 2019/444
  irányelv 20. cikkében megállapított követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

Az (EU) 2019/944 európai parlamenti és tanácsi irányelvben52 meghatározott okos mérési rendszerek lehetővé teszik a hálózat stabilitásának biztosításához és az elektromos töltési szolgáltatások észszerű igénybevételének ösztönzéséhez szükséges valós idejű adatszolgáltatást. Azáltal, hogy valós idejű energiafogyasztás-mérést biztosítanak, valamint pontos és átlátható tájékoztatást nyújtanak a költségekről, az intelligens elektromos töltőpontokkal együtt ösztönzik az elektromos töltést alacsony általános villamosenergia-kereslet és alacsony energiaárak idején. Az okos mérési rendszerek intelligens elektromos töltőpontokkal együtt történő használata optimalizálhatja az elektromos töltést, ami a villamosenergia-rendszer és a végfelhasználó számára is előnyös. A tagállamoknak ösztönözniük kell az elektromos járművek nyilvános elektromos töltőállomásokon történő töltésére szolgáló okos mérési rendszerek használatát, amennyiben ez műszakilag megvalósítható
  és gazdaságilag észszerű
  , és biztosítaniuk kell, hogy ezek a rendszerek megfeleljenek az
  (EU) 2019/444
  irányelv 20. cikkében megállapított követelményeknek.

| (20) | Az (EU) 2019/944 európai parlamenti és tanácsi irányelvben52 meghatározott okos mérési rendszerek lehetővé teszik a hálózat stabilitásának biztosításához és az elektromos töltési szolgáltatások észszerű igénybevételének ösztönzéséhez szükséges valós idejű adatszolgáltatást. Azáltal, hogy valós idejű energiafogyasztás-mérést biztosítanak, valamint pontos és átlátható tájékoztatást nyújtanak a költségekről, az intelligens elektromos töltőpontokkal együtt ösztönzik az elektromos töltést alacsony általános villamosenergia-kereslet és alacsony energiaárak idején. Az okos mérési rendszerek intelligens elektromos töltőpontokkal együtt történő használata optimalizálhatja az elektromos töltést, ami a villamosenergia-rendszer és a végfelhasználó számára is előnyös. A tagállamoknak ösztönözniük kell az elektromos járművek nyilvános elektromos töltőállomásokon történő töltésére szolgáló okos mérési rendszerek használatát, amennyiben ez műszakilag megvalósítható, és biztosítaniuk kell, hogy ezek a rendszerek megfeleljenek az
  (EU) 2019/944
  irányelv 20. cikkében megállapított követelményeknek. |
| --- | --- |

(20)

Az (EU) 2019/944 európai parlamenti és tanácsi irányelvben52 meghatározott okos mérési rendszerek lehetővé teszik a hálózat stabilitásának biztosításához és az elektromos töltési szolgáltatások észszerű igénybevételének ösztönzéséhez szükséges valós idejű adatszolgáltatást. Azáltal, hogy valós idejű energiafogyasztás-mérést biztosítanak, valamint pontos és átlátható tájékoztatást nyújtanak a költségekről, az intelligens elektromos töltőpontokkal együtt ösztönzik az elektromos töltést alacsony általános villamosenergia-kereslet és alacsony energiaárak idején. Az okos mérési rendszerek intelligens elektromos töltőpontokkal együtt történő használata optimalizálhatja az elektromos töltést, ami a villamosenergia-rendszer és a végfelhasználó számára is előnyös. A tagállamoknak ösztönözniük kell az elektromos járművek nyilvános elektromos töltőállomásokon történő töltésére szolgáló okos mérési rendszerek használatát, amennyiben ez műszakilag megvalósítható, és biztosítaniuk kell, hogy ezek a rendszerek megfeleljenek az
  (EU) 2019/944
  irányelv 20. cikkében megállapított követelményeknek.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | A közúti, vasúti, tengeri és egyéb közlekedési módokban használt elektromos járművek növekvő száma szükségessé teszi a töltési műveletek optimalizálását és forgalmi torlódást nem okozó kezelését, és teljes mértékben kihasználja a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia rendelkezésre állását és a rendszeren belüli alacsony villamosenergia-árakat. Az
  okos töltés
  különösen
  megkönnyítheti
  az elektromos járművek villamosenergia-rendszerbe
  történő fokozottabb
  integrálását, mivel – aggregálás és áralapú keresletoldali válasz révén – keresletoldali választ
  tesz
  lehetővé. A rendszerbe történő integrálást még jobban megkönnyítheti a kétirányú töltés (jármű–hálózat töltés). Ezért minden
  olyan normál
  elektromos töltőpontnak támogatnia kell az intelligens töltést
  , ahol a járművek jellemzően hosszabb ideig parkolnak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

A közúti, vasúti, tengeri és egyéb közlekedési módokban használt elektromos járművek növekvő száma szükségessé teszi a töltési műveletek optimalizálását és forgalmi torlódást nem okozó kezelését, és teljes mértékben kihasználja a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia rendelkezésre állását és a rendszeren belüli alacsony villamosenergia-árakat. Az
  okos töltés
  különösen
  megkönnyítheti
  az elektromos járművek villamosenergia-rendszerbe
  történő fokozottabb
  integrálását, mivel – aggregálás és áralapú keresletoldali válasz révén – keresletoldali választ
  tesz
  lehetővé. A rendszerbe történő integrálást még jobban megkönnyítheti a kétirányú töltés (jármű–hálózat töltés). Ezért minden
  olyan normál
  elektromos töltőpontnak támogatnia kell az intelligens töltést
  , ahol a járművek jellemzően hosszabb ideig parkolnak
  .

| (21) | A közúti, vasúti, tengeri és egyéb közlekedési módokban használt elektromos járművek növekvő száma szükségessé teszi a töltési műveletek optimalizálását és forgalmi torlódást nem okozó kezelését, és teljes mértékben kihasználja a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia rendelkezésre állását és a rendszeren belüli alacsony villamosenergia-árakat. Az
  intelligens elektromos töltőpontok és
  különösen
  a hálózaton kívüli elektromos töltőpontok megkönnyíthetik
  az elektromos járművek villamosenergia-rendszerbe
  való
  integrálását,
  és csökkenthetik az elektromos járműveknek a villamosenergia-elosztó hálózatra gyakorolt hatását,
  mivel – aggregálás és áralapú keresletoldali válasz révén – keresletoldali választ
  tesznek
  lehetővé. A rendszerbe történő integrálást még jobban megkönnyítheti a kétirányú töltés (jármű–hálózat töltés). Ezért minden elektromos töltőpontnak támogatnia kell az intelligens töltést. |
| --- | --- |

(21)

A közúti, vasúti, tengeri és egyéb közlekedési módokban használt elektromos járművek növekvő száma szükségessé teszi a töltési műveletek optimalizálását és forgalmi torlódást nem okozó kezelését, és teljes mértékben kihasználja a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia rendelkezésre állását és a rendszeren belüli alacsony villamosenergia-árakat. Az
  intelligens elektromos töltőpontok és
  különösen
  a hálózaton kívüli elektromos töltőpontok megkönnyíthetik
  az elektromos járművek villamosenergia-rendszerbe
  való
  integrálását,
  és csökkenthetik az elektromos járműveknek a villamosenergia-elosztó hálózatra gyakorolt hatását,
  mivel – aggregálás és áralapú keresletoldali válasz révén – keresletoldali választ
  tesznek
  lehetővé. A rendszerbe történő integrálást még jobban megkönnyítheti a kétirányú töltés (jármű–hálózat töltés). Ezért minden elektromos töltőpontnak támogatnia kell az intelligens töltést.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

21 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (21a) | Amennyiben a kétirányú töltés lehetősége mind a magán-, mind a nyilvánosan hozzáférhető infrastruktúrában megvalósul, az ösztönözheti az embereket elektromos járművek vásárlására, mivel a járműveket így közlekedésre és energiatárolásra is használhatják. Ezért fel kell számolni azokat a jogszabályi akadályokat – például a kettős adóztatást –, amelyek rontják a kétirányú töltés üzleti életképességét, és elegendő számú magán- és nyilvánosan hozzáférhető töltőállomást kell elérhetővé tenni az intelligens, kétirányú töltés számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21a)

Amennyiben a kétirányú töltés lehetősége mind a magán-, mind a nyilvánosan hozzáférhető infrastruktúrában megvalósul, az ösztönözheti az embereket elektromos járművek vásárlására, mivel a járműveket így közlekedésre és energiatárolásra is használhatják. Ezért fel kell számolni azokat a jogszabályi akadályokat – például a kettős adóztatást –, amelyek rontják a kétirányú töltés üzleti életképességét, és elegendő számú magán- és nyilvánosan hozzáférhető töltőállomást kell elérhetővé tenni az intelligens, kétirányú töltés számára.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

21 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (21b) | Annak érdekében, hogy az elektromos közlekedésre való átállás gyorsan és fenntartható módon valósuljon meg, az Uniónak globális vezető szerepet kell vállalnia a fenntartható termékek, technológiák, szolgáltatások és innovációk terén, különösen a körforgásos, társadalmilag méltányos, környezetileg felelős és fenntartható akkumulátor-értéklánc kialakításában, ideértve a munkahelyek biztonságának és fenntarthatóságának biztosítását a közúti, tengeri és légi közlekedési ágazat kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású üzemre való átállítása során. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21b)

Annak érdekében, hogy az elektromos közlekedésre való átállás gyorsan és fenntartható módon valósuljon meg, az Uniónak globális vezető szerepet kell vállalnia a fenntartható termékek, technológiák, szolgáltatások és innovációk terén, különösen a körforgásos, társadalmilag méltányos, környezetileg felelős és fenntartható akkumulátor-értéklánc kialakításában, ideértve a munkahelyek biztonságának és fenntarthatóságának biztosítását a közúti, tengeri és légi közlekedési ágazat kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású üzemre való átállítása során.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | Az elektromos járművekhez tartozó infrastruktúra fejlesztésének, az infrastruktúra és a villamosenergia-rendszer kölcsönhatásának, valamint az elektromobilitási piac különböző szereplőihez rendelt jogoknak és felelősségi köröknek összhangban kell lenniük az (EU) 2019/944 irányelvben létrehozott elvekkel. Ebben az értelemben az elosztórendszer-üzemeltetőknek megkülönböztetésmentesen együtt kell működniük a nyilvános elektromos töltőpontokat létrehozó vagy üzemeltető személyekkel, a tagállamoknak pedig biztosítaniuk kell, hogy az elektromos töltőpont villamosenergia-ellátásáról a 
  háztartásnak, illetve az elektromos töltőpont helyére villamos energiát szolgáltató jogalanytól eltérő szolgáltatóval kötött szerződés rendelkezhessen
  . Az uniós villamosenergia-szolgáltatók elektromos töltőpontokhoz való hozzáférése nem sértheti a (EU) 2019/944 irányelv 66. cikke szerinti eltéréseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

Az elektromos járművekhez tartozó infrastruktúra fejlesztésének, az infrastruktúra és a villamosenergia-rendszer kölcsönhatásának, valamint az elektromobilitási piac különböző szereplőihez rendelt jogoknak és felelősségi köröknek összhangban kell lenniük az (EU) 2019/944 irányelvben létrehozott elvekkel. Ebben az értelemben az elosztórendszer-üzemeltetőknek megkülönböztetésmentesen együtt kell működniük a nyilvános elektromos töltőpontokat létrehozó vagy üzemeltető személyekkel, a tagállamoknak pedig biztosítaniuk kell, hogy az elektromos töltőpont villamosenergia-ellátásáról a 
  háztartásnak, illetve az elektromos töltőpont helyére villamos energiát szolgáltató jogalanytól eltérő szolgáltatóval kötött szerződés rendelkezhessen
  . Az uniós villamosenergia-szolgáltatók elektromos töltőpontokhoz való hozzáférése nem sértheti a (EU) 2019/944 irányelv 66. cikke szerinti eltéréseket.

| (22) | Az elektromos járművekhez tartozó
  hálózati és hálózaton kívüli
  infrastruktúra fejlesztésének, az infrastruktúra és a villamosenergia-rendszer kölcsönhatásának, valamint az elektromobilitási piac különböző szereplőihez rendelt jogoknak és felelősségi köröknek összhangban kell lenniük az (EU) 2019/944 irányelvben létrehozott elvekkel. Ebben az értelemben az elosztórendszer-üzemeltetőknek megkülönböztetésmentesen együtt kell működniük a nyilvános elektromos töltőpontokat létrehozó vagy üzemeltető személyekkel, a tagállamoknak pedig biztosítaniuk kell
  azt a lehetőséget
  , hogy az elektromos töltőpont villamosenergia-ellátásáról
  ne ugyanazzal
  a 
  szolgáltatóval kelljen szerződést kötni, amely a töltőpontnak helyt adó háztartásnak vagy épületnek a villamos energiát szolgáltatja
  . Az uniós villamosenergia-szolgáltatók elektromos töltőpontokhoz való hozzáférése nem sértheti a (EU) 2019/944 irányelv 66. cikke szerinti eltéréseket. |
| --- | --- |

(22)

Az elektromos járművekhez tartozó
  hálózati és hálózaton kívüli
  infrastruktúra fejlesztésének, az infrastruktúra és a villamosenergia-rendszer kölcsönhatásának, valamint az elektromobilitási piac különböző szereplőihez rendelt jogoknak és felelősségi köröknek összhangban kell lenniük az (EU) 2019/944 irányelvben létrehozott elvekkel. Ebben az értelemben az elosztórendszer-üzemeltetőknek megkülönböztetésmentesen együtt kell működniük a nyilvános elektromos töltőpontokat létrehozó vagy üzemeltető személyekkel, a tagállamoknak pedig biztosítaniuk kell
  azt a lehetőséget
  , hogy az elektromos töltőpont villamosenergia-ellátásáról
  ne ugyanazzal
  a 
  szolgáltatóval kelljen szerződést kötni, amely a töltőpontnak helyt adó háztartásnak vagy épületnek a villamos energiát szolgáltatja
  . Az uniós villamosenergia-szolgáltatók elektromos töltőpontokhoz való hozzáférése nem sértheti a (EU) 2019/944 irányelv 66. cikke szerinti eltéréseket.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | Az elektromos járművek töltésére szolgáló elektromos töltőpontok kiépítését és üzemeltetését olyan versenypiacként kell kialakítani, amely az elektromos töltőinfrastruktúrák kiépítése vagy üzemeltetése iránt érdeklődő valamennyi fél számára nyitott. Tekintettel arra, hogy az autópályákon kevés alternatív helyszín található, a meglévő autópálya-koncessziók – például a hagyományos töltőállomások vagy pihenőhelyek esetében – különös aggodalomra adnak okot, mivel nagyon hosszú
  ideig működhetnek
  , és néha egyáltalán nincs pontos
  végső
  dátumuk. A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy – a kiépítési költségek korlátozása és az új piaci szereplők belépésének lehetővé tétele érdekében
  – a lehetséges mértékben és a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel

   (53)

  összhangban
  versenyeztetéssel ítéljenek oda új koncessziókat kifejezetten a meglévő autópálya-pihenőhelyeken vagy az azok mellett található elektromos töltőállomásokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

Az elektromos járművek töltésére szolgáló elektromos töltőpontok kiépítését és üzemeltetését olyan versenypiacként kell kialakítani, amely az elektromos töltőinfrastruktúrák kiépítése vagy üzemeltetése iránt érdeklődő valamennyi fél számára nyitott. Tekintettel arra, hogy az autópályákon kevés alternatív helyszín található, a meglévő autópálya-koncessziók – például a hagyományos töltőállomások vagy pihenőhelyek esetében – különös aggodalomra adnak okot, mivel nagyon hosszú
  ideig működhetnek
  , és néha egyáltalán nincs pontos
  végső
  dátumuk. A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy – a kiépítési költségek korlátozása és az új piaci szereplők belépésének lehetővé tétele érdekében
  – a lehetséges mértékben és a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel

   (53)

  összhangban
  versenyeztetéssel ítéljenek oda új koncessziókat kifejezetten a meglévő autópálya-pihenőhelyeken vagy az azok mellett található elektromos töltőállomásokra.

| (23) | Az elektromos járművek töltésére szolgáló elektromos töltőpontok kiépítését és üzemeltetését olyan versenypiacként kell kialakítani, amely az elektromos töltőinfrastruktúrák kiépítése vagy üzemeltetése iránt érdeklődő valamennyi fél számára nyitott.
  Ezért a tagállamoknak meg kell akadályozniuk, hogy az infrastruktúra-fejlesztési szakaszban egyes töltőüzemeltetők erőfölényre tegyenek szert. A regionális és a helyi hatóságok ezt a célkitűzést azzal támogatják, hogy területeket jelölnek ki a versengő üzemeltetők számára.
  Tekintettel arra, hogy az autópályákon kevés alternatív helyszín található
  a töltőüzemeltetők számára
  , a meglévő autópálya-koncessziók – például a hagyományos töltőállomások vagy pihenőhelyek esetében – különös aggodalomra adnak okot, mivel nagyon hosszú
  lejáratúak lehetnek
  , és néha egyáltalán nincs pontos
  lejárati
  dátumuk. A tagállamoknak
  lehetőség szerint és a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel

   (53)

  összhangban
  törekedniük kell arra, hogy
  a zöldterületek kisajátításának megakadályozása,
  a kiépítési költségek korlátozása és az új piaci szereplők belépésének lehetővé tétele érdekében versenyeztetéssel ítéljenek oda új koncessziókat kifejezetten a meglévő autópálya-pihenőhelyeken vagy az azok mellett található elektromos töltőállomásokra.
  Mérlegelni lehet annak lehetőségét is, hogy az egyes autópálya-pihenőhelyeken egymással versengő üzemeltetők létesítsenek elektromos töltőpontot. |
| --- | --- |

(23)

Az elektromos járművek töltésére szolgáló elektromos töltőpontok kiépítését és üzemeltetését olyan versenypiacként kell kialakítani, amely az elektromos töltőinfrastruktúrák kiépítése vagy üzemeltetése iránt érdeklődő valamennyi fél számára nyitott.
  Ezért a tagállamoknak meg kell akadályozniuk, hogy az infrastruktúra-fejlesztési szakaszban egyes töltőüzemeltetők erőfölényre tegyenek szert. A regionális és a helyi hatóságok ezt a célkitűzést azzal támogatják, hogy területeket jelölnek ki a versengő üzemeltetők számára.
  Tekintettel arra, hogy az autópályákon kevés alternatív helyszín található
  a töltőüzemeltetők számára
  , a meglévő autópálya-koncessziók – például a hagyományos töltőállomások vagy pihenőhelyek esetében – különös aggodalomra adnak okot, mivel nagyon hosszú
  lejáratúak lehetnek
  , és néha egyáltalán nincs pontos
  lejárati
  dátumuk. A tagállamoknak
  lehetőség szerint és a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel

   (53)

  összhangban
  törekedniük kell arra, hogy
  a zöldterületek kisajátításának megakadályozása,
  a kiépítési költségek korlátozása és az új piaci szereplők belépésének lehetővé tétele érdekében versenyeztetéssel ítéljenek oda új koncessziókat kifejezetten a meglévő autópálya-pihenőhelyeken vagy az azok mellett található elektromos töltőállomásokra.
  Mérlegelni lehet annak lehetőségét is, hogy az egyes autópálya-pihenőhelyeken egymással versengő üzemeltetők létesítsenek elektromos töltőpontot.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

23 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23a) | A tagállamoknak számos finanszírozási forrás áll rendelkezésére az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája kiépítésének támogatására, ideértve különösen az (EU) 2021/241 rendelettel

   (1a)

  létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt, az (EU) 2021/240 rendelettel

   (1b)

  létrehozott bizottsági Technikai Támogatási Eszközt, az (EU) 2021/1153 rendelettel

   (1c)

  létrehozott Európai Hálózatfinanszírozási Eszközt, valamint a Horizont Európa partnerségeket és küldetéseket, különös tekintettel a klímasemleges és intelligens városokra vonatkozó javasolt küldetésre, amelynek célja, hogy 2030-ig 100 város klímasemlegessé váljon. Emellett az (EU) 2021/1058 rendelettel

   (1d)

  létrehozott Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap is rendelkezésre áll a kutatással, innovációval és kiépítéssel kapcsolatos beruházások támogatására, különösen a kevésbé fejlett tagállamokban és régiókban, az Invest EU program pedig a fenntartható infrastruktúrára vonatkozó kereten keresztül az egész Európai Unióban támogathatja az időtálló beruházásokat, segíthet a magánberuházások mozgósításában, és tanácsadási szolgáltatásokat nyújthat a fenntartható infrastruktúrával és mozgó eszközökkel foglalkozó projektgazdák és üzemeltetők számára. Az elmúlt években az EBB csoport is fokozta a tisztább közlekedést támogató eszköz keretében az újabb technológiák, például az elektromos közlekedés és a digitalizáció felgyorsításához nyújtott támogatását, és az EBB várhatóan továbbra is számos finanszírozási módot kínál majd a kiépítés felgyorsításához. A tagállamoknak ki kell használniuk ezeket a finanszírozási lehetőségeket, különösen a tömegközlekedési és az aktív közlekedési megoldások támogatására, valamint a mobilitási és energiaszegénységben élő polgárok támogatását célzó intézkedések finanszírozására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23a)

A tagállamoknak számos finanszírozási forrás áll rendelkezésére az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája kiépítésének támogatására, ideértve különösen az (EU) 2021/241 rendelettel

   (1a)

  létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt, az (EU) 2021/240 rendelettel

   (1b)

  létrehozott bizottsági Technikai Támogatási Eszközt, az (EU) 2021/1153 rendelettel

   (1c)

  létrehozott Európai Hálózatfinanszírozási Eszközt, valamint a Horizont Európa partnerségeket és küldetéseket, különös tekintettel a klímasemleges és intelligens városokra vonatkozó javasolt küldetésre, amelynek célja, hogy 2030-ig 100 város klímasemlegessé váljon. Emellett az (EU) 2021/1058 rendelettel

   (1d)

  létrehozott Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap is rendelkezésre áll a kutatással, innovációval és kiépítéssel kapcsolatos beruházások támogatására, különösen a kevésbé fejlett tagállamokban és régiókban, az Invest EU program pedig a fenntartható infrastruktúrára vonatkozó kereten keresztül az egész Európai Unióban támogathatja az időtálló beruházásokat, segíthet a magánberuházások mozgósításában, és tanácsadási szolgáltatásokat nyújthat a fenntartható infrastruktúrával és mozgó eszközökkel foglalkozó projektgazdák és üzemeltetők számára. Az elmúlt években az EBB csoport is fokozta a tisztább közlekedést támogató eszköz keretében az újabb technológiák, például az elektromos közlekedés és a digitalizáció felgyorsításához nyújtott támogatását, és az EBB várhatóan továbbra is számos finanszírozási módot kínál majd a kiépítés felgyorsításához. A tagállamoknak ki kell használniuk ezeket a finanszírozási lehetőségeket, különösen a tömegközlekedési és az aktív közlekedési megoldások támogatására, valamint a mobilitási és energiaszegénységben élő polgárok támogatását célzó intézkedések finanszírozására.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | Az árak átláthatósága
  alapvető fontosságú
  a zavartalan és
  gondtalan
  elektromos és egyéb töltés biztosításához. Az alternatív üzemanyaggal hajtott járművek használóit az elektromos vagy egyéb töltési szolgáltatás megkezdése előtt pontos árinformációkkal kell ellátni. Az árat egyértelműen strukturált módon kell közölni, hogy a végfelhasználók
  azonosítani tudják a különböző költségelemeket
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

Az árak átláthatósága
  alapvető fontosságú
  a zavartalan és
  gondtalan
  elektromos és egyéb töltés biztosításához. Az alternatív üzemanyaggal hajtott járművek használóit az elektromos vagy egyéb töltési szolgáltatás megkezdése előtt pontos árinformációkkal kell ellátni. Az árat egyértelműen strukturált módon kell közölni, hogy a végfelhasználók
  azonosítani tudják a különböző költségelemeket
  .

| (24) | Az árak átláthatósága
  és megfizethetősége alapvetően fontos
  a zavartalan és
  könnyű
  elektromos és egyéb töltés biztosításához. Az alternatív üzemanyaggal hajtott járművek használóit az elektromos vagy egyéb töltési szolgáltatás megkezdése előtt pontos árinformációkkal kell ellátni. Az árat egyértelműen strukturált módon
  , adott esetben a kWh-nkénti vagy kg-onkénti költséget feltüntetve
  kell közölni, hogy a végfelhasználók
  előre kiszámolhassák az elektromos vagy egyéb töltési művelet teljes költségét
  . |
| --- | --- |

(24)

Az árak átláthatósága
  és megfizethetősége alapvetően fontos
  a zavartalan és
  könnyű
  elektromos és egyéb töltés biztosításához. Az alternatív üzemanyaggal hajtott járművek használóit az elektromos vagy egyéb töltési szolgáltatás megkezdése előtt pontos árinformációkkal kell ellátni. Az árat egyértelműen strukturált módon
  , adott esetben a kWh-nkénti vagy kg-onkénti költséget feltüntetve
  kell közölni, hogy a végfelhasználók
  előre kiszámolhassák az elektromos vagy egyéb töltési művelet teljes költségét
  .

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

24 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (24a) | Az akkumulátoros elektromos és hidrogénüzemű járművek elterjedése jelentős változást fog eredményezni a töltési szokásokban, ami elengedhetetlenné teszi az elektromos töltőpontok és egyéb töltőállomások rendelkezésre állására vonatkozó információkat az EU-n belüli zavartalan utazáshoz. Az útvonaltervezés és az elektromos vagy egyéb töltés hatékonyságának optimalizálása érdekében a járművezetők számára átfogó tájékoztatást kell nyújtani a konkrét elektromos és egyéb töltőpontok rendelkezésre állásáról és a várható várakozási időről. Ezért a tagállamoknak arra kell ösztönözniük az üzemeltetőket, hogy a végfelhasználók számára információs rendszereket kínáljanak. Ezeknek a rendszereknek pontosnak, felhasználóbarátnak kell lenniük, és a tagállam hivatalos nyelvén (nyelvein) és angolul kell működniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24a)

Az akkumulátoros elektromos és hidrogénüzemű járművek elterjedése jelentős változást fog eredményezni a töltési szokásokban, ami elengedhetetlenné teszi az elektromos töltőpontok és egyéb töltőállomások rendelkezésre állására vonatkozó információkat az EU-n belüli zavartalan utazáshoz. Az útvonaltervezés és az elektromos vagy egyéb töltés hatékonyságának optimalizálása érdekében a járművezetők számára átfogó tájékoztatást kell nyújtani a konkrét elektromos és egyéb töltőpontok rendelkezésre állásáról és a várható várakozási időről. Ezért a tagállamoknak arra kell ösztönözniük az üzemeltetőket, hogy a végfelhasználók számára információs rendszereket kínáljanak. Ezeknek a rendszereknek pontosnak, felhasználóbarátnak kell lenniük, és a tagállam hivatalos nyelvén (nyelvein) és angolul kell működniük.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | Különösen az elektromos járművek használatát támogató új
  szolgáltatások jelennek meg. Az ilyen szolgáltatásokat nyújtó jogalanyok, például a mobilitási szolgáltatók számára lehetővé kell tenni, hogy tisztességes piaci feltételek mellett működjenek. Különösen az elektromos töltőpontok üzemeltetői nem részesíthetik indokolatlanul kedvezményes elbánásban e szolgáltatók egyikét sem, például indokolatlan árdifferenciálás révén, amely akadályozhatja a versenyt és végül magasabb árakat eredményez a fogyasztók számára. A Bizottságnak nyomon kell
  követnie
  az elektromos töltés piacának fejlődését.
  A rendelet felülvizsgálata során a Bizottság intézkedéseket fog hozni,
  amennyiben
  ezt
  a piaci fejlemények – például a végfelhasználók számára nyújtott szolgáltatások korlátozása vagy a versenyt esetlegesen korlátozó üzleti gyakorlatok –
  szükségessé teszik
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

Különösen az elektromos járművek használatát támogató új
  szolgáltatások jelennek meg. Az ilyen szolgáltatásokat nyújtó jogalanyok, például a mobilitási szolgáltatók számára lehetővé kell tenni, hogy tisztességes piaci feltételek mellett működjenek. Különösen az elektromos töltőpontok üzemeltetői nem részesíthetik indokolatlanul kedvezményes elbánásban e szolgáltatók egyikét sem, például indokolatlan árdifferenciálás révén, amely akadályozhatja a versenyt és végül magasabb árakat eredményez a fogyasztók számára. A Bizottságnak nyomon kell
  követnie
  az elektromos töltés piacának fejlődését.
  A rendelet felülvizsgálata során a Bizottság intézkedéseket fog hozni,
  amennyiben
  ezt
  a piaci fejlemények – például a végfelhasználók számára nyújtott szolgáltatások korlátozása vagy a versenyt esetlegesen korlátozó üzleti gyakorlatok –
  szükségessé teszik
  .

| (25) | Új
  szolgáltatások jelennek meg
  , különösen az elektromos járművek használatának támogatására
  . Az ilyen szolgáltatásokat nyújtó jogalanyok, például a mobilitási szolgáltatók számára lehetővé kell tenni, hogy tisztességes piaci feltételek mellett működjenek. Különösen az elektromos töltőpontok üzemeltetői nem részesíthetik indokolatlanul kedvezményes elbánásban e szolgáltatók egyikét sem, például indokolatlan árdifferenciálás révén, amely akadályozhatja a versenyt és végül magasabb árakat eredményez a fogyasztók számára. A 
  nemzeti szabályozó hatóságoknak és a
  Bizottságnak nyomon kell
  követniük
  az elektromos töltés piacának fejlődését. Amennyiben a piaci fejlemények – például a végfelhasználók számára nyújtott szolgáltatások korlátozása vagy a versenyt esetlegesen korlátozó üzleti gyakorlatok –
  indokolják, a Bizottság legkésőbb a rendelet felülvizsgálatakor intézkedéseket hoz
  . |
| --- | --- |

(25)

Új
  szolgáltatások jelennek meg
  , különösen az elektromos járművek használatának támogatására
  . Az ilyen szolgáltatásokat nyújtó jogalanyok, például a mobilitási szolgáltatók számára lehetővé kell tenni, hogy tisztességes piaci feltételek mellett működjenek. Különösen az elektromos töltőpontok üzemeltetői nem részesíthetik indokolatlanul kedvezményes elbánásban e szolgáltatók egyikét sem, például indokolatlan árdifferenciálás révén, amely akadályozhatja a versenyt és végül magasabb árakat eredményez a fogyasztók számára. A 
  nemzeti szabályozó hatóságoknak és a
  Bizottságnak nyomon kell
  követniük
  az elektromos töltés piacának fejlődését. Amennyiben a piaci fejlemények – például a végfelhasználók számára nyújtott szolgáltatások korlátozása vagy a versenyt esetlegesen korlátozó üzleti gyakorlatok –
  indokolják, a Bizottság legkésőbb a rendelet felülvizsgálatakor intézkedéseket hoz
  .

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | A hidrogénüzemű gépjárművek piaci penetrációja jelenleg nagyon alacsony mértékű. Az elegendő mennyiségű hidrogéntöltő infrastruktúra kiépítése azonban elengedhetetlen ahhoz, hogy az európai klímasemlegességet célzó bizottsági hidrogénstratégiában (54) foglaltak szerint lehetővé váljon a hidrogénüzemű gépjárművek széles körű elterjedése. Jelenleg csak néhány tagállamban alkalmaznak hidrogéntöltő állomásokat, amelyek nagyrészt nem alkalmasak a nehézgépjárművek számára, így
  nem teszik lehetővé a hidrogénüzemű járművek
  Unión
  belüli közlekedését
  . A nyilvános hidrogéntöltő állomásokra vonatkozó, kötelező kiépítési céloknak biztosítaniuk kell a hidrogéntöltő állomások kellően sűrű hálózatának a TEN-T törzshálózaton belüli kiépítését, hogy a hidrogénüzemű könnyűgépjárművek és
  nehézgépjárművek
  Unió-szerte zavartalanul közlekedhessenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

A hidrogénüzemű gépjárművek piaci penetrációja jelenleg nagyon alacsony mértékű. Az elegendő mennyiségű hidrogéntöltő infrastruktúra kiépítése azonban elengedhetetlen ahhoz, hogy az európai klímasemlegességet célzó bizottsági hidrogénstratégiában (54) foglaltak szerint lehetővé váljon a hidrogénüzemű gépjárművek széles körű elterjedése. Jelenleg csak néhány tagállamban alkalmaznak hidrogéntöltő állomásokat, amelyek nagyrészt nem alkalmasak a nehézgépjárművek számára, így
  nem teszik lehetővé a hidrogénüzemű járművek
  Unión
  belüli közlekedését
  . A nyilvános hidrogéntöltő állomásokra vonatkozó, kötelező kiépítési céloknak biztosítaniuk kell a hidrogéntöltő állomások kellően sűrű hálózatának a TEN-T törzshálózaton belüli kiépítését, hogy a hidrogénüzemű könnyűgépjárművek és
  nehézgépjárművek
  Unió-szerte zavartalanul közlekedhessenek.

| (26) | A hidrogénüzemű gépjárművek piaci penetrációja jelenleg nagyon alacsony mértékű. Az elegendő mennyiségű hidrogéntöltő infrastruktúra kiépítése azonban elengedhetetlen ahhoz, hogy az európai klímasemlegességet célzó bizottsági hidrogénstratégiában (54) foglaltak szerint lehetővé váljon a hidrogénüzemű gépjárművek széles körű elterjedése. Jelenleg csak néhány tagállamban alkalmaznak hidrogéntöltő állomásokat, amelyek nagyrészt nem alkalmasak a nehézgépjárművek számára, így
  hidrogénüzemű járművekkel egyelőre nem lehet az
  Unión
  belül közlekedni
  . A nyilvános hidrogéntöltő állomásokra vonatkozó, kötelező kiépítési céloknak biztosítaniuk kell a hidrogéntöltő állomások kellően sűrű hálózatának a TEN-T törzshálózaton belüli kiépítését, hogy a hidrogénüzemű könnyűgépjárművek
  , nehézgépjárművek
  és
  távolsági személyszállító járatok
  Unió-szerte zavartalanul közlekedhessenek. |
| --- | --- |

(26)

A hidrogénüzemű gépjárművek piaci penetrációja jelenleg nagyon alacsony mértékű. Az elegendő mennyiségű hidrogéntöltő infrastruktúra kiépítése azonban elengedhetetlen ahhoz, hogy az európai klímasemlegességet célzó bizottsági hidrogénstratégiában (54) foglaltak szerint lehetővé váljon a hidrogénüzemű gépjárművek széles körű elterjedése. Jelenleg csak néhány tagállamban alkalmaznak hidrogéntöltő állomásokat, amelyek nagyrészt nem alkalmasak a nehézgépjárművek számára, így
  hidrogénüzemű járművekkel egyelőre nem lehet az
  Unión
  belül közlekedni
  . A nyilvános hidrogéntöltő állomásokra vonatkozó, kötelező kiépítési céloknak biztosítaniuk kell a hidrogéntöltő állomások kellően sűrű hálózatának a TEN-T törzshálózaton belüli kiépítését, hogy a hidrogénüzemű könnyűgépjárművek
  , nehézgépjárművek
  és
  távolsági személyszállító járatok
  Unió-szerte zavartalanul közlekedhessenek.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (27) | Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a hidrogénüzemű járműveket az általában városi területen található célállomáson vagy annak közelében fel lehessen tölteni. Annak biztosítása érdekében, hogy legalább a főbb városi területeken lehetőség legyen a célállomáson történő nyilvános töltésre, az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (55) meghatározott valamennyi városi csomóponton biztosítani kell hidrogéntöltő állomásokat. A városi csomópontokon belül a hatóságoknak fontolóra kell venniük, hogy a töltőállomások kiépítése multimodális áruszállítási
  központokon belül
  történjen, mivel ezek nemcsak a nehézgépjárművek tipikus célállomásai, hanem más közlekedési módokhoz, például a vasúti közlekedéshez
  és a
  belvízi hajózáshoz is biztosíthatnak hidrogént. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27)

Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a hidrogénüzemű járműveket az általában városi területen található célállomáson vagy annak közelében fel lehessen tölteni. Annak biztosítása érdekében, hogy legalább a főbb városi területeken lehetőség legyen a célállomáson történő nyilvános töltésre, az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (55) meghatározott valamennyi városi csomóponton biztosítani kell hidrogéntöltő állomásokat. A városi csomópontokon belül a hatóságoknak fontolóra kell venniük, hogy a töltőállomások kiépítése multimodális áruszállítási
  központokon belül
  történjen, mivel ezek nemcsak a nehézgépjárművek tipikus célállomásai, hanem más közlekedési módokhoz, például a vasúti közlekedéshez
  és a
  belvízi hajózáshoz is biztosíthatnak hidrogént.

| (27) | Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a hidrogénüzemű járműveket az általában városi területen található célállomáson vagy annak közelében fel lehessen tölteni. Annak biztosítása érdekében, hogy legalább a főbb városi területeken lehetőség legyen a célállomáson történő nyilvános töltésre, az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (55) meghatározott valamennyi városi csomóponton biztosítani kell hidrogéntöltő állomásokat. A városi csomópontokon belül a hatóságoknak fontolóra kell venniük, hogy a töltőállomások kiépítése multimodális áruszállítási
  központokban
  történjen, mivel ezek nemcsak a nehézgépjárművek tipikus célállomásai, hanem más közlekedési módokhoz, például a vasúti közlekedéshez, a belvízi hajózáshoz
  és a távolsági személyszállításhoz
  is biztosíthatnak hidrogént. |
| --- | --- |

(27)

Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a hidrogénüzemű járműveket az általában városi területen található célállomáson vagy annak közelében fel lehessen tölteni. Annak biztosítása érdekében, hogy legalább a főbb városi területeken lehetőség legyen a célállomáson történő nyilvános töltésre, az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (55) meghatározott valamennyi városi csomóponton biztosítani kell hidrogéntöltő állomásokat. A városi csomópontokon belül a hatóságoknak fontolóra kell venniük, hogy a töltőállomások kiépítése multimodális áruszállítási
  központokban
  történjen, mivel ezek nemcsak a nehézgépjárművek tipikus célállomásai, hanem más közlekedési módokhoz, például a vasúti közlekedéshez, a belvízi hajózáshoz
  és a távolsági személyszállításhoz
  is biztosíthatnak hidrogént.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | A piaci bevezetés korai szakaszában még mindig
  van némi bizonytalanság
  a piacra jutó járművek típusát és a széles körben alkalmazásra kerülő technológiákat illetően.
  Ahogyan
  a „Hidrogénstratégia a klímasemleges Európáért” című bizottsági
  közleményben

   (56)

  szerepel,
  a 
  nehézteher-szállítási szegmens
  a hidrogénüzemű járművek
  korai
  tömeges
  elterjedésének legvalószínűbb szegmense
  . Ezért a hidrogéntöltő infrastruktúrának előzetesen erre a szegmensre kell összpontosítania, ugyanakkor lehetővé kell tennie a könnyűgépjárművek nyilvános hidrogéntöltő állomásokon történő töltését is. Az átjárhatóság biztosítása érdekében valamennyi nyilvános hidrogéntöltő állomásnak legalább gáz-halmazállapotú hidrogént kell biztosítania 700 bar nyomáson. Az infrastruktúra kiépítése során figyelembe kell venni
  a nehézgépjárművek esetében szélesebb nyomástartományt lehetővé tevő és egyes járműgyártók előnyben részesített technológiai választását jelentő
  új technológiák – például a folyékony hidrogén – megjelenését is. E célból minimális számú hidrogéntöltő állomásnak a 700 bar nyomáson biztosított gáz-halmazállapotú hidrogén mellett folyékony hidrogént is kell biztosítania. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

A piaci bevezetés korai szakaszában még mindig
  van némi bizonytalanság
  a piacra jutó járművek típusát és a széles körben alkalmazásra kerülő technológiákat illetően.
  Ahogyan
  a „Hidrogénstratégia a klímasemleges Európáért” című bizottsági
  közleményben

   (56)

  szerepel,
  a 
  nehézteher-szállítási szegmens
  a hidrogénüzemű járművek
  korai
  tömeges
  elterjedésének legvalószínűbb szegmense
  . Ezért a hidrogéntöltő infrastruktúrának előzetesen erre a szegmensre kell összpontosítania, ugyanakkor lehetővé kell tennie a könnyűgépjárművek nyilvános hidrogéntöltő állomásokon történő töltését is. Az átjárhatóság biztosítása érdekében valamennyi nyilvános hidrogéntöltő állomásnak legalább gáz-halmazállapotú hidrogént kell biztosítania 700 bar nyomáson. Az infrastruktúra kiépítése során figyelembe kell venni
  a nehézgépjárművek esetében szélesebb nyomástartományt lehetővé tevő és egyes járműgyártók előnyben részesített technológiai választását jelentő
  új technológiák – például a folyékony hidrogén – megjelenését is. E célból minimális számú hidrogéntöltő állomásnak a 700 bar nyomáson biztosított gáz-halmazállapotú hidrogén mellett folyékony hidrogént is kell biztosítania.

| (28) | A piaci bevezetés korai szakaszában még mindig
  bizonytalanság van
  a piacra jutó járművek típusát és a széles körben alkalmazásra kerülő technológiákat illetően. A „Hidrogénstratégia a klímasemleges Európáért” című bizottsági
  közlemény

   (56)

  szerint
  a 
  nehézgépjárművek szegmense az, ahol
  a hidrogénüzemű járművek
  első
  tömeges
  megjelenése várható
  . Ezért a hidrogéntöltő infrastruktúrának előzetesen erre a szegmensre kell összpontosítania, ugyanakkor lehetővé kell tennie a könnyűgépjárművek nyilvános hidrogéntöltő állomásokon történő töltését is. Az átjárhatóság biztosítása érdekében valamennyi nyilvános hidrogéntöltő állomásnak legalább gáz-halmazállapotú hidrogént kell biztosítania 700 bar nyomáson. Az infrastruktúra kiépítése során figyelembe kell venni
  olyan
  új technológiák – például a folyékony hidrogén – megjelenését is
  , amelyek a nehézgépjárművek esetében szélesebb nyomástartományt tesznek lehetővé, és amelyeket egyes járműgyártók előnyben részesítenek
  . E célból minimális számú hidrogéntöltő állomásnak a 700 bar nyomáson biztosított gáz-halmazállapotú hidrogén mellett folyékony hidrogént is kell biztosítania. |
| --- | --- |

(28)

A piaci bevezetés korai szakaszában még mindig
  bizonytalanság van
  a piacra jutó járművek típusát és a széles körben alkalmazásra kerülő technológiákat illetően. A „Hidrogénstratégia a klímasemleges Európáért” című bizottsági
  közlemény

   (56)

  szerint
  a 
  nehézgépjárművek szegmense az, ahol
  a hidrogénüzemű járművek
  első
  tömeges
  megjelenése várható
  . Ezért a hidrogéntöltő infrastruktúrának előzetesen erre a szegmensre kell összpontosítania, ugyanakkor lehetővé kell tennie a könnyűgépjárművek nyilvános hidrogéntöltő állomásokon történő töltését is. Az átjárhatóság biztosítása érdekében valamennyi nyilvános hidrogéntöltő állomásnak legalább gáz-halmazállapotú hidrogént kell biztosítania 700 bar nyomáson. Az infrastruktúra kiépítése során figyelembe kell venni
  olyan
  új technológiák – például a folyékony hidrogén – megjelenését is
  , amelyek a nehézgépjárművek esetében szélesebb nyomástartományt tesznek lehetővé, és amelyeket egyes járműgyártók előnyben részesítenek
  . E célból minimális számú hidrogéntöltő állomásnak a 700 bar nyomáson biztosított gáz-halmazállapotú hidrogén mellett folyékony hidrogént is kell biztosítania.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

28 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28a) | Fontos támogatni a tervezett hidrogéntöltő infrastruktúra hatékony tagállami kiépítését. Ez koordinációt igényel valamennyi érdekelt fél között, beleértve az európai, nemzeti és regionális intézményeket, a szakszervezeteket és az iparágat is. Különböző kezdeményezéseket, például az (EU) 2021/2085 tanácsi rendelettel létrehozott Tiszta Hidrogén Közös Vállalkozást is fel kell használni a magánfinanszírozás megkönnyítése és kiaknázása érdekében, hogy az elérje az e rendeletben meghatározott célértékeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28a)

Fontos támogatni a tervezett hidrogéntöltő infrastruktúra hatékony tagállami kiépítését. Ez koordinációt igényel valamennyi érdekelt fél között, beleértve az európai, nemzeti és regionális intézményeket, a szakszervezeteket és az iparágat is. Különböző kezdeményezéseket, például az (EU) 2021/2085 tanácsi rendelettel létrehozott Tiszta Hidrogén Közös Vállalkozást is fel kell használni a magánfinanszírozás megkönnyítése és kiaknázása érdekében, hogy az elérje az e rendeletben meghatározott célértékeket.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

30 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (30) | Az alternatív üzemanyaggal hajtott járművek használói számára lehetővé kell tenni, hogy minden nyilvános elektromos és egyéb töltőponton könnyen és kényelmesen fizessenek, ugyanakkor ne kelljen szerződést kötniük az elektromos vagy egyéb töltőpont üzemeltetőjével vagy valamely mobilitási szolgáltatóval. Ezért az eseti alapon végzett elektromos vagy egyéb töltés esetén valamennyi nyilvános elektromos vagy egyéb töltőpontnak el kell fogadnia az
  Unióban széles körben használt készpénz-helyettesítő
  fizetési eszközöket,
  különösen a fizetési szolgáltatásokhoz használt terminálokon és eszközökön keresztüli elektronikus fizetést
  . Az eseti fizetési módnak mindig elérhetőnek kell lennie a fogyasztók számára, még akkor is, ha az elektromos vagy egyéb töltőponton szerződéses alapú fizetést kínálnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30)

Az alternatív üzemanyaggal hajtott járművek használói számára lehetővé kell tenni, hogy minden nyilvános elektromos és egyéb töltőponton könnyen és kényelmesen fizessenek, ugyanakkor ne kelljen szerződést kötniük az elektromos vagy egyéb töltőpont üzemeltetőjével vagy valamely mobilitási szolgáltatóval. Ezért az eseti alapon végzett elektromos vagy egyéb töltés esetén valamennyi nyilvános elektromos vagy egyéb töltőpontnak el kell fogadnia az
  Unióban széles körben használt készpénz-helyettesítő
  fizetési eszközöket,
  különösen a fizetési szolgáltatásokhoz használt terminálokon és eszközökön keresztüli elektronikus fizetést
  . Az eseti fizetési módnak mindig elérhetőnek kell lennie a fogyasztók számára, még akkor is, ha az elektromos vagy egyéb töltőponton szerződéses alapú fizetést kínálnak.

| (30) | Az alternatív üzemanyaggal hajtott járművek használói számára lehetővé kell tenni, hogy minden nyilvános elektromos és egyéb töltőponton könnyen és kényelmesen fizessenek, ugyanakkor ne kelljen szerződést kötniük az elektromos vagy egyéb töltőpont üzemeltetőjével vagy valamely mobilitási szolgáltatóval. Ezért az eseti alapon végzett elektromos vagy egyéb töltés esetén valamennyi nyilvános elektromos vagy egyéb töltőpontnak el kell fogadnia az
  elektronikus kártyás fizetést vagy a legalább a
  fizetési
  kártyák olvasására alkalmas, érintésmentes funkcióval rendelkező
  eszközöket,
  valamint lehetőség szerint az Unióban széles körben használt további készpénz-helyettesítő fizetési eszközöket is
  . Az eseti fizetési módnak mindig elérhetőnek kell lennie a fogyasztók számára, még akkor is, ha az elektromos vagy egyéb töltőponton szerződéses alapú fizetést kínálnak.
  Annak érdekében, hogy a fogyasztóbarát és zavartalan fizetés biztosított legyen az elektromos vagy egyéb töltőállomásokon, a Bizottságot ösztönözni kell az (EU) 2015/2366 irányelv módosítására, hogy az elektromos vagy egyéb töltőállomásokon lehetőség legyen a kártyával történő érintés nélküli fizetésre. |
| --- | --- |

(30)

Az alternatív üzemanyaggal hajtott járművek használói számára lehetővé kell tenni, hogy minden nyilvános elektromos és egyéb töltőponton könnyen és kényelmesen fizessenek, ugyanakkor ne kelljen szerződést kötniük az elektromos vagy egyéb töltőpont üzemeltetőjével vagy valamely mobilitási szolgáltatóval. Ezért az eseti alapon végzett elektromos vagy egyéb töltés esetén valamennyi nyilvános elektromos vagy egyéb töltőpontnak el kell fogadnia az
  elektronikus kártyás fizetést vagy a legalább a
  fizetési
  kártyák olvasására alkalmas, érintésmentes funkcióval rendelkező
  eszközöket,
  valamint lehetőség szerint az Unióban széles körben használt további készpénz-helyettesítő fizetési eszközöket is
  . Az eseti fizetési módnak mindig elérhetőnek kell lennie a fogyasztók számára, még akkor is, ha az elektromos vagy egyéb töltőponton szerződéses alapú fizetést kínálnak.
  Annak érdekében, hogy a fogyasztóbarát és zavartalan fizetés biztosított legyen az elektromos vagy egyéb töltőállomásokon, a Bizottságot ösztönözni kell az (EU) 2015/2366 irányelv módosítására, hogy az elektromos vagy egyéb töltőállomásokon lehetőség legyen a kártyával történő érintés nélküli fizetésre.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

30 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (30a) | Az elektromos töltőinfrastruktúra hatékony használatának biztosítása és a megbízhatóság, valamint az e-mobilitásba vetett fogyasztói bizalom növelése érdekében elengedhetetlen, hogy a nyilvános töltőállomásokat minden felhasználó felhasználóbarát és megkülönböztetésmentes módon használhassa, függetlenül a gépjárműve márkájától. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30a)

Az elektromos töltőinfrastruktúra hatékony használatának biztosítása és a megbízhatóság, valamint az e-mobilitásba vetett fogyasztói bizalom növelése érdekében elengedhetetlen, hogy a nyilvános töltőállomásokat minden felhasználó felhasználóbarát és megkülönböztetésmentes módon használhassa, függetlenül a gépjárműve márkájától.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

31 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (31) | A közlekedési infrastruktúrának lehetővé kell tennie a zavartalan mobilitást és az akadálymentességet valamennyi felhasználó számára, beleértve a fogyatékossággal élő személyeket és az időseket is.
  Elvben
  valamennyi elektromos és egyéb töltőállomás helyszínét, valamint magukat az elektromos és egyéb töltőállomásokat úgy kell megtervezni, hogy
  azokat
  a lakosság
  lehető legtöbb
  tagja – különösen az idősek, a csökkent mozgásképességű
  személyek és a
  fogyatékossággal élő személyek –
  használhassák
  . Ennek keretében például elegendő helyet kell biztosítani a parkoló körül, biztosítani kell, hogy az elektromos töltőállomást ne telepítsék járdaszegély-felületre, valamint azt, hogy az elektromos töltőállomás gombjai vagy képernyője megfelelő magasságban legyen, és a töltőkábelek olyan tömegűek legyenek, hogy
  kevés
  fizikai erővel bíró személyek könnyen tudják kezelni azokat. Ezenfelül a kapcsolódó elektromos töltőállomások felhasználói felületének hozzáférhetőnek kell lennie. Ebben az értelemben az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúrára az (EU) 2019/882 irányelv (57) I. és III. mellékletében foglalt akadálymentességi követelményeket kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(31)

A közlekedési infrastruktúrának lehetővé kell tennie a zavartalan mobilitást és az akadálymentességet valamennyi felhasználó számára, beleértve a fogyatékossággal élő személyeket és az időseket is.
  Elvben
  valamennyi elektromos és egyéb töltőállomás helyszínét, valamint magukat az elektromos és egyéb töltőállomásokat úgy kell megtervezni, hogy
  azokat
  a lakosság
  lehető legtöbb
  tagja – különösen az idősek, a csökkent mozgásképességű
  személyek és a
  fogyatékossággal élő személyek –
  használhassák
  . Ennek keretében például elegendő helyet kell biztosítani a parkoló körül, biztosítani kell, hogy az elektromos töltőállomást ne telepítsék járdaszegély-felületre, valamint azt, hogy az elektromos töltőállomás gombjai vagy képernyője megfelelő magasságban legyen, és a töltőkábelek olyan tömegűek legyenek, hogy
  kevés
  fizikai erővel bíró személyek könnyen tudják kezelni azokat. Ezenfelül a kapcsolódó elektromos töltőállomások felhasználói felületének hozzáférhetőnek kell lennie. Ebben az értelemben az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúrára az (EU) 2019/882 irányelv (57) I. és III. mellékletében foglalt akadálymentességi követelményeket kell alkalmazni.

| (31) | A közlekedési infrastruktúrának lehetővé kell tennie a zavartalan mobilitást és az akadálymentességet valamennyi felhasználó számára, beleértve a fogyatékossággal élő személyeket és az időseket is. Valamennyi elektromos és egyéb töltőállomás helyszínét, valamint magukat az elektromos és egyéb töltőállomásokat úgy kell megtervezni, hogy
  azok
  a lakosság
  minden
  tagja – különösen az idősek, a csökkent mozgásképességű
  , illetve
  fogyatékossággal élő személyek –
  számára hozzáférhetők és felhasználóbarátak legyenek
  . Ennek keretében például elegendő helyet kell biztosítani a parkoló körül, biztosítani kell, hogy az elektromos töltőállomást ne telepítsék járdaszegéllyel határolt felületre, valamint azt, hogy az elektromos töltőállomás gombjai vagy képernyője megfelelő magasságban legyen, és a töltőkábelek olyan tömegűek legyenek, hogy
  a kisebb
  fizikai erővel bíró személyek
  is
  könnyen tudják kezelni azokat. Ezenfelül a kapcsolódó elektromos töltőállomások felhasználói felületének hozzáférhetőnek kell lennie. Ebben az értelemben az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúrára az (EU) 2019/882 irányelv (57) I. és III. mellékletében foglalt akadálymentességi követelményeket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(31)

A közlekedési infrastruktúrának lehetővé kell tennie a zavartalan mobilitást és az akadálymentességet valamennyi felhasználó számára, beleértve a fogyatékossággal élő személyeket és az időseket is. Valamennyi elektromos és egyéb töltőállomás helyszínét, valamint magukat az elektromos és egyéb töltőállomásokat úgy kell megtervezni, hogy
  azok
  a lakosság
  minden
  tagja – különösen az idősek, a csökkent mozgásképességű
  , illetve
  fogyatékossággal élő személyek –
  számára hozzáférhetők és felhasználóbarátak legyenek
  . Ennek keretében például elegendő helyet kell biztosítani a parkoló körül, biztosítani kell, hogy az elektromos töltőállomást ne telepítsék járdaszegéllyel határolt felületre, valamint azt, hogy az elektromos töltőállomás gombjai vagy képernyője megfelelő magasságban legyen, és a töltőkábelek olyan tömegűek legyenek, hogy
  a kisebb
  fizikai erővel bíró személyek
  is
  könnyen tudják kezelni azokat. Ezenfelül a kapcsolódó elektromos töltőállomások felhasználói felületének hozzáférhetőnek kell lennie. Ebben az értelemben az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúrára az (EU) 2019/882 irányelv (57) I. és III. mellékletében foglalt akadálymentességi követelményeket kell alkalmazni.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

32 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (32) | A part menti villamosenergia-létesítmények a tengeri és belvízi közlekedés tiszta energiával történő ellátását szolgálhatják, és hozzájárulhatnak a tengerjáró
  hajók
  és a belvízi hajók környezeti hatásának csökkentéséhez. A „FuelEU” tengerészeti kezdeményezés keretében a konténerszállító hajók és a személyhajók üzemeltetőinek meg kell felelniük a kikötőhelyen történő szennyezőanyag-kibocsátás csökkentésére vonatkozó rendelkezéseknek. A kötelező kiépítési céloknak biztosítaniuk kell, hogy az ágazat elegendő part menti villamosenergia-ellátást találjon a TEN-T törzs- és átfogó hálózat tengeri kikötőiben e követelmények teljesítéséhez. E céloknak a TEN-T hálózat valamennyi tengeri kikötőjére történő alkalmazása egyenlő versenyfeltételeket kell, hogy biztosítson a kikötők között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32)

A part menti villamosenergia-létesítmények a tengeri és belvízi közlekedés tiszta energiával történő ellátását szolgálhatják, és hozzájárulhatnak a tengerjáró
  hajók
  és a belvízi hajók környezeti hatásának csökkentéséhez. A „FuelEU” tengerészeti kezdeményezés keretében a konténerszállító hajók és a személyhajók üzemeltetőinek meg kell felelniük a kikötőhelyen történő szennyezőanyag-kibocsátás csökkentésére vonatkozó rendelkezéseknek. A kötelező kiépítési céloknak biztosítaniuk kell, hogy az ágazat elegendő part menti villamosenergia-ellátást találjon a TEN-T törzs- és átfogó hálózat tengeri kikötőiben e követelmények teljesítéséhez. E céloknak a TEN-T hálózat valamennyi tengeri kikötőjére történő alkalmazása egyenlő versenyfeltételeket kell, hogy biztosítson a kikötők között.

| (32) | A
  helyhez kötött vagy mobil
  part menti villamosenergia-létesítmények a tengeri és belvízi közlekedés tiszta energiával történő ellátását szolgálhatják, és hozzájárulhatnak a tengerjáró és a belvízi hajók környezeti hatásának csökkentéséhez. A 
  kikötőket körülvevő városi területek levegőminőségére gyakorolt hatása miatt közegészségügyi és éghajlati szempontból kiemelkedően előnyös, ha más alternatívákkal szemben előnyben részesítjük a part menti villamosenergia-ellátás (OPS) használatát. A
  „FuelEU” tengerészeti kezdeményezés keretében a konténerszállító hajók és a személyhajók üzemeltetőinek meg kell felelniük a kikötőhelyen történő szennyezőanyag-kibocsátás csökkentésére vonatkozó rendelkezéseknek. A kötelező kiépítési céloknak biztosítaniuk kell, hogy az ágazat elegendő part menti villamosenergia-ellátást találjon a TEN-T törzs- és átfogó hálózat tengeri kikötőiben e követelmények teljesítéséhez.
  Mivel az Unióban eltérő irányítási keretek szabályozzák a tengeri kikötőket, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az infrastruktúrát az egyes hajótípusok esetében a kikötés céljából leggyakrabban használt terminálokon építik ki a célértékek teljesítése érdekében.
  E céloknak a TEN-T hálózat valamennyi tengeri kikötőjére történő alkalmazása egyenlő versenyfeltételeket kell, hogy biztosítson a kikötők között.
  Tekintettel a part menti villamos energia tengeri kikötőkben való bevezetésének magas költségeire és összetettségére, alapvetően fontos a beruházások előnyben részesítése olyan kikötőkben és adott esetben olyan terminálok között, ahol a kihasználtság, a gazdasági életképesség, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a légszennyezés csökkentése, valamint a hálózati kapacitás szempontjából ez a legészszerűbb. |
| --- | --- |

(32)

A
  helyhez kötött vagy mobil
  part menti villamosenergia-létesítmények a tengeri és belvízi közlekedés tiszta energiával történő ellátását szolgálhatják, és hozzájárulhatnak a tengerjáró és a belvízi hajók környezeti hatásának csökkentéséhez. A 
  kikötőket körülvevő városi területek levegőminőségére gyakorolt hatása miatt közegészségügyi és éghajlati szempontból kiemelkedően előnyös, ha más alternatívákkal szemben előnyben részesítjük a part menti villamosenergia-ellátás (OPS) használatát. A
  „FuelEU” tengerészeti kezdeményezés keretében a konténerszállító hajók és a személyhajók üzemeltetőinek meg kell felelniük a kikötőhelyen történő szennyezőanyag-kibocsátás csökkentésére vonatkozó rendelkezéseknek. A kötelező kiépítési céloknak biztosítaniuk kell, hogy az ágazat elegendő part menti villamosenergia-ellátást találjon a TEN-T törzs- és átfogó hálózat tengeri kikötőiben e követelmények teljesítéséhez.
  Mivel az Unióban eltérő irányítási keretek szabályozzák a tengeri kikötőket, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az infrastruktúrát az egyes hajótípusok esetében a kikötés céljából leggyakrabban használt terminálokon építik ki a célértékek teljesítése érdekében.
  E céloknak a TEN-T hálózat valamennyi tengeri kikötőjére történő alkalmazása egyenlő versenyfeltételeket kell, hogy biztosítson a kikötők között.
  Tekintettel a part menti villamos energia tengeri kikötőkben való bevezetésének magas költségeire és összetettségére, alapvetően fontos a beruházások előnyben részesítése olyan kikötőkben és adott esetben olyan terminálok között, ahol a kihasználtság, a gazdasági életképesség, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a légszennyezés csökkentése, valamint a hálózati kapacitás szempontjából ez a legészszerűbb.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

32 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (32a) | A tagállamoknak minden szükséges lépést meg kell tenniük, hogy biztosítsák a megfelelő frekvenciaátalakítást, a teljesítménytartalékot és a villamosenergia-hálózat megfelelő bővítését mind az összekapcsoltság, mind a kapacitás tekintetében, annak érdekében, hogy a part menti villamosenergia-ellátás fedezze a kikötőkben e szolgáltatás iránt felmerülő igényeket, az e rendeletben előírtaknak megfelelően. A folyamatosság biztosítása érdekében a tagállamoknak korszerűsíteniük kell és karban kell tartaniuk a hálózatot, hogy az ki tudja szolgálni a kikötőkben a part menti villamosenergia-szolgáltatások iránti jelenlegi és jövőbeli megnövekedett keresletet. Ha a kikötőhöz kapcsolódó helyi hálózat gyenge kapacitása miatt nem szolgáltatható elegendő mennyiségű part menti villamos energia, ezt a tagállamnak kell kijavítania, és ha emiatt nem teljesülnek az e rendelet szerinti követelmények, az nem róható fel sem a kikötőnek, sem a hajók tulajdonosainak vagy üzemeltetőinek, amennyiben a hálózat üzemeltetője megfelelően tanúsítja a helyi hálózati kapacitás elégtelen voltát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32a)

A tagállamoknak minden szükséges lépést meg kell tenniük, hogy biztosítsák a megfelelő frekvenciaátalakítást, a teljesítménytartalékot és a villamosenergia-hálózat megfelelő bővítését mind az összekapcsoltság, mind a kapacitás tekintetében, annak érdekében, hogy a part menti villamosenergia-ellátás fedezze a kikötőkben e szolgáltatás iránt felmerülő igényeket, az e rendeletben előírtaknak megfelelően. A folyamatosság biztosítása érdekében a tagállamoknak korszerűsíteniük kell és karban kell tartaniuk a hálózatot, hogy az ki tudja szolgálni a kikötőkben a part menti villamosenergia-szolgáltatások iránti jelenlegi és jövőbeli megnövekedett keresletet. Ha a kikötőhöz kapcsolódó helyi hálózat gyenge kapacitása miatt nem szolgáltatható elegendő mennyiségű part menti villamos energia, ezt a tagállamnak kell kijavítania, és ha emiatt nem teljesülnek az e rendelet szerinti követelmények, az nem róható fel sem a kikötőnek, sem a hajók tulajdonosainak vagy üzemeltetőinek, amennyiben a hálózat üzemeltetője megfelelően tanúsítja a helyi hálózati kapacitás elégtelen voltát.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

32 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (32b) | Az alternatív üzemanyagok kifejlesztése és alkalmazása a tengeri ágazatban összehangolt megközelítést igényel a kereslet és a kínálat összehangolása, valamint a meg nem térülő eszközökbe való beruházás elkerülése érdekében. Ezért valamennyi érintett köz- és magánszereplőt be kell vonni az alternatív üzemanyagok és különösen a part menti villamos energia bevezetésébe, beleértve többek között a helyi, regionális és nemzeti szintű illetékes hatóságokat, a kikötői hatóságokat, a terminálüzemeltetőket, a hálózatüzemeltetőket, a part menti villamosenergia-ellátás üzemeltetőit, a hajótulajdonosokat és a tengeri piac más érintett szereplőit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32b)

Az alternatív üzemanyagok kifejlesztése és alkalmazása a tengeri ágazatban összehangolt megközelítést igényel a kereslet és a kínálat összehangolása, valamint a meg nem térülő eszközökbe való beruházás elkerülése érdekében. Ezért valamennyi érintett köz- és magánszereplőt be kell vonni az alternatív üzemanyagok és különösen a part menti villamos energia bevezetésébe, beleértve többek között a helyi, regionális és nemzeti szintű illetékes hatóságokat, a kikötői hatóságokat, a terminálüzemeltetőket, a hálózatüzemeltetőket, a part menti villamosenergia-ellátás üzemeltetőit, a hajótulajdonosokat és a tengeri piac más érintett szereplőit.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

32 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (32c) | Az alternatív üzemanyagok használatára és bevezetésére vonatkozó koherens jogi keret biztosítása érdekében ezt a rendeletet össze kell hangolni a(z) XXXX-XXX rendelettel (FuelEU Maritime) és a 2003/96/EK irányelvvel (energiaadó-irányelv). Az összehangolásnak biztosítania kell, hogy a kikötőkben a part menti villamosenergia-ellátásra vonatkozó rendelkezéseket kísérjék olyan szabályok, amelyek előírják a part menti villamos energia hajók általi használatát, és amelyek adómentesség révén ösztönzik a part menti villamos energia használatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32c)

Az alternatív üzemanyagok használatára és bevezetésére vonatkozó koherens jogi keret biztosítása érdekében ezt a rendeletet össze kell hangolni a(z) XXXX-XXX rendelettel (FuelEU Maritime) és a 2003/96/EK irányelvvel (energiaadó-irányelv). Az összehangolásnak biztosítania kell, hogy a kikötőkben a part menti villamosenergia-ellátásra vonatkozó rendelkezéseket kísérjék olyan szabályok, amelyek előírják a part menti villamos energia hajók általi használatát, és amelyek adómentesség révén ösztönzik a part menti villamos energia használatát.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

32 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (32d) | Az, hogy a hajózás egyes szegmenseit a kibocsátás kikötőhelyeken való csökkentése érdekében a part menti villamosenergia-szolgáltatás és -használat tekintetében előresorolják, nem mentesítheti a többi szegmenst az éghajlati és szennyezőanyag-mentességi célkitűzésekhez való hozzájárulás alól. Ezért e rendelet felülvizsgálatának részeként a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a TEN-T törzshálózati és átfogó tengeri kikötőinek minimális part menti villamosenergia-ellátására vonatkozó rendelkezéseket helyénvaló-e kiterjeszteni a kisebb hajókra és további hajótípusokra. A Bizottságnak különösen figyelembe kell vennie a vonatkozó adatok rendelkezésre állását, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a légszennyezés lehetséges csökkentését, a technológiai fejlődést és a hatály kiterjesztésének hatékonyságát az éghajlati és egészségügyi előnyök szempontjából, az adminisztratív terhek mértékét, valamint a pénzügyi és társadalmi következményeket. Ezen túlmenően a Bizottságnak meg kell vizsgálnia a rendelkezések kiterjesztését annak érdekében, hogy lehetővé váljon olyan infrastruktúra kialakítása, amely part menti villamos energiával látná el a kikötői területen belül horgonyzó hajókat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32d)

Az, hogy a hajózás egyes szegmenseit a kibocsátás kikötőhelyeken való csökkentése érdekében a part menti villamosenergia-szolgáltatás és -használat tekintetében előresorolják, nem mentesítheti a többi szegmenst az éghajlati és szennyezőanyag-mentességi célkitűzésekhez való hozzájárulás alól. Ezért e rendelet felülvizsgálatának részeként a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a TEN-T törzshálózati és átfogó tengeri kikötőinek minimális part menti villamosenergia-ellátására vonatkozó rendelkezéseket helyénvaló-e kiterjeszteni a kisebb hajókra és további hajótípusokra. A Bizottságnak különösen figyelembe kell vennie a vonatkozó adatok rendelkezésre állását, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a légszennyezés lehetséges csökkentését, a technológiai fejlődést és a hatály kiterjesztésének hatékonyságát az éghajlati és egészségügyi előnyök szempontjából, az adminisztratív terhek mértékét, valamint a pénzügyi és társadalmi következményeket. Ezen túlmenően a Bizottságnak meg kell vizsgálnia a rendelkezések kiterjesztését annak érdekében, hogy lehetővé váljon olyan infrastruktúra kialakítása, amely part menti villamos energiával látná el a kikötői területen belül horgonyzó hajókat;

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

32 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (32e) | Fontos elkerülni a meg nem térülő eszközöket, és biztosítani kell, hogy a ma végrehajtott köz- és magánberuházások időtállók legyenek, és hozzájáruljanak az európai zöld megállapodásban meghatározott klímasemleges pályához. A part menti villamos energia kiépítését a tengeri kikötőkben a part menti villamos energiával egyenértékű, alternatív nulla üvegházhatásúgáz-kibocsátási és szennyezőanyag-mentességi technológiák jelenlegi és jövőbeni kiépítésével együtt kell vizsgálni, különös tekintettel azokra a technológiákra, amelyek a kibocsátás és a szennyező anyagok csökkentését eredményezik mind a kikötőhelyen, mind a hajózás során. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32e)

Fontos elkerülni a meg nem térülő eszközöket, és biztosítani kell, hogy a ma végrehajtott köz- és magánberuházások időtállók legyenek, és hozzájáruljanak az európai zöld megállapodásban meghatározott klímasemleges pályához. A part menti villamos energia kiépítését a tengeri kikötőkben a part menti villamos energiával egyenértékű, alternatív nulla üvegházhatásúgáz-kibocsátási és szennyezőanyag-mentességi technológiák jelenlegi és jövőbeni kiépítésével együtt kell vizsgálni, különös tekintettel azokra a technológiákra, amelyek a kibocsátás és a szennyező anyagok csökkentését eredményezik mind a kikötőhelyen, mind a hajózás során.

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

34 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (34) | Ezeknek a céloknak figyelembe kell venniük a kiszolgált hajók típusait és azok forgalmát. A bizonyos hajókategóriák esetében alacsony forgalmat bonyolító tengeri kikötőket – a kihasználatlan kapacitás telepítésének elkerülése érdekében –
  a
  minimális forgalomszint
  alapján
  mentesíteni kell a megfelelő hajókategóriákra vonatkozó kötelező követelmények alól. Hasonlóképpen, a kötelező céloknak nem a maximális igényre, hanem kellően nagy mennyiségre kell irányulniuk a kihasználatlan kapacitás elkerülése és a kikötők üzemeltetési jellemzőinek figyelembevétele érdekében. A tengeri szállítás fontos kapcsolódási pont az Unió szigeteinek kohéziója és gazdasági fejlődése szempontjából. Előfordulhat, hogy
  ezeken a szigeteken az
  energiatermelési
  kapacitás
  nem mindig elegendő a part menti villamosenergia-ellátás támogatásához szükséges energiaigény
  figyelembevételéhez
  . Ilyen esetben
  a szigeteket
  mentesíteni kell e követelmény alól, amennyiben és ameddig a szárazfölddel való elektromos összeköttetés el nem készül, vagy a tiszta energiaforrásokból helyben termelt kapacitás nem elegendő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(34)

Ezeknek a céloknak figyelembe kell venniük a kiszolgált hajók típusait és azok forgalmát. A bizonyos hajókategóriák esetében alacsony forgalmat bonyolító tengeri kikötőket – a kihasználatlan kapacitás telepítésének elkerülése érdekében –
  a
  minimális forgalomszint
  alapján
  mentesíteni kell a megfelelő hajókategóriákra vonatkozó kötelező követelmények alól. Hasonlóképpen, a kötelező céloknak nem a maximális igényre, hanem kellően nagy mennyiségre kell irányulniuk a kihasználatlan kapacitás elkerülése és a kikötők üzemeltetési jellemzőinek figyelembevétele érdekében. A tengeri szállítás fontos kapcsolódási pont az Unió szigeteinek kohéziója és gazdasági fejlődése szempontjából. Előfordulhat, hogy
  ezeken a szigeteken az
  energiatermelési
  kapacitás
  nem mindig elegendő a part menti villamosenergia-ellátás támogatásához szükséges energiaigény
  figyelembevételéhez
  . Ilyen esetben
  a szigeteket
  mentesíteni kell e követelmény alól, amennyiben és ameddig a szárazfölddel való elektromos összeköttetés el nem készül, vagy a tiszta energiaforrásokból helyben termelt kapacitás nem elegendő.

| (34) | Ezeknek a céloknak figyelembe kell venniük a kiszolgált hajók típusait és azok forgalmát. A bizonyos hajókategóriák esetében alacsony forgalmat bonyolító tengeri kikötőket – a kihasználatlan kapacitás telepítésének elkerülése érdekében –
  egy
  minimális forgalomszint
  meghatározásával
  mentesíteni kell a megfelelő hajókategóriákra vonatkozó kötelező követelmények alól. Hasonlóképpen, a kötelező céloknak nem a maximális igényre, hanem kellően nagy mennyiségre kell irányulniuk a kihasználatlan kapacitás elkerülése és a kikötők üzemeltetési jellemzőinek figyelembevétele érdekében. A tengeri szállítás fontos kapcsolódási pont az Unió szigeteinek
  és legkülső régióinak
  kohéziója és gazdasági fejlődése szempontjából
  , ahol a tengeri közlekedés idegenforgalmi tevékenységek céljára szolgál
  . Előfordulhat, hogy energiatermelési
  kapacitásuk
  nem mindig elegendő a part menti villamosenergia-ellátás támogatásához szükséges energiaigény
  kielégítéséhez
  . Ilyen esetben
  e területeket
  mentesíteni kell e követelmény alól, amennyiben és ameddig a szárazfölddel való elektromos összeköttetés el nem készül, vagy a tiszta energiaforrásokból helyben termelt kapacitás nem elegendő. |
| --- | --- |

(34)

Ezeknek a céloknak figyelembe kell venniük a kiszolgált hajók típusait és azok forgalmát. A bizonyos hajókategóriák esetében alacsony forgalmat bonyolító tengeri kikötőket – a kihasználatlan kapacitás telepítésének elkerülése érdekében –
  egy
  minimális forgalomszint
  meghatározásával
  mentesíteni kell a megfelelő hajókategóriákra vonatkozó kötelező követelmények alól. Hasonlóképpen, a kötelező céloknak nem a maximális igényre, hanem kellően nagy mennyiségre kell irányulniuk a kihasználatlan kapacitás elkerülése és a kikötők üzemeltetési jellemzőinek figyelembevétele érdekében. A tengeri szállítás fontos kapcsolódási pont az Unió szigeteinek
  és legkülső régióinak
  kohéziója és gazdasági fejlődése szempontjából
  , ahol a tengeri közlekedés idegenforgalmi tevékenységek céljára szolgál
  . Előfordulhat, hogy energiatermelési
  kapacitásuk
  nem mindig elegendő a part menti villamosenergia-ellátás támogatásához szükséges energiaigény
  kielégítéséhez
  . Ilyen esetben
  e területeket
  mentesíteni kell e követelmény alól, amennyiben és ameddig a szárazfölddel való elektromos összeköttetés el nem készül, vagy a tiszta energiaforrásokból helyben termelt kapacitás nem elegendő.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

35 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (35) | A tengeri kikötőkben 2025-re rendelkezésre kell állnia az
  LNG-töltőállomások
  törzshálózatának.
  LNG-töltőállomások
  többek között az LNG-terminálok, a tartályok, a 
  cserefelépítmények
  , a tartályhajók és az uszályok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(35)

A tengeri kikötőkben 2025-re rendelkezésre kell állnia az
  LNG-töltőállomások
  törzshálózatának.
  LNG-töltőállomások
  többek között az LNG-terminálok, a tartályok, a 
  cserefelépítmények
  , a tartályhajók és az uszályok.

| (35) | A tengeri kikötőkben 2025-re rendelkezésre kell állnia az
  LNG-, hidrogén- és ammónia-töltőállomások
  törzshálózatának.
  Az LNG-infrastruktúra kiépítését az üzemanyag átmeneti szerepe miatt a piaci keresletnek kell vezérelnie a meg nem térülő eszközökbe és a kihasználatlan kapacitásokba való beruházás elkerülése érdekében. LNG-töltőállomásnak minősülnek
  többek között az LNG-terminálok, a tartályok, a 
  szállítótartályok
  , a tartályhajók és az uszályok. |
| --- | --- |

(35)

A tengeri kikötőkben 2025-re rendelkezésre kell állnia az
  LNG-, hidrogén- és ammónia-töltőállomások
  törzshálózatának.
  Az LNG-infrastruktúra kiépítését az üzemanyag átmeneti szerepe miatt a piaci keresletnek kell vezérelnie a meg nem térülő eszközökbe és a kihasználatlan kapacitásokba való beruházás elkerülése érdekében. LNG-töltőállomásnak minősülnek
  többek között az LNG-terminálok, a tartályok, a 
  szállítótartályok
  , a tartályhajók és az uszályok.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

36 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (36) | A repülőtereken az álló légi járművek
  villamosenergia-ellátása során
  a 
  folyékonyüzemanyag-fogyasztást a légi járművek tisztább energiaforrásával (
  kisegítő fedélzeti energiaellátó egység használatával) vagy a 
  földi energiaellátó egységekkel
  kell
  helyettesíteni
  . Ennek
  csökkentenie kell
  a szennyezőanyag- és
  zajkibocsátást
  ,
  javítania kell
  a 
  levegőminőséget
  és
  csökkentenie kell
  az éghajlatváltozásra kifejtett
  hatást
  . Ezért valamennyi kereskedelmi célú fuvarozási művelet során lehetőséget kell biztosítani külső villamosenergia-ellátás igénybevételére a TEN-T repülőterek kapuinál vagy külső
  álláshelyein
  való parkolás közben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(36)

A repülőtereken az álló légi járművek
  villamosenergia-ellátása során
  a 
  folyékonyüzemanyag-fogyasztást a légi járművek tisztább energiaforrásával (
  kisegítő fedélzeti energiaellátó egység használatával) vagy a 
  földi energiaellátó egységekkel
  kell
  helyettesíteni
  . Ennek
  csökkentenie kell
  a szennyezőanyag- és
  zajkibocsátást
  ,
  javítania kell
  a 
  levegőminőséget
  és
  csökkentenie kell
  az éghajlatváltozásra kifejtett
  hatást
  . Ezért valamennyi kereskedelmi célú fuvarozási művelet során lehetőséget kell biztosítani külső villamosenergia-ellátás igénybevételére a TEN-T repülőterek kapuinál vagy külső
  álláshelyein
  való parkolás közben.

| (36) | A repülőtereken az álló légi járművek
  villamosenergia-ellátásának célja, hogy
  a 
  folyékony üzemanyagokat tisztább energiaforrással váltsa fel
  kisegítő fedélzeti energiaellátó egység
  vagy földi energiaellátó egységek
  használatával
  . Ezért az e rendelet hatálya alá tartozó valamennyi kereskedelmi célú fuvarozási művelet során külső villamosenergia-ellátást kell igénybe venni a repülőterek kapuinál
  vagy
  külső parkolóhelyein való parkolás közben. Emellett annak érdekében, hogy a kereskedelmi utasszállító légi járművek parkolás közben teljesen kikapcsolhassák hajtóműveiket, figyelembe kell venni a TEN-T törzshálózatához tartozó repülőterek előkondicionált levegőt biztosító rendszereit is.
  Ennek
  révén csökkeni fog
  a szennyezőanyag- és
  zajkibocsátás
  ,
  javul
  a 
  levegőminőség
  és
  csökken
  az éghajlatváltozásra kifejtett
  hatás
  . Ezért valamennyi kereskedelmi célú fuvarozási művelet során lehetőséget kell biztosítani külső villamosenergia-ellátás
  és előkondicionált levegőt biztosító rendszerek
  igénybevételére a TEN-T repülőterek kapuinál vagy külső
  parkolóhelyein
  való parkolás közben. |
| --- | --- |

(36)

A repülőtereken az álló légi járművek
  villamosenergia-ellátásának célja, hogy
  a 
  folyékony üzemanyagokat tisztább energiaforrással váltsa fel
  kisegítő fedélzeti energiaellátó egység
  vagy földi energiaellátó egységek
  használatával
  . Ezért az e rendelet hatálya alá tartozó valamennyi kereskedelmi célú fuvarozási művelet során külső villamosenergia-ellátást kell igénybe venni a repülőterek kapuinál
  vagy
  külső parkolóhelyein való parkolás közben. Emellett annak érdekében, hogy a kereskedelmi utasszállító légi járművek parkolás közben teljesen kikapcsolhassák hajtóműveiket, figyelembe kell venni a TEN-T törzshálózatához tartozó repülőterek előkondicionált levegőt biztosító rendszereit is.
  Ennek
  révén csökkeni fog
  a szennyezőanyag- és
  zajkibocsátás
  ,
  javul
  a 
  levegőminőség
  és
  csökken
  az éghajlatváltozásra kifejtett
  hatás
  . Ezért valamennyi kereskedelmi célú fuvarozási művelet során lehetőséget kell biztosítani külső villamosenergia-ellátás
  és előkondicionált levegőt biztosító rendszerek
  igénybevételére a TEN-T repülőterek kapuinál vagy külső
  parkolóhelyein
  való parkolás közben.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

37 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (37) | A 2014/94/EU irányelv 3. cikkének megfelelően a tagállamok nemzeti szakpolitikai keretet hoztak létre, amelyben ismertetik az e célkitűzések teljesítésének biztosítása érdekében kialakított tervüket és céljaikat. A nemzeti szakpolitikai keret értékelése és a 2014/94/EU irányelv értékelése is rávilágított arra, hogy – az alternatív üzemanyaggal hajtott járművek, különösen az elektromos járművek elterjedésének várható felgyorsulására tekintettel – nagyobb ambícióra és összehangoltabb megközelítésre van szükség a tagállamokban. Ezenkívül az európai zöld megállapodásban megfogalmazott törekvések megvalósítása érdekében valamennyi közlekedési módban
  szükség
  lesz
  a fosszilis üzemanyagokat kiváltó alternatívákra
  . A meglévő nemzeti szakpolitikai kereteket felül kell vizsgálni annak egyértelművé tétele érdekében, hogy a tagállamok miként fogják kielégíteni a nyilvános elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra iránti
  jóval nagyobb
  igényt,
  amint
  az
  a kötelező célokban is kifejeződik
  . A felülvizsgált kereteknek egyformán ki kell terjedniük valamennyi közlekedési módra, többek között azokra is, amelyekre vonatkozóan nem léteznek kötelező kiépítési célok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(37)

A 2014/94/EU irányelv 3. cikkének megfelelően a tagállamok nemzeti szakpolitikai keretet hoztak létre, amelyben ismertetik az e célkitűzések teljesítésének biztosítása érdekében kialakított tervüket és céljaikat. A nemzeti szakpolitikai keret értékelése és a 2014/94/EU irányelv értékelése is rávilágított arra, hogy – az alternatív üzemanyaggal hajtott járművek, különösen az elektromos járművek elterjedésének várható felgyorsulására tekintettel – nagyobb ambícióra és összehangoltabb megközelítésre van szükség a tagállamokban. Ezenkívül az európai zöld megállapodásban megfogalmazott törekvések megvalósítása érdekében valamennyi közlekedési módban
  szükség
  lesz
  a fosszilis üzemanyagokat kiváltó alternatívákra
  . A meglévő nemzeti szakpolitikai kereteket felül kell vizsgálni annak egyértelművé tétele érdekében, hogy a tagállamok miként fogják kielégíteni a nyilvános elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra iránti
  jóval nagyobb
  igényt,
  amint
  az
  a kötelező célokban is kifejeződik
  . A felülvizsgált kereteknek egyformán ki kell terjedniük valamennyi közlekedési módra, többek között azokra is, amelyekre vonatkozóan nem léteznek kötelező kiépítési célok.

| (37) | A 2014/94/EU irányelv 3. cikkének megfelelően a tagállamok nemzeti szakpolitikai keretet hoztak létre, amelyben ismertetik az e célkitűzések teljesítésének biztosítása érdekében kialakított tervüket és céljaikat. A nemzeti szakpolitikai keret értékelése és a 2014/94/EU irányelv értékelése is rávilágított arra, hogy – az alternatív üzemanyaggal hajtott járművek, különösen az elektromos járművek elterjedésének várható felgyorsulására tekintettel – nagyobb ambícióra és összehangoltabb megközelítésre van szükség a tagállamokban. Ezenkívül
  fokozatosan ki kell vezetni a fosszilis üzemanyagokat, és
  az európai zöld megállapodásban megfogalmazott törekvések
  , valamint az uniós éghajlat-politikai célkitűzések
  megvalósítása érdekében valamennyi közlekedési módban
  fenntartható alternatívákra
  lesz
  szükség
  . A meglévő nemzeti szakpolitikai kereteket felül kell vizsgálni annak egyértelművé tétele érdekében, hogy a tagállamok miként fogják kielégíteni a nyilvános elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra iránti
  , a kötelező célokban foglaltakat jelentősen meghaladó
  igényt
  . A nemzeti szakpolitikai kereteknek területi elemzésen kell alapulniuk
  ,
  azonosítva a különböző igényeket, és adott esetben figyelembe véve
  az
  elektromos és egyéb töltőinfrastruktúrára vonatkozó, meglévő regionális és helyi kiépítési terveket
  .
  Az ilyen infrastruktúrához való teljes körű hozzáférés biztosítása érdekében figyelmet kell fordítani a vidéki területekre. Ezen túlmenően,
  a felülvizsgált kereteknek egyformán ki kell terjedniük valamennyi közlekedési módra, többek között azokra is, amelyekre vonatkozóan nem léteznek kötelező kiépítési célok. |
| --- | --- |

(37)

A 2014/94/EU irányelv 3. cikkének megfelelően a tagállamok nemzeti szakpolitikai keretet hoztak létre, amelyben ismertetik az e célkitűzések teljesítésének biztosítása érdekében kialakított tervüket és céljaikat. A nemzeti szakpolitikai keret értékelése és a 2014/94/EU irányelv értékelése is rávilágított arra, hogy – az alternatív üzemanyaggal hajtott járművek, különösen az elektromos járművek elterjedésének várható felgyorsulására tekintettel – nagyobb ambícióra és összehangoltabb megközelítésre van szükség a tagállamokban. Ezenkívül
  fokozatosan ki kell vezetni a fosszilis üzemanyagokat, és
  az európai zöld megállapodásban megfogalmazott törekvések
  , valamint az uniós éghajlat-politikai célkitűzések
  megvalósítása érdekében valamennyi közlekedési módban
  fenntartható alternatívákra
  lesz
  szükség
  . A meglévő nemzeti szakpolitikai kereteket felül kell vizsgálni annak egyértelművé tétele érdekében, hogy a tagállamok miként fogják kielégíteni a nyilvános elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra iránti
  , a kötelező célokban foglaltakat jelentősen meghaladó
  igényt
  . A nemzeti szakpolitikai kereteknek területi elemzésen kell alapulniuk
  ,
  azonosítva a különböző igényeket, és adott esetben figyelembe véve
  az
  elektromos és egyéb töltőinfrastruktúrára vonatkozó, meglévő regionális és helyi kiépítési terveket
  .
  Az ilyen infrastruktúrához való teljes körű hozzáférés biztosítása érdekében figyelmet kell fordítani a vidéki területekre. Ezen túlmenően,
  a felülvizsgált kereteknek egyformán ki kell terjedniük valamennyi közlekedési módra, többek között azokra is, amelyekre vonatkozóan nem léteznek kötelező kiépítési célok.

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

38 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (38) | A felülvizsgált nemzeti szakpolitikai kereteknek tartalmazniuk kell az alternatív üzemanyagok piacának fejlesztésére és ennek részeként a – regionális és helyi hatóságokkal, valamint az érintett ágazattal szoros együttműködésben
  , a kis- és középvállalkozások igényeit is figyelembe véve – létrehozandó, szükséges infrastruktúra kiépítésére irányuló támogató intézkedéseket
  . Ezen túlmenően a felülvizsgált kereteknek ismertetniük kell az ilyen infrastruktúra tervezésére, engedélyezésére és beszerzésére vonatkozó átfogó nemzeti keretet, amely kitér a feltárt akadályokra és – az infrastuktúra gyorsabb kiépítése érdekében – az ezek felszámolására irányuló intézkedésekre is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(38)

A felülvizsgált nemzeti szakpolitikai kereteknek tartalmazniuk kell az alternatív üzemanyagok piacának fejlesztésére és ennek részeként a – regionális és helyi hatóságokkal, valamint az érintett ágazattal szoros együttműködésben
  , a kis- és középvállalkozások igényeit is figyelembe véve – létrehozandó, szükséges infrastruktúra kiépítésére irányuló támogató intézkedéseket
  . Ezen túlmenően a felülvizsgált kereteknek ismertetniük kell az ilyen infrastruktúra tervezésére, engedélyezésére és beszerzésére vonatkozó átfogó nemzeti keretet, amely kitér a feltárt akadályokra és – az infrastuktúra gyorsabb kiépítése érdekében – az ezek felszámolására irányuló intézkedésekre is.

| (38) | A felülvizsgált nemzeti szakpolitikai kereteknek
  illeszkedniük kell az uniós éghajlat-politikai célkitűzésekhez, és tartalmazniuk kell a piaci és forgalmi részesedésre vonatkozó részletes adatokat – különös tekintettel az átmenő forgalomra –, az adatkövetést és piaci előrejelzéseket szolgáló rendszeres értékelést, valamint
  tartalmazniuk kell az alternatív üzemanyagok piacának fejlesztésére és ennek részeként a 
  szükséges infrastruktúra kiépítésére irányuló támogató intézkedéseket, melyeket a
  regionális és helyi hatóságokkal, valamint az érintett ágazattal szoros együttműködésben
  kell végrehajtani, figyelemmel a társadalmilag igazságos átmenet biztosítására és a kis- és középvállalkozások igényeire is
  . Ezen túlmenően a felülvizsgált kereteknek ismertetniük kell az ilyen infrastruktúra tervezésére, engedélyezésére és beszerzésére vonatkozó átfogó nemzeti keretet, amely kitér a feltárt akadályokra és – az infrastuktúra gyorsabb kiépítése érdekében – az ezek felszámolására irányuló intézkedésekre is.
  A felülvizsgált nemzeti szakpolitikai kereteknek a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell venniük az energiahatékonyság elsődlegességének elvét. A tagállamoknak figyelembe kell venniük az ezen elv végrehajtásáról szóló, nemrégiben kiadott ajánlást és iránymutatásokat, amelyek kifejtik, hogy a tervezési, szakpolitikai és beruházási döntések hogyan csökkenthetik az energiafogyasztást számos kulcsfontosságú ágazatban, többek között a közlekedésben. |
| --- | --- |

(38)

A felülvizsgált nemzeti szakpolitikai kereteknek
  illeszkedniük kell az uniós éghajlat-politikai célkitűzésekhez, és tartalmazniuk kell a piaci és forgalmi részesedésre vonatkozó részletes adatokat – különös tekintettel az átmenő forgalomra –, az adatkövetést és piaci előrejelzéseket szolgáló rendszeres értékelést, valamint
  tartalmazniuk kell az alternatív üzemanyagok piacának fejlesztésére és ennek részeként a 
  szükséges infrastruktúra kiépítésére irányuló támogató intézkedéseket, melyeket a
  regionális és helyi hatóságokkal, valamint az érintett ágazattal szoros együttműködésben
  kell végrehajtani, figyelemmel a társadalmilag igazságos átmenet biztosítására és a kis- és középvállalkozások igényeire is
  . Ezen túlmenően a felülvizsgált kereteknek ismertetniük kell az ilyen infrastruktúra tervezésére, engedélyezésére és beszerzésére vonatkozó átfogó nemzeti keretet, amely kitér a feltárt akadályokra és – az infrastuktúra gyorsabb kiépítése érdekében – az ezek felszámolására irányuló intézkedésekre is.
  A felülvizsgált nemzeti szakpolitikai kereteknek a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell venniük az energiahatékonyság elsődlegességének elvét. A tagállamoknak figyelembe kell venniük az ezen elv végrehajtásáról szóló, nemrégiben kiadott ajánlást és iránymutatásokat, amelyek kifejtik, hogy a tervezési, szakpolitikai és beruházási döntések hogyan csökkenthetik az energiafogyasztást számos kulcsfontosságú ágazatban, többek között a közlekedésben.

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

39 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (39) | A Bizottságnak az információk és a legjobb gyakorlatok tagállamok közötti cseréje révén elő kell segítenie a felülvizsgált nemzeti szakpolitikai keretek tagállamok általi kidolgozását és végrehajtását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(39)

A Bizottságnak az információk és a legjobb gyakorlatok tagállamok közötti cseréje révén elő kell segítenie a felülvizsgált nemzeti szakpolitikai keretek tagállamok általi kidolgozását és végrehajtását.

| (39) | A Bizottságnak az információk és a legjobb gyakorlatok tagállamok közötti cseréje révén elő kell segítenie a felülvizsgált nemzeti szakpolitikai keretek tagállamok
  , illetve regionális és helyi hatóságok
  általi kidolgozását és végrehajtását. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottságnak az információk és a legjobb gyakorlatok tagállamok közötti cseréje révén elő kell segítenie a felülvizsgált nemzeti szakpolitikai keretek tagállamok
  , illetve regionális és helyi hatóságok
  általi kidolgozását és végrehajtását.

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

40 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (40) | Az alternatív üzemanyagok előmozdítása és a megfelelő infrastruktúra fejlesztése érdekében a nemzeti szakpolitikai kereteknek részletes stratégiákat kell tartalmazniuk az alternatív üzemanyagok támogatására a nehezen dekarbonizálható ágazatokban, például a légiközlekedési, a tengeri közlekedési, a belvízi közlekedési, valamint a vasúti közlekedési ágazat nem villamosítható hálózati szegmenseiben. A tagállamoknak az érintett tagállamokkal szoros együttműködésben egyértelmű stratégiákat kell kidolgozniuk a belvízi közlekedés dekarbonizációjára a TEN-T hálózat mentén. Hosszú távú dekarbonizációs stratégiákat kell kidolgozni a TEN-T kikötők és a TEN-T repülőterek vonatkozásában is, különösen az alacsony kibocsátású és kibocsátásmentes hajókhoz és légi járművekhez tartozó infrastruktúra kiépítésére, valamint a nem villamosítandó vasútvonalakra helyezett hangsúllyal. E stratégiák alapján a Bizottságnak felül kell vizsgálnia ezt a rendeletet, hogy több kötelező célt határozzon meg ezen ágazatok számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40)

Az alternatív üzemanyagok előmozdítása és a megfelelő infrastruktúra fejlesztése érdekében a nemzeti szakpolitikai kereteknek részletes stratégiákat kell tartalmazniuk az alternatív üzemanyagok támogatására a nehezen dekarbonizálható ágazatokban, például a légiközlekedési, a tengeri közlekedési, a belvízi közlekedési, valamint a vasúti közlekedési ágazat nem villamosítható hálózati szegmenseiben. A tagállamoknak az érintett tagállamokkal szoros együttműködésben egyértelmű stratégiákat kell kidolgozniuk a belvízi közlekedés dekarbonizációjára a TEN-T hálózat mentén. Hosszú távú dekarbonizációs stratégiákat kell kidolgozni a TEN-T kikötők és a TEN-T repülőterek vonatkozásában is, különösen az alacsony kibocsátású és kibocsátásmentes hajókhoz és légi járművekhez tartozó infrastruktúra kiépítésére, valamint a nem villamosítandó vasútvonalakra helyezett hangsúllyal. E stratégiák alapján a Bizottságnak felül kell vizsgálnia ezt a rendeletet, hogy több kötelező célt határozzon meg ezen ágazatok számára.

| (40) | Az alternatív üzemanyagok előmozdítása és a megfelelő infrastruktúra fejlesztése érdekében a nemzeti szakpolitikai kereteknek részletes stratégiákat kell tartalmazniuk az alternatív üzemanyagok támogatására a nehezen dekarbonizálható ágazatokban, például a légi közlekedési, a tengeri közlekedési, a belvízi közlekedési, valamint a vasúti közlekedési ágazat nem villamosítható hálózati szegmenseiben. A tagállamoknak az érintett tagállamokkal szoros együttműködésben egyértelmű stratégiákat kell kidolgozniuk a belvízi közlekedés dekarbonizációjára a TEN-T hálózat mentén. Hosszú távú dekarbonizációs stratégiákat kell kidolgozni a TEN-T kikötők és a TEN-T repülőterek vonatkozásában is, különösen az alacsony kibocsátású és kibocsátásmentes hajókhoz és légi járművekhez tartozó infrastruktúra kiépítésére, valamint a nem villamosítandó vasútvonalakra helyezett hangsúllyal. E stratégiák alapján
  és figyelembe véve a piaci és forgalmi részesedésekre vonatkozó nemzeti adatokat és a piaci előrejelzéseket,
  a Bizottságnak felül kell vizsgálnia ezt a rendeletet, hogy több kötelező célt határozzon meg ezen ágazatok számára. |
| --- | --- |

(40)

Az alternatív üzemanyagok előmozdítása és a megfelelő infrastruktúra fejlesztése érdekében a nemzeti szakpolitikai kereteknek részletes stratégiákat kell tartalmazniuk az alternatív üzemanyagok támogatására a nehezen dekarbonizálható ágazatokban, például a légi közlekedési, a tengeri közlekedési, a belvízi közlekedési, valamint a vasúti közlekedési ágazat nem villamosítható hálózati szegmenseiben. A tagállamoknak az érintett tagállamokkal szoros együttműködésben egyértelmű stratégiákat kell kidolgozniuk a belvízi közlekedés dekarbonizációjára a TEN-T hálózat mentén. Hosszú távú dekarbonizációs stratégiákat kell kidolgozni a TEN-T kikötők és a TEN-T repülőterek vonatkozásában is, különösen az alacsony kibocsátású és kibocsátásmentes hajókhoz és légi járművekhez tartozó infrastruktúra kiépítésére, valamint a nem villamosítandó vasútvonalakra helyezett hangsúllyal. E stratégiák alapján
  és figyelembe véve a piaci és forgalmi részesedésekre vonatkozó nemzeti adatokat és a piaci előrejelzéseket,
  a Bizottságnak felül kell vizsgálnia ezt a rendeletet, hogy több kötelező célt határozzon meg ezen ágazatok számára.

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

40 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (40a) | Jóllehet a meglévő európai vasúthálózatnak csak mintegy 56 %-a villamosított, a villamos hajtású vonatok teszik meg az összes megtett vonatkilométer több mint 80 %-át. Becslések szerint azonban még mindig 6 000 dízelvonat üzemel. Mivel ezek a vonatok fosszilis üzemanyaggal működnek, üvegházhatásúgáz-kibocsátást és légszennyezést okoznak. Ezért szükséges és sürgős az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának a vasúti ágazatban történő további kiépítése a fosszilis üzemanyaggal működő vonatokról való átállás és ezáltal annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi közlekedési ágazat betöltse szerepét a klímasemleges gazdaságra való átállásban. Következésképpen helyénvaló, hogy ez a rendelet konkrét célokat határozzon meg. A vasúti ágazat számára különböző technológiák állnak rendelkezésre a dízelvonatokról való átállásra, beleértve a közvetlen villamosítást, az akkumulátorral működő vonatokat és a hidrogénalkalmazásokat, ahol egy szegmens közvetlen villamosítása a szolgáltatás költséghatékonysága miatt nem lehetséges. E technológiák fejlesztéséhez megfelelő elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra kiépítésére van szükség a tagállamokban. Telepítésük előtt a tagállamoknak gondosan fel kell mérniük, hogy melyek az erre legalkalmasabb helyszínek, és különösen mérlegelniük kell a multimodális csomópontokban és városi csomópontokban történő telepítést. Az energiahatékonyság elsődlegességének elvét teljes mértékben figyelembe kell venni a tervezési és beruházási döntések meghozatalakor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40a)

Jóllehet a meglévő európai vasúthálózatnak csak mintegy 56 %-a villamosított, a villamos hajtású vonatok teszik meg az összes megtett vonatkilométer több mint 80 %-át. Becslések szerint azonban még mindig 6 000 dízelvonat üzemel. Mivel ezek a vonatok fosszilis üzemanyaggal működnek, üvegházhatásúgáz-kibocsátást és légszennyezést okoznak. Ezért szükséges és sürgős az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának a vasúti ágazatban történő további kiépítése a fosszilis üzemanyaggal működő vonatokról való átállás és ezáltal annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi közlekedési ágazat betöltse szerepét a klímasemleges gazdaságra való átállásban. Következésképpen helyénvaló, hogy ez a rendelet konkrét célokat határozzon meg. A vasúti ágazat számára különböző technológiák állnak rendelkezésre a dízelvonatokról való átállásra, beleértve a közvetlen villamosítást, az akkumulátorral működő vonatokat és a hidrogénalkalmazásokat, ahol egy szegmens közvetlen villamosítása a szolgáltatás költséghatékonysága miatt nem lehetséges. E technológiák fejlesztéséhez megfelelő elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra kiépítésére van szükség a tagállamokban. Telepítésük előtt a tagállamoknak gondosan fel kell mérniük, hogy melyek az erre legalkalmasabb helyszínek, és különösen mérlegelniük kell a multimodális csomópontokban és városi csomópontokban történő telepítést. Az energiahatékonyság elsődlegességének elvét teljes mértékben figyelembe kell venni a tervezési és beruházási döntések meghozatalakor.

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

41 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (41) | A tagállamoknak számos
  szabályozási és nem
  szabályozási ösztönzőt és intézkedést kell alkalmazniuk a kötelező célok elérése és nemzeti szakpolitikai keretük végrehajtása érdekében, és ennek során szoros együttműködést kell folytatniuk a magánszektorbeli szereplőkkel, akiknek kulcsszerepet kell betölteniük az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája fejlesztésének támogatásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(41)

A tagállamoknak számos
  szabályozási és nem
  szabályozási ösztönzőt és intézkedést kell alkalmazniuk a kötelező célok elérése és nemzeti szakpolitikai keretük végrehajtása érdekében, és ennek során szoros együttműködést kell folytatniuk a magánszektorbeli szereplőkkel, akiknek kulcsszerepet kell betölteniük az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája fejlesztésének támogatásában.

| (41) | A tagállamoknak számos
  piaci alapú és
  szabályozási ösztönzőt és intézkedést kell alkalmazniuk a kötelező célok elérése és nemzeti szakpolitikai keretük végrehajtása érdekében, és ennek során szoros együttműködést kell folytatniuk a 
  regionális és helyi hatóságokkal, valamint a
  magánszektorbeli szereplőkkel, akiknek kulcsszerepet kell betölteniük az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája fejlesztésének támogatásában
  és finanszírozásában
  . |
| --- | --- |

(41)

A tagállamoknak számos
  piaci alapú és
  szabályozási ösztönzőt és intézkedést kell alkalmazniuk a kötelező célok elérése és nemzeti szakpolitikai keretük végrehajtása érdekében, és ennek során szoros együttműködést kell folytatniuk a 
  regionális és helyi hatóságokkal, valamint a
  magánszektorbeli szereplőkkel, akiknek kulcsszerepet kell betölteniük az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája fejlesztésének támogatásában
  és finanszírozásában
  .

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

41 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (41b) | A tagállamoknak ösztönző rendszereket kell bevezetniük, és minden szükséges intézkedést meg kell tenniük a fenntartható közlekedési módok előmozdítására irányuló törekvések során. Különös hangsúlyt kell fektetni a helyi vagy regionális hatóságok szerepére, amelyek célzott adóösztönzők, közbeszerzések vagy helyi közlekedési szabályok révén megkönnyíthetik az alternatív üzemanyagot használó járművek elterjedését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(41b)

A tagállamoknak ösztönző rendszereket kell bevezetniük, és minden szükséges intézkedést meg kell tenniük a fenntartható közlekedési módok előmozdítására irányuló törekvések során. Különös hangsúlyt kell fektetni a helyi vagy regionális hatóságok szerepére, amelyek célzott adóösztönzők, közbeszerzések vagy helyi közlekedési szabályok révén megkönnyíthetik az alternatív üzemanyagot használó járművek elterjedését.

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

42 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (42) | A 2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (58) értelmében a közbeszerzés minimális nemzeti részarányát fenn kell tartani a tiszta és kibocsátásmentes buszok számára, amennyiben a tiszta buszok az e rendelet 2. cikkének 3. pontjában meghatározott alternatív üzemanyagokat használnak. Mivel e célok elérése érdekében egyre több közösségi közlekedési hatóság és vállalkozás tér át tiszta és kibocsátásmentes buszokra, a tagállamoknak nemzeti szakpolitikai keretük kulcsfontosságú elemeként be kell építeniük a szükséges buszinfrastruktúra célzott előmozdítását és fejlesztését. A tagállamoknak megfelelő eszközöket kell létrehozniuk és fenntartaniuk annak érdekében, hogy előmozdítsák az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra kiépítését a zárt flották esetében is, különösen a tiszta és kibocsátásmentes buszok esetében helyi szinten. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42)

A 2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (58) értelmében a közbeszerzés minimális nemzeti részarányát fenn kell tartani a tiszta és kibocsátásmentes buszok számára, amennyiben a tiszta buszok az e rendelet 2. cikkének 3. pontjában meghatározott alternatív üzemanyagokat használnak. Mivel e célok elérése érdekében egyre több közösségi közlekedési hatóság és vállalkozás tér át tiszta és kibocsátásmentes buszokra, a tagállamoknak nemzeti szakpolitikai keretük kulcsfontosságú elemeként be kell építeniük a szükséges buszinfrastruktúra célzott előmozdítását és fejlesztését. A tagállamoknak megfelelő eszközöket kell létrehozniuk és fenntartaniuk annak érdekében, hogy előmozdítsák az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra kiépítését a zárt flották esetében is, különösen a tiszta és kibocsátásmentes buszok esetében helyi szinten.

| (42) | A 2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (58) értelmében a közbeszerzés minimális nemzeti részarányát fenn kell tartani a tiszta és kibocsátásmentes buszok számára, amennyiben a tiszta buszok az e rendelet 2. cikkének 3. pontjában meghatározott alternatív üzemanyagokat használnak. Mivel e célok elérése érdekében egyre több közösségi közlekedési hatóság és vállalkozás tér át tiszta és kibocsátásmentes buszokra, a tagállamoknak nemzeti szakpolitikai keretük kulcsfontosságú elemeként be kell építeniük a szükséges buszinfrastruktúra célzott előmozdítását és fejlesztését. A tagállamoknak megfelelő eszközöket kell létrehozniuk és fenntartaniuk annak érdekében, hogy előmozdítsák az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra kiépítését a zárt flották esetében is, különösen a tiszta és kibocsátásmentes buszok
  , távolsági buszok és a közutak mentén a közös autóhasználat
  esetében helyi szinten
  , és lehetővé kell tenniük számukra, hogy ezen infrastruktúra kiépítését beszámítsák az e rendeletben meghatározott célértékekbe
  . |
| --- | --- |

(42)

A 2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (58) értelmében a közbeszerzés minimális nemzeti részarányát fenn kell tartani a tiszta és kibocsátásmentes buszok számára, amennyiben a tiszta buszok az e rendelet 2. cikkének 3. pontjában meghatározott alternatív üzemanyagokat használnak. Mivel e célok elérése érdekében egyre több közösségi közlekedési hatóság és vállalkozás tér át tiszta és kibocsátásmentes buszokra, a tagállamoknak nemzeti szakpolitikai keretük kulcsfontosságú elemeként be kell építeniük a szükséges buszinfrastruktúra célzott előmozdítását és fejlesztését. A tagállamoknak megfelelő eszközöket kell létrehozniuk és fenntartaniuk annak érdekében, hogy előmozdítsák az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra kiépítését a zárt flották esetében is, különösen a tiszta és kibocsátásmentes buszok
  , távolsági buszok és a közutak mentén a közös autóhasználat
  esetében helyi szinten
  , és lehetővé kell tenniük számukra, hogy ezen infrastruktúra kiépítését beszámítsák az e rendeletben meghatározott célértékekbe
  .

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

43 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (43) | Tekintettel a gépjármű-üzemanyagok típusainak egyre fokozódó sokféleségére és ezzel együtt a polgárok közúti mobilitásának Unió-szerte tapasztalható folyamatos növekedésére, a gépjárműhasználók számára világos és közérthető tájékoztatást kell nyújtani az egyéb töltőállomásokon rendelkezésre álló üzemanyagokról, valamint járműveiknek az uniós piacon kínált különböző üzemanyagokkal vagy elektromos töltőpontokkal való kompatibilitásáról. A tagállamokat fel kell jogosítani annak eldöntésére, hogy ezeket a tájékoztatási intézkedéseket a 
  2016. november 18. előtt
  forgalomba hozott járművekre vonatkozóan is
  végrehajtsák-e
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(43)

Tekintettel a gépjármű-üzemanyagok típusainak egyre fokozódó sokféleségére és ezzel együtt a polgárok közúti mobilitásának Unió-szerte tapasztalható folyamatos növekedésére, a gépjárműhasználók számára világos és közérthető tájékoztatást kell nyújtani az egyéb töltőállomásokon rendelkezésre álló üzemanyagokról, valamint járműveiknek az uniós piacon kínált különböző üzemanyagokkal vagy elektromos töltőpontokkal való kompatibilitásáról. A tagállamokat fel kell jogosítani annak eldöntésére, hogy ezeket a tájékoztatási intézkedéseket a 
  2016. november 18. előtt
  forgalomba hozott járművekre vonatkozóan is
  végrehajtsák-e
  .

| (43) | Tekintettel a gépjármű-üzemanyagok típusainak egyre fokozódó sokféleségére és ezzel együtt a polgárok közúti mobilitásának Unió-szerte tapasztalható folyamatos növekedésére, a gépjárműhasználók számára világos és közérthető tájékoztatást kell nyújtani az egyéb töltőállomásokon rendelkezésre álló üzemanyagokról, valamint járműveiknek az uniós piacon kínált különböző üzemanyagokkal vagy elektromos töltőpontokkal való kompatibilitásáról. A tagállamokat fel kell jogosítani annak eldöntésére, hogy ezeket a tájékoztatási intézkedéseket a 
  korábban
  forgalomba hozott járművekre vonatkozóan is
  végrehajtják-e
  . |
| --- | --- |

(43)

Tekintettel a gépjármű-üzemanyagok típusainak egyre fokozódó sokféleségére és ezzel együtt a polgárok közúti mobilitásának Unió-szerte tapasztalható folyamatos növekedésére, a gépjárműhasználók számára világos és közérthető tájékoztatást kell nyújtani az egyéb töltőállomásokon rendelkezésre álló üzemanyagokról, valamint járműveiknek az uniós piacon kínált különböző üzemanyagokkal vagy elektromos töltőpontokkal való kompatibilitásáról. A tagállamokat fel kell jogosítani annak eldöntésére, hogy ezeket a tájékoztatási intézkedéseket a 
  korábban
  forgalomba hozott járművekre vonatkozóan is
  végrehajtják-e
  .

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

44 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (44) | A piacon elérhető egyes üzemanyagok relatív költségének jobb felmérése szempontjából fontos szerepet játszhat, hogy a gépjárműhasználók egyszerűen és könnyen össze tudják hasonlítani a különféle üzemanyagok árával kapcsolatos információkat. Ezért tájékoztatási céllal valamennyi érintett üzemanyagtöltő állomáson fel kell tüntetni bizonyos alternatív üzemanyagok és hagyományos üzemanyagok 100 kilométerre vetített üzemanyagárként kifejezett egységárának összehasonlítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(44)

A piacon elérhető egyes üzemanyagok relatív költségének jobb felmérése szempontjából fontos szerepet játszhat, hogy a gépjárműhasználók egyszerűen és könnyen össze tudják hasonlítani a különféle üzemanyagok árával kapcsolatos információkat. Ezért tájékoztatási céllal valamennyi érintett üzemanyagtöltő állomáson fel kell tüntetni bizonyos alternatív üzemanyagok és hagyományos üzemanyagok 100 kilométerre vetített üzemanyagárként kifejezett egységárának összehasonlítását.

| (44) | A piacon elérhető egyes üzemanyagok relatív költségének jobb felmérése szempontjából fontos szerepet játszhat, hogy a gépjárműhasználók egyszerűen és könnyen össze tudják hasonlítani a különféle üzemanyagok árával kapcsolatos információkat. Ezért tájékoztatási céllal valamennyi érintett üzemanyagtöltő állomáson fel kell tüntetni bizonyos alternatív üzemanyagok és hagyományos üzemanyagok 100 kilométerre vetített üzemanyagárként kifejezett egységárának összehasonlítását.
  Egyértelművé kell tenni a fogyasztók számára, hogy ez az ár-összehasonlítás a tagállam átlagos üzemanyagáraira vonatkozik, amelyek eltérhetnek az adott üzemanyagtöltő állomáson ténylegesen felszámított áraktól. Ezen túlmenően a villamos energia eseti töltése és a hidrogén töltése esetén az adott állomáson felszámított árat kWh-ra, illetve kg-ra vonatkozóan is meg kell adni. |
| --- | --- |

(44)

A piacon elérhető egyes üzemanyagok relatív költségének jobb felmérése szempontjából fontos szerepet játszhat, hogy a gépjárműhasználók egyszerűen és könnyen össze tudják hasonlítani a különféle üzemanyagok árával kapcsolatos információkat. Ezért tájékoztatási céllal valamennyi érintett üzemanyagtöltő állomáson fel kell tüntetni bizonyos alternatív üzemanyagok és hagyományos üzemanyagok 100 kilométerre vetített üzemanyagárként kifejezett egységárának összehasonlítását.
  Egyértelművé kell tenni a fogyasztók számára, hogy ez az ár-összehasonlítás a tagállam átlagos üzemanyagáraira vonatkozik, amelyek eltérhetnek az adott üzemanyagtöltő állomáson ténylegesen felszámított áraktól. Ezen túlmenően a villamos energia eseti töltése és a hidrogén töltése esetén az adott állomáson felszámított árat kWh-ra, illetve kg-ra vonatkozóan is meg kell adni.

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

46 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (46) | Az adatoknak alapvető szerepet kell betölteniük az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra megfelelő működésében. Az adatok rendelkezésre bocsátási és hozzáférhetővé tételi formátumának, gyakoriságának és minőségének kell meghatároznia az alternatívüzemanyag-infrastruktúra ökoszisztémájának általános minőségét, amelynek meg kell felelnie felhasználói igényeknek. Ezen túlmenően ezeknek az adatoknak valamennyi tagállamban egységesen hozzáférhetőnek kell lenniük. Ezért az adatszolgáltatásnak összhangban kell lennie a 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (59) nemzeti hozzáférési pontokra vonatkozóan meghatározott követelményeivel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(46)

Az adatoknak alapvető szerepet kell betölteniük az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra megfelelő működésében. Az adatok rendelkezésre bocsátási és hozzáférhetővé tételi formátumának, gyakoriságának és minőségének kell meghatároznia az alternatívüzemanyag-infrastruktúra ökoszisztémájának általános minőségét, amelynek meg kell felelnie felhasználói igényeknek. Ezen túlmenően ezeknek az adatoknak valamennyi tagállamban egységesen hozzáférhetőnek kell lenniük. Ezért az adatszolgáltatásnak összhangban kell lennie a 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (59) nemzeti hozzáférési pontokra vonatkozóan meghatározott követelményeivel.

| (46) | Az adatoknak alapvető szerepet kell betölteniük az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra megfelelő működésében. Az adatok rendelkezésre bocsátási és hozzáférhetővé tételi formátumának, gyakoriságának és minőségének kell meghatároznia az alternatívüzemanyag-infrastruktúra ökoszisztémájának általános minőségét, amelynek meg kell felelnie felhasználói igényeknek. Ezen túlmenően ezeknek az adatoknak valamennyi tagállamban egységesen hozzáférhetőnek kell lenniük. Ezért az adatszolgáltatásnak nyílt hozzáférésű adat formájában kell történnie, összhangban a 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (59) nemzeti hozzáférési pontokra vonatkozóan meghatározott követelményeivel.
  Az Unión belüli zökkenőmentes utazást lehetővé tevő szolgáltatásokat illetően szintén létre kell hozni egy uniós szintű rendszert, a nemzeti rendszerekből szabványosított információk betáplálásával. Ezért a Bizottságnak uniós szinten létre kell hoznia egy közös európai hozzáférési pontot, amely adatátjáróként működik a végfelhasználók és a mobilitási szolgáltatók számára, hogy könnyen hozzáférhessenek a nemzeti hozzáférési pontokon tárolt releváns adatokhoz. Lehetőség szerint kompatibilisnek és interoperábilisnak kell lennie a tagállamok által kifejlesztett, meglévő információs és foglalási rendszerekkel. Az európai hozzáférési pont megkönnyítheti a fogyasztók számára, hogy összehasonlítsák a belső piacon működő nyilvános elektromos és egyéb töltőpontok üzemeltetői által alkalmazott árakat, és tájékoztatást nyújthat a felhasználók számára az elektromos és egyéb töltőpontok hozzáférhetőségéről és rendelkezésre állásáról, a várakozási időről és a fennmaradó alternatívüzemanyag-kapacitásról. Ez segíthet megelőzni a közlekedési fennakadásokat, és előnyös lehet a közúti közlekedésbiztonság szempontjából. Ezeket az információkat nyilvános, naprakész, felhasználóbarát, hozzáférhető és többnyelvű felületen kell elérhetővé tenni uniós szinten. |
| --- | --- |

(46)

Az adatoknak alapvető szerepet kell betölteniük az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra megfelelő működésében. Az adatok rendelkezésre bocsátási és hozzáférhetővé tételi formátumának, gyakoriságának és minőségének kell meghatároznia az alternatívüzemanyag-infrastruktúra ökoszisztémájának általános minőségét, amelynek meg kell felelnie felhasználói igényeknek. Ezen túlmenően ezeknek az adatoknak valamennyi tagállamban egységesen hozzáférhetőnek kell lenniük. Ezért az adatszolgáltatásnak nyílt hozzáférésű adat formájában kell történnie, összhangban a 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (59) nemzeti hozzáférési pontokra vonatkozóan meghatározott követelményeivel.
  Az Unión belüli zökkenőmentes utazást lehetővé tevő szolgáltatásokat illetően szintén létre kell hozni egy uniós szintű rendszert, a nemzeti rendszerekből szabványosított információk betáplálásával. Ezért a Bizottságnak uniós szinten létre kell hoznia egy közös európai hozzáférési pontot, amely adatátjáróként működik a végfelhasználók és a mobilitási szolgáltatók számára, hogy könnyen hozzáférhessenek a nemzeti hozzáférési pontokon tárolt releváns adatokhoz. Lehetőség szerint kompatibilisnek és interoperábilisnak kell lennie a tagállamok által kifejlesztett, meglévő információs és foglalási rendszerekkel. Az európai hozzáférési pont megkönnyítheti a fogyasztók számára, hogy összehasonlítsák a belső piacon működő nyilvános elektromos és egyéb töltőpontok üzemeltetői által alkalmazott árakat, és tájékoztatást nyújthat a felhasználók számára az elektromos és egyéb töltőpontok hozzáférhetőségéről és rendelkezésre állásáról, a várakozási időről és a fennmaradó alternatívüzemanyag-kapacitásról. Ez segíthet megelőzni a közlekedési fennakadásokat, és előnyös lehet a közúti közlekedésbiztonság szempontjából. Ezeket az információkat nyilvános, naprakész, felhasználóbarát, hozzáférhető és többnyelvű felületen kell elérhetővé tenni uniós szinten.

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

52 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (52) | E rendelet alkalmazása során a Bizottságnak konzultálnia kell az érintett szakértői csoportokkal, különösen a Fenntartható Közlekedési Fórummal és az Európai Fenntartható Hajózási Fórummal. Ez a szakértői konzultáció különösen fontos, ha a Bizottság e rendelet alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat vagy végrehajtási aktusokat szándékozik elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(52)

E rendelet alkalmazása során a Bizottságnak konzultálnia kell az érintett szakértői csoportokkal, különösen a Fenntartható Közlekedési Fórummal és az Európai Fenntartható Hajózási Fórummal. Ez a szakértői konzultáció különösen fontos, ha a Bizottság e rendelet alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat vagy végrehajtási aktusokat szándékozik elfogadni.

| (52) | E rendelet alkalmazása során a Bizottságnak
  széles körben
  konzultálnia kell
  a szervezetekkel és az érdekelt felekkel, többek között, de nem kizárólag a fogyasztói szervezetekkel, helyi önkormányzatokkal, városokkal és régiókkal, valamint
  az érintett szakértői csoportokkal, különösen a Fenntartható Közlekedési Fórummal és az Európai Fenntartható Hajózási Fórummal. Ez a szakértői konzultáció különösen fontos, ha a Bizottság e rendelet alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat vagy végrehajtási aktusokat szándékozik elfogadni. |
| --- | --- |

(52)

E rendelet alkalmazása során a Bizottságnak
  széles körben
  konzultálnia kell
  a szervezetekkel és az érdekelt felekkel, többek között, de nem kizárólag a fogyasztói szervezetekkel, helyi önkormányzatokkal, városokkal és régiókkal, valamint
  az érintett szakértői csoportokkal, különösen a Fenntartható Közlekedési Fórummal és az Európai Fenntartható Hajózási Fórummal. Ez a szakértői konzultáció különösen fontos, ha a Bizottság e rendelet alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat vagy végrehajtási aktusokat szándékozik elfogadni.

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

53 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (53) | Az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája gyorsan fejlődő terület. A közös műszaki előírások hiánya akadályozza az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája egységes piacának megteremtését. Ezért a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el azzal a céllal, hogy műszaki előírásokat állapítson meg azokon a területeken, ahol még hiányoznak a közös műszaki előírások, de szükségesek. Ennek különösen az elektromos jármű és az elektromos töltőpont közötti kommunikációra, az elektromos töltőpont és a töltőszoftver-kezelő rendszer közötti kommunikációra (back-end), valamint az elektromos jármű barangolási szolgáltatásával kapcsolatos kommunikációra és a villamosenergia-hálózattal való kommunikációra kell kiterjednie
  . Meg kell határozni továbbá
  a 
  megfelelő irányítási keretet és
  a jármű–hálózat kommunikációs ökoszisztémában részt vevő különböző szereplők szerepét
  . Emellett
  figyelembe kell venni a kialakulóban lévő technológiai fejlesztéseket, például az elektromos közúti rendszereket
  (ERS)
  . Ami az adatszolgáltatást illeti, további adattípusokról és műszaki előírásokról kell rendelkezni az adatok rendelkezésre bocsátásának és hozzáférhetővé tételének formátumával, gyakoriságával és minőségével kapcsolatban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(53)

Az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája gyorsan fejlődő terület. A közös műszaki előírások hiánya akadályozza az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája egységes piacának megteremtését. Ezért a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el azzal a céllal, hogy műszaki előírásokat állapítson meg azokon a területeken, ahol még hiányoznak a közös műszaki előírások, de szükségesek. Ennek különösen az elektromos jármű és az elektromos töltőpont közötti kommunikációra, az elektromos töltőpont és a töltőszoftver-kezelő rendszer közötti kommunikációra (back-end), valamint az elektromos jármű barangolási szolgáltatásával kapcsolatos kommunikációra és a villamosenergia-hálózattal való kommunikációra kell kiterjednie
  . Meg kell határozni továbbá
  a 
  megfelelő irányítási keretet és
  a jármű–hálózat kommunikációs ökoszisztémában részt vevő különböző szereplők szerepét
  . Emellett
  figyelembe kell venni a kialakulóban lévő technológiai fejlesztéseket, például az elektromos közúti rendszereket
  (ERS)
  . Ami az adatszolgáltatást illeti, további adattípusokról és műszaki előírásokról kell rendelkezni az adatok rendelkezésre bocsátásának és hozzáférhetővé tételének formátumával, gyakoriságával és minőségével kapcsolatban.

| (53) | Az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája gyorsan fejlődő terület. A közös műszaki előírások hiánya akadályozza az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája egységes piacának megteremtését. Ezért a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el azzal a céllal, hogy műszaki előírásokat állapítson meg azokon a területeken, ahol még hiányoznak a közös műszaki előírások, de szükségesek. Ennek különösen az elektromos jármű és az elektromos töltőpont közötti kommunikációra, az elektromos töltőpont és a töltőszoftver-kezelő rendszer közötti kommunikációra (back-end), valamint az elektromos jármű barangolási szolgáltatásával kapcsolatos kommunikációra és a villamosenergia-hálózattal való kommunikációra kell kiterjednie
  , biztosítva ugyanakkor a magas fokú kiberbiztonságot és
  a 
  fogyasztók adatainak védelmét. Továbbá mielőbb meg kell határozni
  a jármű–hálózat kommunikációs ökoszisztémában részt vevő különböző szereplők
  megfelelő irányítási keretét és
  szerepét
  , ugyanakkor
  figyelembe kell venni
  és támogatni kell
  a 
  magas ÜHG-kibocsátáscsökkentési potenciállal rendelkező,
  kialakulóban lévő technológiai fejlesztéseket, például az elektromos közúti rendszereket
  , nevezetesen az induktív és felsővezeték alapú töltési megoldásokat
  . Ami az adatszolgáltatást illeti, további adattípusokról és műszaki előírásokról kell rendelkezni az adatok rendelkezésre bocsátásának és hozzáférhetővé tételének formátumával, gyakoriságával és minőségével kapcsolatban.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kézhez kap minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(53)

Az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája gyorsan fejlődő terület. A közös műszaki előírások hiánya akadályozza az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája egységes piacának megteremtését. Ezért a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el azzal a céllal, hogy műszaki előírásokat állapítson meg azokon a területeken, ahol még hiányoznak a közös műszaki előírások, de szükségesek. Ennek különösen az elektromos jármű és az elektromos töltőpont közötti kommunikációra, az elektromos töltőpont és a töltőszoftver-kezelő rendszer közötti kommunikációra (back-end), valamint az elektromos jármű barangolási szolgáltatásával kapcsolatos kommunikációra és a villamosenergia-hálózattal való kommunikációra kell kiterjednie
  , biztosítva ugyanakkor a magas fokú kiberbiztonságot és
  a 
  fogyasztók adatainak védelmét. Továbbá mielőbb meg kell határozni
  a jármű–hálózat kommunikációs ökoszisztémában részt vevő különböző szereplők
  megfelelő irányítási keretét és
  szerepét
  , ugyanakkor
  figyelembe kell venni
  és támogatni kell
  a 
  magas ÜHG-kibocsátáscsökkentési potenciállal rendelkező,
  kialakulóban lévő technológiai fejlesztéseket, például az elektromos közúti rendszereket
  , nevezetesen az induktív és felsővezeték alapú töltési megoldásokat
  . Ami az adatszolgáltatást illeti, további adattípusokról és műszaki előírásokról kell rendelkezni az adatok rendelkezésre bocsátásának és hozzáférhetővé tételének formátumával, gyakoriságával és minőségével kapcsolatban.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kézhez kap minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

54 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (54a) | Mivel ez a rendelet további megfelelési költségekkel jár az érintett ágazatok számára, kompenzációs intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy a szabályozásból eredő terhek ne növekedjenek. A Bizottságot ezért kötelezni kell arra, hogy e rendelet hatálybalépése előtt más uniós rendeletek az érintett ágazatokban megfelelési költségekkel járó rendelkezéseinek felülvizsgálata vagy eltörlése révén olyan javaslatokat terjesszen elő, amelyek ellensúlyozzák az e rendelet által bevezetett, szabályozásból eredő terheket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(54a)

Mivel ez a rendelet további megfelelési költségekkel jár az érintett ágazatok számára, kompenzációs intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy a szabályozásból eredő terhek ne növekedjenek. A Bizottságot ezért kötelezni kell arra, hogy e rendelet hatálybalépése előtt más uniós rendeletek az érintett ágazatokban megfelelési költségekkel járó rendelkezéseinek felülvizsgálata vagy eltörlése révén olyan javaslatokat terjesszen elő, amelyek ellensúlyozzák az e rendelet által bevezetett, szabályozásból eredő terheket.

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ez a rendelet
  kötelező
  nemzeti
  célokat
  határoz meg az alternatív üzemanyagok megfelelő uniós infrastruktúrájának kiépítésére a közúti járművek, a hajók és az álló légi járművek vonatkozásában. A rendelet az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája tekintetében közös műszaki előírásokat és követelményeket állapít meg a gépjárműhasználók tájékoztatására, az adatszolgáltatásra és a fizetési követelményekre vonatkozóan. | (1)   Ez a rendelet nemzeti
  minimumcélokat
  határoz meg az alternatív üzemanyagok megfelelő uniós infrastruktúrájának kiépítésére a közúti járművek, a hajók
  , a vonatok
  és az álló légi járművek vonatkozásában. A rendelet az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája tekintetében közös műszaki előírásokat és követelményeket állapít meg a gépjárműhasználók tájékoztatására, az adatszolgáltatásra és a fizetési követelményekre vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ez a rendelet
  kötelező
  nemzeti
  célokat
  határoz meg az alternatív üzemanyagok megfelelő uniós infrastruktúrájának kiépítésére a közúti járművek, a hajók és az álló légi járművek vonatkozásában. A rendelet az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája tekintetében közös műszaki előírásokat és követelményeket állapít meg a gépjárműhasználók tájékoztatására, az adatszolgáltatásra és a fizetési követelményekre vonatkozóan.

(1)   Ez a rendelet nemzeti
  minimumcélokat
  határoz meg az alternatív üzemanyagok megfelelő uniós infrastruktúrájának kiépítésére a közúti járművek, a hajók
  , a vonatok
  és az álló légi járművek vonatkozásában. A rendelet az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája tekintetében közös műszaki előírásokat és követelményeket állapít meg a gépjárműhasználók tájékoztatására, az adatszolgáltatásra és a fizetési követelményekre vonatkozóan.

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés

1 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Ez a rendelet jelentéstételi mechanizmust hoz létre az együttműködés ösztönzése és az előrehaladás megbízható követése érdekében. A mechanizmus a Bizottság
  és
  a tagállamok közötti strukturált, átlátható, iteratív folyamatból áll, amelynek célja a nemzeti szakpolitikai keretek véglegesítése és későbbi végrehajtása, valamint a Bizottság ehhez kapcsolódó fellépése. | (3)   Ez a rendelet jelentéstételi mechanizmust hoz létre az együttműködés ösztönzése és az előrehaladás megbízható követése érdekében. A mechanizmus a Bizottság, a tagállamok
  és a regionális és helyi hatóságok
  közötti strukturált, átlátható, ismétlődő
  és többszintű kormányzási
  folyamatból áll, amelynek célja
  – az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának elterjesztésére irányuló, már meglévő helyi és regionális stratégiák figyelembevételével –
  a nemzeti szakpolitikai keretek véglegesítése és későbbi végrehajtása, valamint a Bizottság ehhez kapcsolódó fellépése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Ez a rendelet jelentéstételi mechanizmust hoz létre az együttműködés ösztönzése és az előrehaladás megbízható követése érdekében. A mechanizmus a Bizottság
  és
  a tagállamok közötti strukturált, átlátható, iteratív folyamatból áll, amelynek célja a nemzeti szakpolitikai keretek véglegesítése és későbbi végrehajtása, valamint a Bizottság ehhez kapcsolódó fellépése.

(3)   Ez a rendelet jelentéstételi mechanizmust hoz létre az együttműködés ösztönzése és az előrehaladás megbízható követése érdekében. A mechanizmus a Bizottság, a tagállamok
  és a regionális és helyi hatóságok
  közötti strukturált, átlátható, ismétlődő
  és többszintű kormányzási
  folyamatból áll, amelynek célja
  – az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának elterjesztésére irányuló, már meglévő helyi és regionális stratégiák figyelembevételével –
  a nemzeti szakpolitikai keretek véglegesítése és későbbi végrehajtása, valamint a Bizottság ehhez kapcsolódó fellépése.

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | „a TEN-T hálózat mentén”: elektromos töltőállomásokra és hidrogéntöltő állomásokra vonatkozóan azt jelenti, hogy azok a TEN-T-hálózaton vagy egy TEN-T-közút legközelebbi kijáratától számított 1,5  km-es távolságon belül helyezkednek el; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

„a TEN-T hálózat mentén”: elektromos töltőállomásokra és hidrogéntöltő állomásokra vonatkozóan azt jelenti, hogy azok a TEN-T-hálózaton vagy egy TEN-T-közút legközelebbi kijáratától számított 1,5  km-es távolságon belül helyezkednek el;

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – a pont – bevezető rész

2 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – a pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | „kibocsátásmentes gépjárművek alternatív üzemanyagai”: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

„kibocsátásmentes gépjárművek alternatív üzemanyagai”:

| a) | „kibocsátásmentes gépjárművek
  , hajók és légi járművek
  alternatív üzemanyagai”: |
| --- | --- |

a)

„kibocsátásmentes gépjárművek
  , hajók és légi járművek
  alternatív üzemanyagai”:

, hajók és légi járművek

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – b pont – 1 franciabekezdés

2 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – b pont – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | az (EU) 2018/2001 irányelv 2. cikkének 27. pontjában meghatározott, biomasszából előállított üzemanyagok és ugyanezen cikk 33. pontjában meghatározott bioüzemanyagok, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

az (EU) 2018/2001 irányelv 2. cikkének 27. pontjában meghatározott, biomasszából előállított üzemanyagok és ugyanezen cikk 33. pontjában meghatározott bioüzemanyagok,

| — | az (EU) 2018/2001 irányelv 2. cikkének 27. pontjában meghatározott, biomasszából előállított üzemanyagok
  , így például a 28. pontjában meghatározott biogáz,
  és ugyanezen cikk 33. pontjában meghatározott bioüzemanyagok, |
| --- | --- |

—

az (EU) 2018/2001 irányelv 2. cikkének 27. pontjában meghatározott, biomasszából előállított üzemanyagok
  , így például a 28. pontjában meghatározott biogáz,
  és ugyanezen cikk 33. pontjában meghatározott bioüzemanyagok,

, így például a 28. pontjában meghatározott biogáz,

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – c pont – bevezető rész

2 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – c pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | „alternatív fosszilis üzemanyagok” átmeneti ideig: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

„alternatív fosszilis üzemanyagok” átmeneti ideig:

| c) | „alternatív fosszilis üzemanyagok”
  korlátozott,
  átmeneti időszakra: |
| --- | --- |

c)

„alternatív fosszilis üzemanyagok”
  korlátozott,
  átmeneti időszakra:

korlátozott,

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 9 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 9 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a. | „helyi energiaközösség”: az (EU) 2019/944 irányelv 2. cikkének 11. pontjában meghatározott közösség; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9a.

9a.

„helyi energiaközösség”: az (EU) 2019/944 irányelv 2. cikkének 11. pontjában meghatározott közösség;

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 17 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 17 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 17. | „elektromos közúti rendszer”: közút mentén elhelyezett fizikai létesítmény, amely lehetővé teszi az elektromos jármű
  villamos energiával való ellátását
  a 
  jármű mozgása közben
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

17.

„elektromos közúti rendszer”: közút mentén elhelyezett fizikai létesítmény, amely lehetővé teszi az elektromos jármű
  villamos energiával való ellátását
  a 
  jármű mozgása közben
  ;

villamos energiával való ellátását

jármű mozgása közben

| 17. | „elektromos közúti rendszer”: közút mentén elhelyezett fizikai létesítmény, amely lehetővé teszi az elektromos jármű
  ellátását a meghajtáshoz vagy
  a 
  dinamikus töltéshez szükséges villamos energiával
  ; |
| --- | --- |

17.

„elektromos közúti rendszer”: közút mentén elhelyezett fizikai létesítmény, amely lehetővé teszi az elektromos jármű
  ellátását a meghajtáshoz vagy
  a 
  dinamikus töltéshez szükséges villamos energiával
  ;

ellátását a meghajtáshoz vagy

dinamikus töltéshez szükséges villamos energiával

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 17 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 17 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 17a. | „


  dinamikus töltés”: elektromos jármű akkumulátorának feltöltése a jármű mozgása közben; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

17a.

17a.

„

dinamikus töltés”: elektromos jármű akkumulátorának feltöltése a jármű mozgása közben;

Módosítás 69

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 19 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 19 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 19a. | „az energiahatékonyság elsődlegessége”: az (EU) 2018/1999 rendelet 2. cikkének 18. pontjában meghatározott, az energiahatékonyság elsődlegességére vonatkozó elv; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

19a.

19a.

„az energiahatékonyság elsődlegessége”: az (EU) 2018/1999 rendelet 2. cikkének 18. pontjában meghatározott, az energiahatékonyság elsődlegességére vonatkozó elv;

Módosítás 70

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 19 b pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 19 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 19b. | „technológiasemlegesség”: az (EU) 2018/1972 irányelv (25) preambulumbekezdésében meghatározott „technológiai semlegesség”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

19b.

19b.

„technológiasemlegesség”: az (EU) 2018/1972 irányelv (25) preambulumbekezdésében meghatározott „technológiai semlegesség”;

Módosítás 71

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 35 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 35 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 35a. | „fizetési kártya”: olyan pénzforgalmi szolgáltatás, amely fizikai és digitális betéti vagy hitelkártya alapján működik, és magában foglalja az okostelefonos alkalmazásba ágyazott fizetési kártyákat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

35a.

35a.

„fizetési kártya”: olyan pénzforgalmi szolgáltatás, amely fizikai és digitális betéti vagy hitelkártya alapján működik, és magában foglalja az okostelefonos alkalmazásba ágyazott fizetési kártyákat;

Módosítás 72

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 35 b pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 35 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 35b | . „pénzforgalmi szolgáltatás”: az (EU) 2015/2366 irányelv 4. cikkének 3. pontjában meghatározott „pénzforgalmi szolgáltatás”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

35b

35b

. „pénzforgalmi szolgáltatás”: az (EU) 2015/2366 irányelv 4. cikkének 3. pontjában meghatározott „pénzforgalmi szolgáltatás”;

Módosítás 73

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 37 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 37 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 37a. | „előkondicionált levegőt biztosító rendszer”: olyan rögzített vagy mobil repülőtéri rendszer, amely kívülről látja el az álló légi járműveket a kabinok hűtéséhez, szellőztetéséhez vagy fűtéséhez szükséges kondicionált levegővel; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

37a.

37a.

„előkondicionált levegőt biztosító rendszer”: olyan rögzített vagy mobil repülőtéri rendszer, amely kívülről látja el az álló légi járműveket a kabinok hűtéséhez, szellőztetéséhez vagy fűtéséhez szükséges kondicionált levegővel;

Módosítás 74

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 38 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 38 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 38. | „nyilvános alternatívüzemanyag-infrastruktúra”: olyan alternatívüzemanyag-infrastruktúra, amely a nagyközönség számára nyitva álló helyszínen vagy telephelyen található, függetlenül attól, hogy az alternatívüzemanyag-infrastruktúra köztulajdonban vagy magántulajdonban van-e, hogy a helyszínhez vagy a telephelyhez való hozzáférésre korlátozások vagy feltételek vonatkoznak-e, és függetlenül az alternatívüzemanyag-infrastruktúrára alkalmazandó használati feltételektől; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

38.

„nyilvános alternatívüzemanyag-infrastruktúra”: olyan alternatívüzemanyag-infrastruktúra, amely a nagyközönség számára nyitva álló helyszínen vagy telephelyen található, függetlenül attól, hogy az alternatívüzemanyag-infrastruktúra köztulajdonban vagy magántulajdonban van-e, hogy a helyszínhez vagy a telephelyhez való hozzáférésre korlátozások vagy feltételek vonatkoznak-e, és függetlenül az alternatívüzemanyag-infrastruktúrára alkalmazandó használati feltételektől;

| 38. | „nyilvános alternatívüzemanyag-infrastruktúra”: olyan alternatívüzemanyag-infrastruktúra, amely a nagyközönség számára
  – beleértve a csökkent mozgásképességű személyeket is –
  nyitva álló helyszínen vagy telephelyen található, függetlenül attól, hogy az alternatívüzemanyag-infrastruktúra köztulajdonban vagy magántulajdonban van-e, hogy a helyszínhez vagy a telephelyhez való hozzáférésre korlátozások vagy feltételek vonatkoznak-e, és függetlenül az alternatívüzemanyag-infrastruktúrára alkalmazandó használati feltételektől; |
| --- | --- |

38.

„nyilvános alternatívüzemanyag-infrastruktúra”: olyan alternatívüzemanyag-infrastruktúra, amely a nagyközönség számára
  – beleértve a csökkent mozgásképességű személyeket is –
  nyitva álló helyszínen vagy telephelyen található, függetlenül attól, hogy az alternatívüzemanyag-infrastruktúra köztulajdonban vagy magántulajdonban van-e, hogy a helyszínhez vagy a telephelyhez való hozzáférésre korlátozások vagy feltételek vonatkoznak-e, és függetlenül az alternatívüzemanyag-infrastruktúrára alkalmazandó használati feltételektől;

– beleértve a csökkent mozgásképességű személyeket is –

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 40 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 40 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 40. | „eseti alapon történő elektromos töltés”: olyan elektromos töltési szolgáltatás, amelyet a végfelhasználó úgy vesz igénybe, hogy nem szükséges regisztrálnia, írásos megállapodást kötnie, vagy tartósabb kereskedelmi kapcsolatot létesítenie az adott elektromos
  töltőállomás
  üzemeltetőjével a szolgáltatás egyszerű megvásárlásán túl; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

40.

„eseti alapon történő elektromos töltés”: olyan elektromos töltési szolgáltatás, amelyet a végfelhasználó úgy vesz igénybe, hogy nem szükséges regisztrálnia, írásos megállapodást kötnie, vagy tartósabb kereskedelmi kapcsolatot létesítenie az adott elektromos
  töltőállomás
  üzemeltetőjével a szolgáltatás egyszerű megvásárlásán túl;

töltőállomás

| 40. | „eseti alapon történő elektromos töltés”: olyan elektromos töltési szolgáltatás, amelyet a végfelhasználó úgy vesz igénybe, hogy nem szükséges regisztrálnia, írásos megállapodást kötnie, vagy tartósabb kereskedelmi kapcsolatot létesítenie az adott elektromos
  töltőpont
  üzemeltetőjével
  , vagy elektronikusan bejelentkeznie online közvetítő szolgáltatásokba
  a szolgáltatás egyszerű megvásárlásán túl; |
| --- | --- |

40.

„eseti alapon történő elektromos töltés”: olyan elektromos töltési szolgáltatás, amelyet a végfelhasználó úgy vesz igénybe, hogy nem szükséges regisztrálnia, írásos megállapodást kötnie, vagy tartósabb kereskedelmi kapcsolatot létesítenie az adott elektromos
  töltőpont
  üzemeltetőjével
  , vagy elektronikusan bejelentkeznie online közvetítő szolgáltatásokba
  a szolgáltatás egyszerű megvásárlásán túl;

töltőpont

, vagy elektronikusan bejelentkeznie online közvetítő szolgáltatásokba

Módosítás 76

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 41 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 41 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 41. | „elektromos töltőpont”: villamos energia elektromos járműbe történő átvitelét lehetővé tevő, rögzített vagy mobil interfész, amely ugyan rendelkezhet egy vagy több csatlakozóval a különböző csatlakozótípusok fogadására, egyszerre csak egy elektromos járművet képes tölteni, és nem foglal magában olyan, legfeljebb 3,7  kW kimenő teljesítményű eszközöket, amelyek elsődleges rendeltetése nem elektromos járművek töltése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

41.

„elektromos töltőpont”: villamos energia elektromos járműbe történő átvitelét lehetővé tevő, rögzített vagy mobil interfész, amely ugyan rendelkezhet egy vagy több csatlakozóval a különböző csatlakozótípusok fogadására, egyszerre csak egy elektromos járművet képes tölteni, és nem foglal magában olyan, legfeljebb 3,7  kW kimenő teljesítményű eszközöket, amelyek elsődleges rendeltetése nem elektromos járművek töltése;

| 41. | „elektromos töltőpont”: villamos energia elektromos járműbe történő átvitelét lehetővé tevő,
  hálózati vagy hálózaton kívüli,
  rögzített vagy mobil interfész, amely ugyan rendelkezhet egy vagy több csatlakozóval a különböző csatlakozótípusok fogadására, egyszerre csak egy elektromos járművet képes tölteni, és nem foglal magában olyan, legfeljebb 3,7  kW kimenő teljesítményű eszközöket, amelyek elsődleges rendeltetése nem elektromos járművek töltése; |
| --- | --- |

41.

„elektromos töltőpont”: villamos energia elektromos járműbe történő átvitelét lehetővé tevő,
  hálózati vagy hálózaton kívüli,
  rögzített vagy mobil interfész, amely ugyan rendelkezhet egy vagy több csatlakozóval a különböző csatlakozótípusok fogadására, egyszerre csak egy elektromos járművet képes tölteni, és nem foglal magában olyan, legfeljebb 3,7  kW kimenő teljesítményű eszközöket, amelyek elsődleges rendeltetése nem elektromos járművek töltése;

hálózati vagy hálózaton kívüli,

Módosítás 77

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 49 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 49 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 49. | „egyéb töltőpont”: folyékony vagy gáz-halmazállapotú alternatív üzemanyag rögzített vagy mobil létesítményen keresztüli rendelkezésre bocsátására szolgáló egyéb eszköz, amely egyszerre csak egy járművet képes tölteni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

49.

„egyéb töltőpont”: folyékony vagy gáz-halmazállapotú alternatív üzemanyag rögzített vagy mobil létesítményen keresztüli rendelkezésre bocsátására szolgáló egyéb eszköz, amely egyszerre csak egy járművet képes tölteni;

| 49. | „egyéb töltőpont”: folyékony vagy gáz-halmazállapotú alternatív üzemanyag rögzített vagy mobil létesítményen keresztüli rendelkezésre bocsátására szolgáló egyéb eszköz, amely egyszerre csak egy járművet
  vagy egy hajót
  képes tölteni; |
| --- | --- |

49.

„egyéb töltőpont”: folyékony vagy gáz-halmazállapotú alternatív üzemanyag rögzített vagy mobil létesítményen keresztüli rendelkezésre bocsátására szolgáló egyéb eszköz, amely egyszerre csak egy járművet
  vagy egy hajót
  képes tölteni;

vagy egy hajót

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 54 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 54 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 54a. | „megújulóenergia-közösség”: az (EU) 2018/2001 irányelv 2. cikkének 16. pontjában meghatározott közösség; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

54a.

54a.

„megújulóenergia-közösség”: az (EU) 2018/2001 irányelv 2. cikkének 16. pontjában meghatározott közösség;

Módosítás 79

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 56 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 56 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 56. | „biztonságos és védett parkolóhely”:
  a
  17. 
  cikk
  (1) bekezdésének b) pontjában említett olyan parkoló- és pihenőhely, amely nehézgépjárművek éjszakai parkolására szolgál; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

56.

„biztonságos és védett parkolóhely”:
  a
  17. 
  cikk
  (1) bekezdésének b) pontjában említett olyan parkoló- és pihenőhely, amely nehézgépjárművek éjszakai parkolására szolgál;

a

cikk

| 56. | „biztonságos és védett parkolóhely”:
  az 1315/2013/EU rendelet
  17.
  cikke
  (1) bekezdésének b) pontjában említett olyan parkoló- és pihenőhely, amely nehézgépjárművek éjszakai parkolására szolgál
  , és amely az 561/2006/EK rendelet 8a. cikkének rendelkezései szerinti tanúsítvánnyal rendelkezik
  ; |
| --- | --- |

56.

„biztonságos és védett parkolóhely”:
  az 1315/2013/EU rendelet
  17.
  cikke
  (1) bekezdésének b) pontjában említett olyan parkoló- és pihenőhely, amely nehézgépjárművek éjszakai parkolására szolgál
  , és amely az 561/2006/EK rendelet 8a. cikkének rendelkezései szerinti tanúsítvánnyal rendelkezik
  ;

az 1315/2013/EU rendelet

cikke

, és amely az 561/2006/EK rendelet 8a. cikkének rendelkezései szerinti tanúsítvánnyal rendelkezik

Módosítás 80

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 57 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 57 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 57. | „kikötőben
  horgonyzó
  hajó”: az
  (EU) 2015/757 rendelet 3. cikkének n) pontjában meghatározott
  ,
  kikötőben horgonyzó hajó
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

57.

„kikötőben
  horgonyzó
  hajó”: az
  (EU) 2015/757 rendelet 3. cikkének n) pontjában meghatározott
  ,
  kikötőben horgonyzó hajó
  ;

horgonyzó

(EU) 2015/757 rendelet 3. cikkének n) pontjában meghatározott

kikötőben horgonyzó hajó

| 57. | „kikötött hajó”:
  olyan hajó, amelyet a berakodás, kirakodás, valamint
  az
  utasok ki- és beszállása idejére biztonságosan kikötnek egy adott tagállam joghatósága alá tartozó kikötő rakpartján
  ,
  beleértve azt az időt is, amelyet nem a rakományhoz vagy az utasokhoz kapcsolódó műveletekkel töltenek
  ; |
| --- | --- |

57.

„kikötött hajó”:
  olyan hajó, amelyet a berakodás, kirakodás, valamint
  az
  utasok ki- és beszállása idejére biztonságosan kikötnek egy adott tagállam joghatósága alá tartozó kikötő rakpartján
  ,
  beleértve azt az időt is, amelyet nem a rakományhoz vagy az utasokhoz kapcsolódó műveletekkel töltenek
  ;

olyan hajó, amelyet a berakodás, kirakodás, valamint

utasok ki- és beszállása idejére biztonságosan kikötnek egy adott tagállam joghatósága alá tartozó kikötő rakpartján

beleértve azt az időt is, amelyet nem a rakományhoz vagy az utasokhoz kapcsolódó műveletekkel töltenek

Módosítás 81

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 58 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 58 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 58. | „part menti villamosenergia-ellátás”: villamos energia part menti, szabványos
  interfészen
  keresztül történő biztosítása a kikötőben
  horgonyzó
  tengerjárók vagy belvízi hajók részére; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

58.

„part menti villamosenergia-ellátás”: villamos energia part menti, szabványos
  interfészen
  keresztül történő biztosítása a kikötőben
  horgonyzó
  tengerjárók vagy belvízi hajók részére;

interfészen

horgonyzó

| 58. | „part menti villamosenergia-ellátás”: villamos energia part menti, szabványos
  , helyhez kötött, úszó vagy mobil berendezésen
  keresztül történő biztosítása a 
  kikötött
  tengerjárók vagy belvízi hajók részére; |
| --- | --- |

58.

„part menti villamosenergia-ellátás”: villamos energia part menti, szabványos
  , helyhez kötött, úszó vagy mobil berendezésen
  keresztül történő biztosítása a 
  kikötött
  tengerjárók vagy belvízi hajók részére;

, helyhez kötött, úszó vagy mobil berendezésen

kikötött

Módosítás 82

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 66 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 66 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 66a. | „multimodális csomópont”: olyan mobilitási szolgáltatási infrastruktúra, például vasúti, közúti, légi, tengeri és belvízi állomások és terminálok, amelyek lehetővé teszik az 1315/2013/EU rendelet 3. cikkének n) pontja szerinti „multimodális közlekedést”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

66a.

66a.

„multimodális csomópont”: olyan mobilitási szolgáltatási infrastruktúra, például vasúti, közúti, légi, tengeri és belvízi állomások és terminálok, amelyek lehetővé teszik az 1315/2013/EU rendelet 3. cikkének n) pontja szerinti „multimodális közlekedést”;

Módosítás 83

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 66 b pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 66 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 66b. | „L kategóriájú járművek”: a 168/2013/EU rendelet és I. melléklete szerint kategóriákba sorolt két-, három- és négykerekű gépjárművek, ide tartoznak a motoros kerékpárok, a két- és háromkerekű segédmotoros kerékpárok, az oldalkocsis motorkerékpárok, a könnyű és nehéz közúti kvadok, valamint a könnyű és nehéz emelt teljesítményű kvadok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

66b.

66b.

„L kategóriájú járművek”: a 168/2013/EU rendelet és I. melléklete szerint kategóriákba sorolt két-, három- és négykerekű gépjárművek, ide tartoznak a motoros kerékpárok, a két- és háromkerekű segédmotoros kerékpárok, az oldalkocsis motorkerékpárok, a könnyű és nehéz közúti kvadok, valamint a könnyű és nehéz emelt teljesítményű kvadok.

Módosítás 84

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – 2 franciabekezdés

3 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | a területükön olyan, könnyűgépjárműveknek szánt nyilvános elektromos töltőállomásokat építenek ki, amelyek elegendő kimenő teljesítményt biztosítanak e járművek számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

a területükön olyan, könnyűgépjárműveknek szánt nyilvános elektromos töltőállomásokat építenek ki, amelyek elegendő kimenő teljesítményt biztosítanak e járművek számára.

| — | a területükön olyan, könnyűgépjárműveknek szánt nyilvános elektromos töltőállomásokat építenek ki
  – a területi egyensúlyt és a multimodális utazást támogató módon –
  , amelyek elegendő kimenő teljesítményt biztosítanak e járművek számára; |
| --- | --- |

—

a területükön olyan, könnyűgépjárműveknek szánt nyilvános elektromos töltőállomásokat építenek ki
  – a területi egyensúlyt és a multimodális utazást támogató módon –
  , amelyek elegendő kimenő teljesítményt biztosítanak e járművek számára;

– a területi egyensúlyt és a multimodális utazást támogató módon –

Módosítás 85

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – 2 a franciabekezdés (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – 2 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | elegendő számú nyilvános elektromos töltőállomást építenek ki könnyűgépjárművek számára a közutakon olyan lakóterületeken, ahol a járművek jellemzően hosszabb ideig parkolnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

elegendő számú nyilvános elektromos töltőállomást építenek ki könnyűgépjárművek számára a közutakon olyan lakóterületeken, ahol a járművek jellemzően hosszabb ideig parkolnak;

elegendő számú nyilvános elektromos töltőállomást építenek ki könnyűgépjárművek számára a közutakon olyan lakóterületeken, ahol a járművek jellemzően hosszabb ideig parkolnak;

Módosítás 86

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – 2 b franciabekezdés (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – 2 b franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | elegendő számú, könnyűgépjárműveknek szánt nyilvános elektromos töltőállomást építenek ki, amelyek alkalmasak az intelligens és kétirányú töltésre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

elegendő számú, könnyűgépjárműveknek szánt nyilvános elektromos töltőállomást építenek ki, amelyek alkalmasak az intelligens és kétirányú töltésre;

elegendő számú, könnyűgépjárműveknek szánt nyilvános elektromos töltőállomást építenek ki, amelyek alkalmasak az intelligens és kétirányú töltésre;

Módosítás 87

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – 2 c franciabekezdés (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – 2 c franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | biztosítják a hálózati kapcsolatot és a hálózati kapacitást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

biztosítják a hálózati kapcsolatot és a hálózati kapacitást.

biztosítják a hálózati kapcsolatot és a hálózati kapacitást.

Módosítás 88

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

3 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, akkumulátoros elektromos könnyűgépjármű esetében legalább
  1
   kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül;
  valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, akkumulátoros elektromos könnyűgépjármű esetében legalább
  1
   kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül;
  valamint

1

valamint

| a) | a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, akkumulátoros elektromos könnyűgépjármű esetében legalább
  3
   kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül
  , ha az adott tagállamban az akkumulátoros elektromos könnyűgépjárművek részaránya a teljes tervezett könnyűgépjármű-állományon belül nem éri el az 1 %-ot
  ; |
| --- | --- |

a)

a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, akkumulátoros elektromos könnyűgépjármű esetében legalább
  3
   kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül
  , ha az adott tagállamban az akkumulátoros elektromos könnyűgépjárművek részaránya a teljes tervezett könnyűgépjármű-állományon belül nem éri el az 1 %-ot
  ;

3

, ha az adott tagállamban az akkumulátoros elektromos könnyűgépjárművek részaránya a teljes tervezett könnyűgépjármű-állományon belül nem éri el az 1 %-ot

Módosítás 89

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a a pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, akkumulátoros elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 2,5  kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az akkumulátoros elektromos könnyűgépjárművek részaránya a teljes tervezett könnyűgépjármű-állományon belül legalább 1 %, de nem éri el a 2,5  %-ot; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, akkumulátoros elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 2,5  kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az akkumulátoros elektromos könnyűgépjárművek részaránya a teljes tervezett könnyűgépjármű-állományon belül legalább 1 %, de nem éri el a 2,5  %-ot;

a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, akkumulátoros elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 2,5  kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az akkumulátoros elektromos könnyűgépjárművek részaránya a teljes tervezett könnyűgépjármű-állományon belül legalább 1 %, de nem éri el a 2,5  %-ot;

Módosítás 90

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a b pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, akkumulátoros elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 2 kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az akkumulátoros elektromos könnyűgépjárművek részaránya a teljes tervezett könnyűgépjármű-állományon belül legalább 2,5  %, de nem éri el az 5 %-ot; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ab)

ab)

a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, akkumulátoros elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 2 kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az akkumulátoros elektromos könnyűgépjárművek részaránya a teljes tervezett könnyűgépjármű-állományon belül legalább 2,5  %, de nem éri el az 5 %-ot;

a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, akkumulátoros elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 2 kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az akkumulátoros elektromos könnyűgépjárművek részaránya a teljes tervezett könnyűgépjármű-állományon belül legalább 2,5  %, de nem éri el az 5 %-ot;

Módosítás 91

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a c pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ac) | a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, akkumulátoros elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 1,5  kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az akkumulátoros elektromos könnyűgépjárművek részaránya a teljes tervezett könnyűgépjármű-állományon belül legalább 5 %, de nem éri el a 7,5  %-ot; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ac)

ac)

a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, akkumulátoros elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 1,5  kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az akkumulátoros elektromos könnyűgépjárművek részaránya a teljes tervezett könnyűgépjármű-állományon belül legalább 5 %, de nem éri el a 7,5  %-ot; valamint

a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, akkumulátoros elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 1,5  kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az akkumulátoros elektromos könnyűgépjárművek részaránya a teljes tervezett könnyűgépjármű-állományon belül legalább 5 %, de nem éri el a 7,5  %-ot; valamint

Módosítás 92

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a d pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ad) | a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, akkumulátoros elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 1 kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az akkumulátoros elektromos könnyűgépjárművek részaránya a teljes tervezett könnyűgépjármű-állományon belül legalább 7,5  %; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ad)

ad)

a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, akkumulátoros elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 1 kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az akkumulátoros elektromos könnyűgépjárművek részaránya a teljes tervezett könnyűgépjármű-állományon belül legalább 7,5  %;

a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, akkumulátoros elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 1 kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az akkumulátoros elektromos könnyűgépjárművek részaránya a teljes tervezett könnyűgépjármű-állományon belül legalább 7,5  %;

Módosítás 93

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b pont

3 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, hálózatról tölthető hibrid elektromos könnyűgépjármű esetében legalább
  0,66
   kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, hálózatról tölthető hibrid elektromos könnyűgépjármű esetében legalább
  0,66
   kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül.

0,66

| b) | a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, hálózatról tölthető hibrid elektromos könnyűgépjármű esetében legalább
  2
   kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül
  , ha az adott tagállamban az elektromos járművek részaránya a teljes tervezett gépjárműállományon belül nem éri el az 1 %-ot; |
| --- | --- |

b)

a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, hálózatról tölthető hibrid elektromos könnyűgépjármű esetében legalább
  2
   kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül
  , ha az adott tagállamban az elektromos járművek részaránya a teljes tervezett gépjárműállományon belül nem éri el az 1 %-ot;

2

, ha az adott tagállamban az elektromos járművek részaránya a teljes tervezett gépjárműállományon belül nem éri el az 1 %-ot;

Módosítás 94

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b a pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, hálózatról tölthető hibrid elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 1,65  kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az elektromos járművek részaránya a teljes tervezett gépjárműállományon belül legalább 1 %, de nem éri el a 2,5  %-ot; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, hálózatról tölthető hibrid elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 1,65  kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az elektromos járművek részaránya a teljes tervezett gépjárműállományon belül legalább 1 %, de nem éri el a 2,5  %-ot;

a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, hálózatról tölthető hibrid elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 1,65  kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az elektromos járművek részaránya a teljes tervezett gépjárműállományon belül legalább 1 %, de nem éri el a 2,5  %-ot;

Módosítás 95

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b b pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, hálózatról tölthető hibrid elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 1,33  kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az elektromos járművek részaránya a teljes tervezett gépjárműállományon belül legalább 2,5  %, de nem éri el az 5 %-ot; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

bb)

bb)

a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, hálózatról tölthető hibrid elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 1,33  kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az elektromos járművek részaránya a teljes tervezett gépjárműállományon belül legalább 2,5  %, de nem éri el az 5 %-ot;

a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, hálózatról tölthető hibrid elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 1,33  kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az elektromos járművek részaránya a teljes tervezett gépjárműállományon belül legalább 2,5  %, de nem éri el az 5 %-ot;

Módosítás 96

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b c pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bc) | a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, hálózatról tölthető hibrid elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 1 kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az elektromos járművek részaránya a teljes tervezett gépjárműállományon belül legalább 5 %, de nem éri el a 7,5  %-ot; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

bc)

bc)

a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, hálózatról tölthető hibrid elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 1 kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az elektromos járművek részaránya a teljes tervezett gépjárműállományon belül legalább 5 %, de nem éri el a 7,5  %-ot; valamint

a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, hálózatról tölthető hibrid elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 1 kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az elektromos járművek részaránya a teljes tervezett gépjárműállományon belül legalább 5 %, de nem éri el a 7,5  %-ot; valamint

Módosítás 97

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b d pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bd) | a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, hálózatról tölthető hibrid elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 0,66  kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az elektromos járművek részaránya a teljes tervezett gépjárműállományon belül legalább 7,5  %. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

bd)

bd)

a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, hálózatról tölthető hibrid elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 0,66  kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az elektromos járművek részaránya a teljes tervezett gépjárműállományon belül legalább 7,5  %.

a területükön nyilvántartásba vett minden egyes, hálózatról tölthető hibrid elektromos könnyűgépjármű esetében legalább 0,66  kW teljes kimenő teljesítményt biztosítanak nyilvános elektromos töltőállomásokon keresztül, ha az adott tagállamban az elektromos járművek részaránya a teljes tervezett gépjárműállományon belül legalább 7,5  %.

Módosítás 98

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 a bekezdés (új)

3 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az (1) bekezdés a) pontja második albekezdésének sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy a következő időpontokig nemzeti szinten legalább akkora kimenő teljesítményű elektromos töltőinfrastruktúrát építsenek ki, amely elegendő: |
| | — | 2027. december 31-ig a teljes tervezett könnyűgépjármű-állomány 3 %-a számára, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az (1) bekezdés a) pontja második albekezdésének sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy a következő időpontokig nemzeti szinten legalább akkora kimenő teljesítményű elektromos töltőinfrastruktúrát építsenek ki, amely elegendő:

—

2027. december 31-ig a teljes tervezett könnyűgépjármű-állomány 3 %-a számára,

2027. december 31-ig a teljes tervezett könnyűgépjármű-állomány 3 %-a számára,

| — | 2030. december 31-ig a teljes tervezett könnyűgépjármű-állomány 5 %-a számára. |
| --- | --- |

—

2030. december 31-ig a teljes tervezett könnyűgépjármű-állomány 5 %-a számára.

2030. december 31-ig a teljes tervezett könnyűgépjármű-állomány 5 %-a számára.

Módosítás 99

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – a pont – bevezető rész

3 cikk – 2 bekezdés – a pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a TEN-T törzshálózat mentén a könnyűgépjárműveknek szánt és az alábbi követelményeknek megfelelő, nyilvános elektromos töltőszigeteket építenek ki minden menetirányban, egymástól legfeljebb 60 km távolságra: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a TEN-T törzshálózat mentén a könnyűgépjárműveknek szánt és az alábbi követelményeknek megfelelő, nyilvános elektromos töltőszigeteket építenek ki minden menetirányban, egymástól legfeljebb 60 km távolságra:

| a) | a TEN-T törzshálózat
  és átfogó hálózat
  mentén a könnyűgépjárműveknek szánt és az alábbi követelményeknek megfelelő, nyilvános elektromos töltőszigeteket építenek ki minden menetirányban, egymástól legfeljebb 60 km távolságra: |
| --- | --- |

a)

a TEN-T törzshálózat
  és átfogó hálózat
  mentén a könnyűgépjárműveknek szánt és az alábbi követelményeknek megfelelő, nyilvános elektromos töltőszigeteket építenek ki minden menetirányban, egymástól legfeljebb 60 km távolságra:

és átfogó hálózat

Módosítás 100

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – a pont – i pont

3 cikk – 2 bekezdés – a pont – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | 2025. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább
  300
   kW kimenő teljesítményt és legalább egy olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelynek egyedi kimenő teljesítménye legalább
  150
   kW, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

2025. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább
  300
   kW kimenő teljesítményt és legalább egy olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelynek egyedi kimenő teljesítménye legalább
  150
   kW,

300

150

| i. | 2025. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább
  600
   kW kimenő teljesítményt és legalább egy olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelynek egyedi kimenő teljesítménye legalább
  300
   kW; |
| --- | --- |

i.

2025. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább
  600
   kW kimenő teljesítményt és legalább egy olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelynek egyedi kimenő teljesítménye legalább
  300
   kW;

600

300

Módosítás 101

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – a pont – ii pont

3 cikk – 2 bekezdés – a pont – ii pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | 2030. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább
  600
   kW kimenő teljesítményt és legalább két olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelyek egyedi kimenő teljesítménye legalább
  150
   kW; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

2030. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább
  600
   kW kimenő teljesítményt és legalább két olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelyek egyedi kimenő teljesítménye legalább
  150
   kW;

600

150

| ii. | 2030. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább
  900
   kW kimenő teljesítményt és legalább két olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelyek egyedi kimenő teljesítménye legalább
  350
   kW; |
| --- | --- |

ii.

2030. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább
  900
   kW kimenő teljesítményt és legalább két olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelyek egyedi kimenő teljesítménye legalább
  350
   kW;

900

350

Módosítás 102

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – b pont

3 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a TEN-T átfogó hálózat mentén a könnyűgépjárműveknek szánt és az alábbi követelményeknek megfelelő, nyilvános elektromos töltőszigeteket építenek ki minden menetirányban, egymástól legfeljebb 60 km távolságra: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

b)

a TEN-T átfogó hálózat mentén a könnyűgépjárműveknek szánt és az alábbi követelményeknek megfelelő, nyilvános elektromos töltőszigeteket építenek ki minden menetirányban, egymástól legfeljebb 60 km távolságra:

a TEN-T átfogó hálózat mentén a könnyűgépjárműveknek szánt és az alábbi követelményeknek megfelelő, nyilvános elektromos töltőszigeteket építenek ki minden menetirányban, egymástól legfeljebb 60 km távolságra:

törölve

törölve

| | i. | 2030. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább 300 kW kimenő teljesítményt és legalább egy olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelynek egyedi kimenő teljesítménye legalább 150 kW, |
| --- | --- | --- |

i.

i.

2030. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább 300 kW kimenő teljesítményt és legalább egy olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelynek egyedi kimenő teljesítménye legalább 150 kW,

2030. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább 300 kW kimenő teljesítményt és legalább egy olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelynek egyedi kimenő teljesítménye legalább 150 kW,

| | ii. | 2035. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább 600 kW kimenő teljesítményt és legalább két olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelyek egyedi kimenő teljesítménye legalább 150 kW. |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

2035. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább 600 kW kimenő teljesítményt és legalább két olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelyek egyedi kimenő teljesítménye legalább 150 kW.

2035. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább 600 kW kimenő teljesítményt és legalább két olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelyek egyedi kimenő teljesítménye legalább 150 kW.

Módosítás 103

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 a bekezdés (új)

3 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Az elektromos járművek gyors piaci bevezetése esetén bármely vonatkozó jelentéstételi időszakban a tagállamoknak a (2) bekezdésben meghatározott határidőket ennek megfelelően le kell rövidíteniük, és meg kell emelniük az elektromos töltőszigetekre vonatkozó célértékeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Az elektromos járművek gyors piaci bevezetése esetén bármely vonatkozó jelentéstételi időszakban a tagállamoknak a (2) bekezdésben meghatározott határidőket ennek megfelelően le kell rövidíteniük, és meg kell emelniük az elektromos töltőszigetekre vonatkozó célértékeket.

Módosítás 104

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 b bekezdés (új)

3 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Ha a költségek aránytalanok az előnyökhöz képest, beleértve a környezeti előnyöket is, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy e cikk (1) és (2) bekezdését nem alkalmazzák a következőkre: |
| | a) | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkében említett legkülső régiók; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2b)
     
  Ha a költségek aránytalanok az előnyökhöz képest, beleértve a környezeti előnyöket is, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy e cikk (1) és (2) bekezdését nem alkalmazzák a következőkre:

a)

a)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkében említett legkülső régiók; vagy

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkében említett legkülső régiók; vagy

| b) | olyan szigetek, amelyek nem kapcsolódnak szárazföldi energiahálózatokhoz, és amelyek az (EU) 2019/944 irányelv szerinti kis összekapcsolt rendszerek vagy kis, szigetüzemben működő rendszerek fogalommeghatározása alá tartoznak. |
| --- | --- |

b)

b)

olyan szigetek, amelyek nem kapcsolódnak szárazföldi energiahálózatokhoz, és amelyek az (EU) 2019/944 irányelv szerinti kis összekapcsolt rendszerek vagy kis, szigetüzemben működő rendszerek fogalommeghatározása alá tartoznak.

olyan szigetek, amelyek nem kapcsolódnak szárazföldi energiahálózatokhoz, és amelyek az (EU) 2019/944 irányelv szerinti kis összekapcsolt rendszerek vagy kis, szigetüzemben működő rendszerek fogalommeghatározása alá tartoznak.

Ilyen esetekben az adott tagállam megindokolja döntését, és nemzeti szakpolitikai kereteiben rendelkezésre bocsát minden vonatkozó információt.

Ilyen esetekben az adott tagállam megindokolja döntését, és nemzeti szakpolitikai kereteiben rendelkezésre bocsát minden vonatkozó információt.

Módosítás 105

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 c bekezdés (új)

3 cikk – 2 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2c)
     
  Egy tagállam indokolással ellátott kérelmét követően a Bizottság mentességet adhat a (2) bekezdésben meghatározott követelmény alól a TEN-T hálózat mentén lévő azon közutak esetében, amelyek teljes évre számított átlagos napi forgalma kevesebb, mint 2 000 könnyűgépjármű, feltéve, hogy az infrastruktúra társadalmi-gazdasági költség-haszon elemzés alapján nem indokolható. A tagállamok az ilyen közutakon kiépíthetnek egyetlen nyilvános elektromos töltőszigetet, amely mindkét menetirányt kiszolgálja, miközben a távolság, a töltősziget teljes kimenő teljesítménye, a pontok száma és az egyes pontok kimenő teljesítménye tekintetében megfelel a (2) bekezdésben meghatározott, egyetlen menetirányra vonatkozó követelményeknek, feltéve, hogy az elektromos töltősziget mindkét menetirányból könnyen megközelíthető. A Bizottság a tagállam által benyújtott, indokolással ellátott kérelem értékelését követően kellően indokolt esetekben megadja ezeket a mentességeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2c)
     
  Egy tagállam indokolással ellátott kérelmét követően a Bizottság mentességet adhat a (2) bekezdésben meghatározott követelmény alól a TEN-T hálózat mentén lévő azon közutak esetében, amelyek teljes évre számított átlagos napi forgalma kevesebb, mint 2 000 könnyűgépjármű, feltéve, hogy az infrastruktúra társadalmi-gazdasági költség-haszon elemzés alapján nem indokolható. A tagállamok az ilyen közutakon kiépíthetnek egyetlen nyilvános elektromos töltőszigetet, amely mindkét menetirányt kiszolgálja, miközben a távolság, a töltősziget teljes kimenő teljesítménye, a pontok száma és az egyes pontok kimenő teljesítménye tekintetében megfelel a (2) bekezdésben meghatározott, egyetlen menetirányra vonatkozó követelményeknek, feltéve, hogy az elektromos töltősziget mindkét menetirányból könnyen megközelíthető. A Bizottság a tagállam által benyújtott, indokolással ellátott kérelem értékelését követően kellően indokolt esetekben megadja ezeket a mentességeket.

Módosítás 106

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 d bekezdés (új)

3 cikk – 2 d bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2d)
     
  Egy tagállam indokolással ellátott kérelmét követően a Bizottság mentességet adhat az e cikk (2) bekezdésében meghatározott, legnagyobb távolságra vonatkozó követelmény alól a TEN-T hálózat mentén lévő azon közutak esetében, amelyek teljes évre számított átlagos napi forgalma kevesebb, mint 1 500 könnyűgépjármű, feltéve, hogy az infrastruktúra társadalmi-gazdasági költség-haszon elemzés alapján nem indokolható. Ilyen eltérés engedélyezése esetén a tagállamok nagyobb, legfeljebb 100 km-es maximális távolságot is hagyhatnak az elektromos töltőpontok között. A Bizottság a tagállam által benyújtott, indokolással ellátott kérelem értékelését követően kellően indokolt esetekben megadja ezeket a mentességeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2d)
     
  Egy tagállam indokolással ellátott kérelmét követően a Bizottság mentességet adhat az e cikk (2) bekezdésében meghatározott, legnagyobb távolságra vonatkozó követelmény alól a TEN-T hálózat mentén lévő azon közutak esetében, amelyek teljes évre számított átlagos napi forgalma kevesebb, mint 1 500 könnyűgépjármű, feltéve, hogy az infrastruktúra társadalmi-gazdasági költség-haszon elemzés alapján nem indokolható. Ilyen eltérés engedélyezése esetén a tagállamok nagyobb, legfeljebb 100 km-es maximális távolságot is hagyhatnak az elektromos töltőpontok között. A Bizottság a tagállam által benyújtott, indokolással ellátott kérelem értékelését követően kellően indokolt esetekben megadja ezeket a mentességeket.

Módosítás 107

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 e bekezdés (új)

3 cikk – 2 e bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2e)
     
  A sűrűn lakott területeken és az olyan régiókban, ahol nem lehet az utcán kívül parkolni vagy a nyilvántartásba vett elektromos könnyűgépjárművek aránya magas, a tagállamok biztosítják, hogy a szükséges infrastruktúra megteremtése és a piac fejlődésének támogatása érdekében ennek megfelelően növeljék a nyilvános elektromos töltőállomások számát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2e)
     
  A sűrűn lakott területeken és az olyan régiókban, ahol nem lehet az utcán kívül parkolni vagy a nyilvántartásba vett elektromos könnyűgépjárművek aránya magas, a tagállamok biztosítják, hogy a szükséges infrastruktúra megteremtése és a piac fejlődésének támogatása érdekében ennek megfelelően növeljék a nyilvános elektromos töltőállomások számát.

Módosítás 108

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés

3 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A szomszédos tagállamok
  gondoskodnak arról
  , hogy a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat határokon átnyúló szakaszai esetében ne lépjék túl az a) és b) pontban említett maximális távolságokat. | (3)   A szomszédos tagállamok
  minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítására
  , hogy a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat határokon átnyúló szakaszai esetében ne lépjék túl az a) és b) pontban említett maximális távolságokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A szomszédos tagállamok
  gondoskodnak arról
  , hogy a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat határokon átnyúló szakaszai esetében ne lépjék túl az a) és b) pontban említett maximális távolságokat.

(3)   A szomszédos tagállamok
  minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítására
  , hogy a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat határokon átnyúló szakaszai esetében ne lépjék túl az a) és b) pontban említett maximális távolságokat.

Módosítás 109

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 a bekezdés (új)

3 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A Bizottság megteszi a szükséges intézkedéseket a harmadik országokkal, különösen a tagjelölt országokkal és azon harmadik országokkal folytatott együttműködés biztosítása érdekében, amelyekben tagállamokat összekötő tranzitfolyosók találhatók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A Bizottság megteszi a szükséges intézkedéseket a harmadik országokkal, különösen a tagjelölt országokkal és azon harmadik országokkal folytatott együttműködés biztosítása érdekében, amelyekben tagállamokat összekötő tranzitfolyosók találhatók.

Módosítás 110

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – i pont

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | 2025. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább
  1 400
   kW kimenő teljesítményt és legalább
  egy
  olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania,
  amelynek
  egyedi kimenő teljesítménye legalább
  350
   kW, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

2025. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább
  1 400
   kW kimenő teljesítményt és legalább
  egy
  olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania,
  amelynek
  egyedi kimenő teljesítménye legalább
  350
   kW,

1 400

egy

amelynek

350

| i. | 2025. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább
  2 000
   kW kimenő teljesítményt és legalább
  két
  olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania,
  amelyek
  egyedi kimenő teljesítménye legalább
  800
   kW; |
| --- | --- |

i.

2025. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább
  2 000
   kW kimenő teljesítményt és legalább
  két
  olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania,
  amelyek
  egyedi kimenő teljesítménye legalább
  800
   kW;

2 000

két

amelyek

800

Módosítás 111

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – ii pont

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – ii pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | 2030. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább
  3 500
   kW kimenő teljesítményt és legalább
  két
  olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelyek egyedi kimenő teljesítménye legalább
  350
   kW; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

2030. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább
  3 500
   kW kimenő teljesítményt és legalább
  két
  olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelyek egyedi kimenő teljesítménye legalább
  350
   kW;

3 500

két

350

| ii. | 2030. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább
  5 000
   kW kimenő teljesítményt és legalább
  négy
  olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelyek egyedi kimenő teljesítménye legalább
  800
   kW; |
| --- | --- |

ii.

2030. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább
  5 000
   kW kimenő teljesítményt és legalább
  négy
  olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelyek egyedi kimenő teljesítménye legalább
  800
   kW;

5 000

négy

800

Módosítás 112

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – i pont

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | 2030. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább
  1 400
   kW kimenő teljesítményt és legalább egy olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelynek egyedi kimenő teljesítménye legalább
  350
   kW, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

2030. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább
  1 400
   kW kimenő teljesítményt és legalább egy olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelynek egyedi kimenő teljesítménye legalább
  350
   kW,

1 400

350

| i. | 2030. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább
  2 000
   kW kimenő teljesítményt és legalább egy olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelynek egyedi kimenő teljesítménye legalább
  800
   kW; |
| --- | --- |

i.

2030. december 31-ig minden elektromos töltőszigetnek legalább
  2 000
   kW kimenő teljesítményt és legalább egy olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelynek egyedi kimenő teljesítménye legalább
  800
   kW;

2 000

800

Módosítás 113

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – ii pont

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – ii pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | 2035. december
  1-jéig
  minden elektromos töltőszigetnek legalább
  3 500
   kW kimenő teljesítményt és legalább két olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelyek egyedi kimenő teljesítménye legalább
  350
   kW; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

2035. december
  1-jéig
  minden elektromos töltőszigetnek legalább
  3 500
   kW kimenő teljesítményt és legalább két olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelyek egyedi kimenő teljesítménye legalább
  350
   kW;

1-jéig

3 500

350

| ii. | 2035. december
  31-ig
  minden elektromos töltőszigetnek legalább
  5 000
   kW kimenő teljesítményt és legalább két olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelyek egyedi kimenő teljesítménye legalább
  800
   kW; |
| --- | --- |

ii.

2035. december
  31-ig
  minden elektromos töltőszigetnek legalább
  5 000
   kW kimenő teljesítményt és legalább két olyan elektromos töltőállomást kell biztosítania, amelyek egyedi kimenő teljesítménye legalább
  800
   kW;

31-ig

5 000

800

Módosítás 114

Módosítás 114

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | egy tagállam indokolással ellátott kérelmét követően a Bizottság mentességet adhat az (1) bekezdésben meghatározott követelmény alól a TEN-T hálózat mentén lévő azon közutak esetében, amelyek teljes évre számított átlagos napi forgalma kevesebb, mint 800 nehézgépjármű, feltéve, hogy az infrastruktúra társadalmi-gazdasági költség-haszon elemzés alapján nem indokolható. A tagállamok az ilyen közutakon kiépíthetnek egyetlen nyilvános elektromos töltőszigetet, amely mindkét menetirányt kiszolgálja, miközben a távolság, a töltősziget teljes kimenő teljesítménye, a pontok száma és az egyes pontok kimenő teljesítménye tekintetében megfelel az (1) bekezdésben meghatározott, egyetlen menetirányra alkalmazandó követelményeknek, feltéve, hogy az elektromos töltősziget mindkét menetirányból könnyen megközelíthető. A Bizottság a tagállam által benyújtott, indokolással ellátott kérelem értékelését követően kellően indokolt esetekben megadja ezeket a mentességeket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

egy tagállam indokolással ellátott kérelmét követően a Bizottság mentességet adhat az (1) bekezdésben meghatározott követelmény alól a TEN-T hálózat mentén lévő azon közutak esetében, amelyek teljes évre számított átlagos napi forgalma kevesebb, mint 800 nehézgépjármű, feltéve, hogy az infrastruktúra társadalmi-gazdasági költség-haszon elemzés alapján nem indokolható. A tagállamok az ilyen közutakon kiépíthetnek egyetlen nyilvános elektromos töltőszigetet, amely mindkét menetirányt kiszolgálja, miközben a távolság, a töltősziget teljes kimenő teljesítménye, a pontok száma és az egyes pontok kimenő teljesítménye tekintetében megfelel az (1) bekezdésben meghatározott, egyetlen menetirányra alkalmazandó követelményeknek, feltéve, hogy az elektromos töltősziget mindkét menetirányból könnyen megközelíthető. A Bizottság a tagállam által benyújtott, indokolással ellátott kérelem értékelését követően kellően indokolt esetekben megadja ezeket a mentességeket;

egy tagállam indokolással ellátott kérelmét követően a Bizottság mentességet adhat az (1) bekezdésben meghatározott követelmény alól a TEN-T hálózat mentén lévő azon közutak esetében, amelyek teljes évre számított átlagos napi forgalma kevesebb, mint 800 nehézgépjármű, feltéve, hogy az infrastruktúra társadalmi-gazdasági költség-haszon elemzés alapján nem indokolható. A tagállamok az ilyen közutakon kiépíthetnek egyetlen nyilvános elektromos töltőszigetet, amely mindkét menetirányt kiszolgálja, miközben a távolság, a töltősziget teljes kimenő teljesítménye, a pontok száma és az egyes pontok kimenő teljesítménye tekintetében megfelel az (1) bekezdésben meghatározott, egyetlen menetirányra alkalmazandó követelményeknek, feltéve, hogy az elektromos töltősziget mindkét menetirányból könnyen megközelíthető. A Bizottság a tagállam által benyújtott, indokolással ellátott kérelem értékelését követően kellően indokolt esetekben megadja ezeket a mentességeket;

Módosítás 115

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b b pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – b b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | egy tagállam indokolással ellátott kérelmét követően a Bizottság mentességet adhat az e cikk (1) bekezdésében meghatározott, legnagyobb távolságra vonatkozó követelmény alól a TEN-T hálózat mentén lévő azon közutak esetében, amelyek teljes évre számított átlagos napi forgalma kevesebb mint 600 nehézgépjármű, feltéve, hogy az infrastruktúra társadalmi-gazdasági költség-haszon elemzés alapján nem indokolható. Ilyen eltérés engedélyezése esetén a tagállamok nagyobb, legfeljebb 100 km-es maximális távolságot is hagyhatnak az elektromos töltőpontok között. A Bizottság a tagállam által benyújtott, indokolással ellátott kérelem értékelését követően kellően indokolt esetekben megadja ezeket a mentességeket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

bb)

bb)

egy tagállam indokolással ellátott kérelmét követően a Bizottság mentességet adhat az e cikk (1) bekezdésében meghatározott, legnagyobb távolságra vonatkozó követelmény alól a TEN-T hálózat mentén lévő azon közutak esetében, amelyek teljes évre számított átlagos napi forgalma kevesebb mint 600 nehézgépjármű, feltéve, hogy az infrastruktúra társadalmi-gazdasági költség-haszon elemzés alapján nem indokolható. Ilyen eltérés engedélyezése esetén a tagállamok nagyobb, legfeljebb 100 km-es maximális távolságot is hagyhatnak az elektromos töltőpontok között. A Bizottság a tagállam által benyújtott, indokolással ellátott kérelem értékelését követően kellően indokolt esetekben megadja ezeket a mentességeket;

egy tagállam indokolással ellátott kérelmét követően a Bizottság mentességet adhat az e cikk (1) bekezdésében meghatározott, legnagyobb távolságra vonatkozó követelmény alól a TEN-T hálózat mentén lévő azon közutak esetében, amelyek teljes évre számított átlagos napi forgalma kevesebb mint 600 nehézgépjármű, feltéve, hogy az infrastruktúra társadalmi-gazdasági költség-haszon elemzés alapján nem indokolható. Ilyen eltérés engedélyezése esetén a tagállamok nagyobb, legfeljebb 100 km-es maximális távolságot is hagyhatnak az elektromos töltőpontok között. A Bizottság a tagállam által benyújtott, indokolással ellátott kérelem értékelését követően kellően indokolt esetekben megadja ezeket a mentességeket;

Módosítás 116

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – c pont

4 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | 2030
  . december 31-ig minden biztonságos és védett parkolóterületen legalább
  egy
  , nehézgépjárműveknek szánt elektromos töltőállomást létesítenek,
  amelynek
  kimenő teljesítménye legalább 100 kW; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

2030
  . december 31-ig minden biztonságos és védett parkolóterületen legalább
  egy
  , nehézgépjárműveknek szánt elektromos töltőállomást létesítenek,
  amelynek
  kimenő teljesítménye legalább 100 kW;

2030

egy

amelynek

| c) | 2027
  . december 31-ig minden biztonságos és védett parkolóban legalább
  két
  , nehézgépjárműveknek szánt
  , intelligens és kétirányú töltést lehetővé tevő
  elektromos töltőállomást létesítenek,
  amelyek
  kimenő teljesítménye legalább 100 kW; |
| --- | --- |

c)

2027
  . december 31-ig minden biztonságos és védett parkolóban legalább
  két
  , nehézgépjárműveknek szánt
  , intelligens és kétirányú töltést lehetővé tevő
  elektromos töltőállomást létesítenek,
  amelyek
  kimenő teljesítménye legalább 100 kW;

2027

két

, intelligens és kétirányú töltést lehetővé tevő

amelyek

Módosítás 117

Módosítás 117

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | 2030. december 31-ig minden biztonságos és védett parkolóban legalább négy, nehézgépjárműveknek szánt, intelligens és kétirányú töltést lehetővé tevő elektromos töltőállomást létesítenek, amelyek kimenő teljesítménye legalább 100 kW; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

2030. december 31-ig minden biztonságos és védett parkolóban legalább négy, nehézgépjárműveknek szánt, intelligens és kétirányú töltést lehetővé tevő elektromos töltőállomást létesítenek, amelyek kimenő teljesítménye legalább 100 kW;

2030. december 31-ig minden biztonságos és védett parkolóban legalább négy, nehézgépjárműveknek szánt, intelligens és kétirányú töltést lehetővé tevő elektromos töltőállomást létesítenek, amelyek kimenő teljesítménye legalább 100 kW;

Módosítás 118

Módosítás 118

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – d pont

4 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | 2025. december 31-ig minden városi csomópontban nehézgépjárműveknek szánt nyilvános elektromos töltőpontokat építenek ki, amelyek összesített kimenő teljesítménye legalább
  600
   kW, amelyet egyenként legalább
  150
   kW kimenő teljesítményű elektromos töltőállomások biztosítanak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

2025. december 31-ig minden városi csomópontban nehézgépjárműveknek szánt nyilvános elektromos töltőpontokat építenek ki, amelyek összesített kimenő teljesítménye legalább
  600
   kW, amelyet egyenként legalább
  150
   kW kimenő teljesítményű elektromos töltőállomások biztosítanak;

600

150

| d) | 2025. december 31-ig minden városi csomópontban nehézgépjárműveknek szánt nyilvános elektromos töltőpontokat építenek ki, amelyek összesített kimenő teljesítménye legalább
  1 400
   kW, amelyet egyenként legalább
  350
   kW kimenő teljesítményű elektromos töltőállomások biztosítanak; |
| --- | --- |

d)

2025. december 31-ig minden városi csomópontban nehézgépjárműveknek szánt nyilvános elektromos töltőpontokat építenek ki, amelyek összesített kimenő teljesítménye legalább
  1 400
   kW, amelyet egyenként legalább
  350
   kW kimenő teljesítményű elektromos töltőállomások biztosítanak;

1 400

350

Módosítás 119

Módosítás 119

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – e pont

4 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | 2030. december 31-ig minden városi csomópontban nehézgépjárműveknek szánt nyilvános elektromos töltőpontokat építenek ki, amelyek összesített kimenő teljesítménye legalább
  1 200
   kW, amelyet egyenként legalább
  150
   kW kimenő teljesítményű elektromos töltőállomások biztosítanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

2030. december 31-ig minden városi csomópontban nehézgépjárműveknek szánt nyilvános elektromos töltőpontokat építenek ki, amelyek összesített kimenő teljesítménye legalább
  1 200
   kW, amelyet egyenként legalább
  150
   kW kimenő teljesítményű elektromos töltőállomások biztosítanak.

1 200

150

| e) | 2030. december 31-ig minden városi csomópontban nehézgépjárműveknek szánt nyilvános elektromos töltőpontokat építenek ki, amelyek összesített kimenő teljesítménye legalább
  3 500
   kW, amelyet egyenként legalább
  350
   kW kimenő teljesítményű elektromos töltőállomások biztosítanak. |
| --- | --- |

e)

2030. december 31-ig minden városi csomópontban nehézgépjárműveknek szánt nyilvános elektromos töltőpontokat építenek ki, amelyek összesített kimenő teljesítménye legalább
  3 500
   kW, amelyet egyenként legalább
  350
   kW kimenő teljesítményű elektromos töltőállomások biztosítanak.

3 500

350

Módosítás 120

Módosítás 120

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az (1) bekezdés c), ca), d) és e) pontjában említett követelményeket az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott követelményeken felül kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az (1) bekezdés c), ca), d) és e) pontjában említett követelményeket az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott követelményeken felül kell alkalmazni.

Módosítás 121

Módosítás 121

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 b bekezdés (új)

4 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  Amint a közös műszaki előírások rendelkezésre állnak, és azokat e rendelet 22. cikk szerinti felülvizsgálatának részeként a II. melléklettel összhangban kiegészítik, a Bizottság mérlegeli, hogy szükséges-e megnövelni az (1) bekezdés a), b), d) és e) pontjában említett egyedi kimenő teljesítményt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1b)
     
  Amint a közös műszaki előírások rendelkezésre állnak, és azokat e rendelet 22. cikk szerinti felülvizsgálatának részeként a II. melléklettel összhangban kiegészítik, a Bizottság mérlegeli, hogy szükséges-e megnövelni az (1) bekezdés a), b), d) és e) pontjában említett egyedi kimenő teljesítményt.

Módosítás 122

Módosítás 122

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 c bekezdés (új)

4 cikk – 1 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c)
     
  A tagállamok biztosítják a villamosenergia-hálózathoz való szükséges csatlakozást és a szükséges hálózati kapacitást. Ezért a tagállamoknak az érintett érdekelt felekkel együttműködve 2025 előtt elemzést kell végezniük annak érdekében, hogy értékeljék és megtervezzék a villamosenergia-hálózatok szükséges megerősítését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1c)
     
  A tagállamok biztosítják a villamosenergia-hálózathoz való szükséges csatlakozást és a szükséges hálózati kapacitást. Ezért a tagállamoknak az érintett érdekelt felekkel együttműködve 2025 előtt elemzést kell végezniük annak érdekében, hogy értékeljék és megtervezzék a villamosenergia-hálózatok szükséges megerősítését.

Módosítás 123

Módosítás 123

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

4 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A szomszédos tagállamok
  gondoskodnak arról
  , hogy a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat határokon átnyúló szakaszai esetében ne lépjék túl az a) és b) pontban említett maximális távolságokat. | (2)   A szomszédos tagállamok
  minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítására
  , hogy a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat határokon átnyúló szakaszai esetében ne lépjék túl az a) és b) pontban említett maximális távolságokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A szomszédos tagállamok
  gondoskodnak arról
  , hogy a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat határokon átnyúló szakaszai esetében ne lépjék túl az a) és b) pontban említett maximális távolságokat.

(2)   A szomszédos tagállamok
  minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítására
  , hogy a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat határokon átnyúló szakaszai esetében ne lépjék túl az a) és b) pontban említett maximális távolságokat.

Módosítás 124

Módosítás 124

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 a bekezdés (új)

4 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság megteszi a szükséges intézkedéseket a harmadik országokkal, különösen a tagjelölt országokkal és azon harmadik országokkal folytatott együttműködés biztosítása érdekében, amelyekben tagállamokat összekötő tranzitfolyosók találhatók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság megteszi a szükséges intézkedéseket a harmadik országokkal, különösen a tagjelölt országokkal és azon harmadik országokkal folytatott együttműködés biztosítása érdekében, amelyekben tagállamokat összekötő tranzitfolyosók találhatók.

Módosítás 125

Módosítás 125

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 b bekezdés (új)

4 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Ha a költségek aránytalanok az előnyökhöz képest, beleértve a környezeti előnyöket is, egy tagállam dönthet úgy, hogy nem alkalmazza e cikk (1) és (2) bekezdését a következőkre: |
| | a) | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkében említett legkülső régiók; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2b)
     
  Ha a költségek aránytalanok az előnyökhöz képest, beleértve a környezeti előnyöket is, egy tagállam dönthet úgy, hogy nem alkalmazza e cikk (1) és (2) bekezdését a következőkre:

a)

a)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkében említett legkülső régiók; vagy

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkében említett legkülső régiók; vagy

| b) | olyan szigetek, amelyek nem kapcsolódnak szárazföldi energiahálózatokhoz, és amelyek az (EU) 2019/944 irányelv szerinti kis összekapcsolt rendszerek vagy kis, szigetüzemben működő rendszerek fogalommeghatározása alá tartoznak. |
| --- | --- |

b)

b)

olyan szigetek, amelyek nem kapcsolódnak szárazföldi energiahálózatokhoz, és amelyek az (EU) 2019/944 irányelv szerinti kis összekapcsolt rendszerek vagy kis, szigetüzemben működő rendszerek fogalommeghatározása alá tartoznak.

olyan szigetek, amelyek nem kapcsolódnak szárazföldi energiahálózatokhoz, és amelyek az (EU) 2019/944 irányelv szerinti kis összekapcsolt rendszerek vagy kis, szigetüzemben működő rendszerek fogalommeghatározása alá tartoznak.

Ilyen esetekben a tagállamok megindokolják döntésüket, és rendelkezésre bocsátanak a nemzeti szakpolitikai kereteikben szereplő minden vonatkozó információt.

Ilyen esetekben a tagállamok megindokolják döntésüket, és rendelkezésre bocsátanak a nemzeti szakpolitikai kereteikben szereplő minden vonatkozó információt.

Módosítás 126

Módosítás 126

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont – bevezető rész

5 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az
  elektromos töltőpontok üzemeltetői a 
  24. cikkben említett időponttól
  kezdődően kiépített
  , 50 kW-nál kisebb kimenő teljesítményű
  nyilvános elektromos töltőállomásokon elfogadják a fizetési szolgáltatásokhoz használt terminálokon és eszközökön keresztül teljesített elektronikus fizetést; e terminálok és eszközök legalább
  az alábbiak egyikét foglalják
  magukban: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a)

az
  elektromos töltőpontok üzemeltetői a 
  24. cikkben említett időponttól
  kezdődően kiépített
  , 50 kW-nál kisebb kimenő teljesítményű
  nyilvános elektromos töltőállomásokon elfogadják a fizetési szolgáltatásokhoz használt terminálokon és eszközökön keresztül teljesített elektronikus fizetést; e terminálok és eszközök legalább
  az alábbiak egyikét foglalják
  magukban:

az

24. cikkben említett időponttól

, 50 kW-nál kisebb kimenő teljesítményű

az alábbiak egyikét foglalják

Ebből
  a 
  célból az
  elektromos töltőpontok üzemeltetői a ...
  [e rendelet hatálybalépésének időpontja]-tól/től
  kezdődően kiépített nyilvános elektromos töltőállomásokon elfogadják a fizetési szolgáltatásokhoz használt terminálokon és eszközökön keresztül teljesített elektronikus fizetést; e terminálok és eszközök legalább
  a fizetésikártya-olvasót vagy legalább a fizetési kártyák leolvasására képes, érintésmentes funkcióval rendelkező eszközöket
  magukban
  foglalják. Továbbá lehetőség szerint biztosíthatók olyan, internetkapcsolatot használó eszközök, amelyekkel például egyedi QR-kód generálható és használható a fizetési tranzakcióhoz.

Ebből

célból az

[e rendelet hatálybalépésének időpontja]-tól/től

a fizetésikártya-olvasót vagy legalább a fizetési kártyák leolvasására képes, érintésmentes funkcióval rendelkező eszközöket

foglalják. Továbbá lehetőség szerint biztosíthatók olyan, internetkapcsolatot használó eszközök, amelyekkel például egyedi QR-kód generálható és használható a fizetési tranzakcióhoz.

Módosítás 127

Módosítás 127

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont – i pont

5 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | fizetésikártya-olvasók; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

i.

fizetésikártya-olvasók;

fizetésikártya-olvasók;

törölve

törölve

Módosítás 128

Módosítás 128

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont – ii pont

5 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont – ii pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | legalább a fizetési kártyák olvasására képes, érintésmentes funkcióval rendelkező eszközök, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

ii.

legalább a fizetési kártyák olvasására képes, érintésmentes funkcióval rendelkező eszközök,

legalább a fizetési kártyák olvasására képes, érintésmentes funkcióval rendelkező eszközök,

törölve

törölve

Módosítás 129

Módosítás 129

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont – iii pont

5 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont – iii pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | olyan, internetkapcsolatot használó eszközök, amelyekkel például egyedi QR-kód generálható és használható a fizetési tranzakcióhoz; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

iii.

olyan, internetkapcsolatot használó eszközök, amelyekkel például egyedi QR-kód generálható és használható a fizetési tranzakcióhoz;

olyan, internetkapcsolatot használó eszközök, amelyekkel például egyedi QR-kód generálható és használható a fizetési tranzakcióhoz;

törölve

törölve

Módosítás 130

Módosítás 130

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

5 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az elektromos töltőpontok üzemeltetői a 24. cikkben említett időponttól kezdődően kiépített, legalább 50 kW kimenő teljesítményű nyilvános elektromos töltőállomásokon elfogadják a fizetési szolgáltatásokhoz használt terminálokon és eszközökön keresztül teljesített elektronikus fizetést; e terminálok és eszközök legalább az alábbiak egyikét foglalják magukban: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

b)

az elektromos töltőpontok üzemeltetői a 24. cikkben említett időponttól kezdődően kiépített, legalább 50 kW kimenő teljesítményű nyilvános elektromos töltőállomásokon elfogadják a fizetési szolgáltatásokhoz használt terminálokon és eszközökön keresztül teljesített elektronikus fizetést; e terminálok és eszközök legalább az alábbiak egyikét foglalják magukban:

az elektromos töltőpontok üzemeltetői a 24. cikkben említett időponttól kezdődően kiépített, legalább 50 kW kimenő teljesítményű nyilvános elektromos töltőállomásokon elfogadják a fizetési szolgáltatásokhoz használt terminálokon és eszközökön keresztül teljesített elektronikus fizetést; e terminálok és eszközök legalább az alábbiak egyikét foglalják magukban:

törölve

törölve

| | i. | fizetésikártya-olvasók; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

fizetésikártya-olvasók;

fizetésikártya-olvasók;

| | ii. | legalább a fizetési kártyák olvasására képes, érintésmentes funkcióval rendelkező eszközök. |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

legalább a fizetési kártyák olvasására képes, érintésmentes funkcióval rendelkező eszközök.

legalább a fizetési kártyák olvasására képes, érintésmentes funkcióval rendelkező eszközök.

Módosítás 131

Módosítás 131

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

5 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2027. január 1-jétől kezdődően az elektromos töltőpontok üzemeltetői gondoskodnak arról, hogy valamennyi általuk üzemeltetett,
  legalább 50 kW kimenő teljesítményű,
  nyilvános elektromos töltőállomás megfeleljen
  a b) pontban
  foglalt
  követelménynek
  . | 2027. január 1-jétől kezdődően az elektromos töltőpontok üzemeltetői gondoskodnak arról, hogy valamennyi általuk üzemeltetett, nyilvános elektromos töltőállomás megfeleljen
  az e bekezdésben
  foglalt
  követelményeknek
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2027. január 1-jétől kezdődően az elektromos töltőpontok üzemeltetői gondoskodnak arról, hogy valamennyi általuk üzemeltetett,
  legalább 50 kW kimenő teljesítményű,
  nyilvános elektromos töltőállomás megfeleljen
  a b) pontban
  foglalt
  követelménynek
  .

legalább 50 kW kimenő teljesítményű,

a b) pontban

követelménynek

2027. január 1-jétől kezdődően az elektromos töltőpontok üzemeltetői gondoskodnak arról, hogy valamennyi általuk üzemeltetett, nyilvános elektromos töltőállomás megfeleljen
  az e bekezdésben
  foglalt
  követelményeknek
  .

az e bekezdésben

követelményeknek

Módosítás 132

Módosítás 132

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – 3 albekezdés

5 cikk – 2 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az
  a)


  és b) pontban
  megállapított követelmények nem
  alkalmazandóak
  azokra a nyilvános elektromos töltőpontokra, amelyek nem kérnek fizetést az elektromos töltési szolgáltatásért. | Az
  e bekezdésben
  megállapított követelmények nem
  alkalmazandók
  azokra a nyilvános elektromos töltőpontokra, amelyek nem kérnek fizetést az elektromos töltési szolgáltatásért. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az
  a)


  és b) pontban
  megállapított követelmények nem
  alkalmazandóak
  azokra a nyilvános elektromos töltőpontokra, amelyek nem kérnek fizetést az elektromos töltési szolgáltatásért.

a)

és b) pontban

alkalmazandóak

Az
  e bekezdésben
  megállapított követelmények nem
  alkalmazandók
  azokra a nyilvános elektromos töltőpontokra, amelyek nem kérnek fizetést az elektromos töltési szolgáltatásért.

e bekezdésben

alkalmazandók

Módosítás 133

Módosítás 133

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 3 bekezdés

5 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az elektromos töltőpontok üzemeltetőinek, ha az általuk üzemeltetett nyilvános elektromos töltőponton automatikus hitelesítést kínálnak, gondoskodniuk kell arról, hogy a végfelhasználók mindig jogosultak legyenek az automatikus hitelesítés igénybevételének mellőzésére, és a (3) bekezdésben foglaltak szerint eseti alapon feltölthessék járművüket, vagy másik, az adott elektromos töltőponton kínált, szerződésen alapuló elektromos töltési megoldást vehessenek igénybe. Az elektromos töltőpontok
  üzemeltetőinek
   – az általuk üzemeltetett nyilvános elektromos töltőpontok mindegyikén és az automatikus hitelesítés rendelkezésre bocsátása esetén – átlátható módon
  kell feltüntetniük
  és megfelelő módon
  kell felajánlaniuk
  ezt a lehetőséget végfelhasználó számára. | (3)   Az elektromos töltőpontok üzemeltetőinek, ha az általuk üzemeltetett nyilvános elektromos töltőponton automatikus hitelesítést kínálnak, gondoskodniuk kell arról, hogy a végfelhasználók mindig jogosultak legyenek az automatikus hitelesítés igénybevételének mellőzésére, és a (3) bekezdésben foglaltak szerint eseti alapon feltölthessék járművüket, vagy másik, az adott elektromos töltőponton kínált, szerződésen alapuló elektromos töltési megoldást vehessenek igénybe. Az elektromos töltőpontok
  üzemeltetői
   – az általuk üzemeltetett nyilvános elektromos töltőpontok mindegyikén és ahol automatikus hitelesítést kínálnak – átlátható módon
  feltüntetik
  és megfelelő módon
  felajánlják
  ezt a lehetőséget végfelhasználó számára
  , és biztosítják az e-barangolás rendelkezésre állását
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az elektromos töltőpontok üzemeltetőinek, ha az általuk üzemeltetett nyilvános elektromos töltőponton automatikus hitelesítést kínálnak, gondoskodniuk kell arról, hogy a végfelhasználók mindig jogosultak legyenek az automatikus hitelesítés igénybevételének mellőzésére, és a (3) bekezdésben foglaltak szerint eseti alapon feltölthessék járművüket, vagy másik, az adott elektromos töltőponton kínált, szerződésen alapuló elektromos töltési megoldást vehessenek igénybe. Az elektromos töltőpontok
  üzemeltetőinek
   – az általuk üzemeltetett nyilvános elektromos töltőpontok mindegyikén és az automatikus hitelesítés rendelkezésre bocsátása esetén – átlátható módon
  kell feltüntetniük
  és megfelelő módon
  kell felajánlaniuk
  ezt a lehetőséget végfelhasználó számára.

(3)   Az elektromos töltőpontok üzemeltetőinek, ha az általuk üzemeltetett nyilvános elektromos töltőponton automatikus hitelesítést kínálnak, gondoskodniuk kell arról, hogy a végfelhasználók mindig jogosultak legyenek az automatikus hitelesítés igénybevételének mellőzésére, és a (3) bekezdésben foglaltak szerint eseti alapon feltölthessék járművüket, vagy másik, az adott elektromos töltőponton kínált, szerződésen alapuló elektromos töltési megoldást vehessenek igénybe. Az elektromos töltőpontok
  üzemeltetői
   – az általuk üzemeltetett nyilvános elektromos töltőpontok mindegyikén és ahol automatikus hitelesítést kínálnak – átlátható módon
  feltüntetik
  és megfelelő módon
  felajánlják
  ezt a lehetőséget végfelhasználó számára
  , és biztosítják az e-barangolás rendelkezésre állását
  .

Módosítás 134

Módosítás 134

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 4 bekezdés

5 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A nyilvános elektromos töltőpontok üzemeltetői által felszámított áraknak észszerűnek, könnyen és egyértelműen összehasonlíthatónak, átláthatónak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük. A nyilvános elektromos töltőpontok üzemeltetői nem tehetnek különbséget a végfelhasználóknak felszámított árak és a mobilitási szolgáltatóknak felszámított árak között, és a különböző mobilitási szolgáltatóknak felszámított árak között sem. Adott esetben az árszint csak arányos módon, objektív indokolás alapján differenciálható. | (4)   
  A nyilvános elektromos töltőpontok üzemeltetői gondoskodnak arról, hogy bármely mobilitási szolgáltató megkülönböztetésmentesen hozzáférjen az általuk üzemeltetett elektromos töltőállomásokhoz.
   A nyilvános elektromos töltőpontok üzemeltetői által felszámított áraknak észszerűnek
  és megfizethetőnek
  , könnyen és egyértelműen összehasonlíthatónak, átláthatónak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük. A nyilvános elektromos töltőpontok üzemeltetői nem tehetnek különbséget a végfelhasználóknak felszámított árak és a mobilitási szolgáltatóknak felszámított árak között, és a különböző mobilitási szolgáltatóknak felszámított árak között sem. Adott esetben az árszint csak arányos módon, objektív indokolás
  vagy szerződési feltételek
  alapján differenciálható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A nyilvános elektromos töltőpontok üzemeltetői által felszámított áraknak észszerűnek, könnyen és egyértelműen összehasonlíthatónak, átláthatónak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük. A nyilvános elektromos töltőpontok üzemeltetői nem tehetnek különbséget a végfelhasználóknak felszámított árak és a mobilitási szolgáltatóknak felszámított árak között, és a különböző mobilitási szolgáltatóknak felszámított árak között sem. Adott esetben az árszint csak arányos módon, objektív indokolás alapján differenciálható.

(4)   
  A nyilvános elektromos töltőpontok üzemeltetői gondoskodnak arról, hogy bármely mobilitási szolgáltató megkülönböztetésmentesen hozzáférjen az általuk üzemeltetett elektromos töltőállomásokhoz.
   A nyilvános elektromos töltőpontok üzemeltetői által felszámított áraknak észszerűnek
  és megfizethetőnek
  , könnyen és egyértelműen összehasonlíthatónak, átláthatónak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük. A nyilvános elektromos töltőpontok üzemeltetői nem tehetnek különbséget a végfelhasználóknak felszámított árak és a mobilitási szolgáltatóknak felszámított árak között, és a különböző mobilitási szolgáltatóknak felszámított árak között sem. Adott esetben az árszint csak arányos módon, objektív indokolás
  vagy szerződési feltételek
  alapján differenciálható.

Módosítás 135

Módosítás 135

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 4 a bekezdés (új)

5 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A tagállamok megfelelő intézkedéseket tesznek a fogyasztókat célzó tisztességtelen gyakorlatok megelőzése érdekében, többek között a nyilvánosan hozzáférhető töltőpontok használatára meghatározott árakkal, például az árcsalással kapcsolatban, a piaci verseny és a fogyasztói jogok védelmének általános céljával. Az ilyen intézkedések elfogadásának a járműgyártók és az elektromos töltőpontok üzemeltetői árképzésének és gyakorlatainak rendszeres nyomon követésén kell alapulnia. A tagállamok értesítik a Bizottságot, ha a megfelelő szabályozó hatóság ilyen intézkedéseket fogad el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  A tagállamok megfelelő intézkedéseket tesznek a fogyasztókat célzó tisztességtelen gyakorlatok megelőzése érdekében, többek között a nyilvánosan hozzáférhető töltőpontok használatára meghatározott árakkal, például az árcsalással kapcsolatban, a piaci verseny és a fogyasztói jogok védelmének általános céljával. Az ilyen intézkedések elfogadásának a járműgyártók és az elektromos töltőpontok üzemeltetői árképzésének és gyakorlatainak rendszeres nyomon követésén kell alapulnia. A tagállamok értesítik a Bizottságot, ha a megfelelő szabályozó hatóság ilyen intézkedéseket fogad el.

Módosítás 136

Módosítás 136

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 5 bekezdés – bevezető rész

5 cikk – 5 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az elektromos töltőpontok üzemeltetőinek az általuk üzemeltetett valamennyi nyilvános elektromos töltőállomáson egyértelműen fel kell tüntetniük az eseti árat és annak valamennyi összetevőjét, hogy
  azokat
  a végfelhasználók még az elektromos töltési munkamenet megkezdése előtt megismerjék.
  Legalább a következő árösszetevőket – adott esetben az elektromos töltőállomáson – jól láthatóan fel kell tüntetni: | (5)   Az elektromos töltőpontok üzemeltetőinek az általuk üzemeltetett valamennyi nyilvános elektromos töltőállomáson egyértelműen fel kell tüntetniük az
  egy kWh-ra jutó
  eseti árat és annak valamennyi összetevőjét, hogy
  ezt az információt
  a végfelhasználók még az elektromos töltési munkamenet megkezdése előtt megismerhessék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Az elektromos töltőpontok üzemeltetőinek az általuk üzemeltetett valamennyi nyilvános elektromos töltőállomáson egyértelműen fel kell tüntetniük az eseti árat és annak valamennyi összetevőjét, hogy
  azokat
  a végfelhasználók még az elektromos töltési munkamenet megkezdése előtt megismerjék.
  Legalább a következő árösszetevőket – adott esetben az elektromos töltőállomáson – jól láthatóan fel kell tüntetni:

(5)   Az elektromos töltőpontok üzemeltetőinek az általuk üzemeltetett valamennyi nyilvános elektromos töltőállomáson egyértelműen fel kell tüntetniük az
  egy kWh-ra jutó
  eseti árat és annak valamennyi összetevőjét, hogy
  ezt az információt
  a végfelhasználók még az elektromos töltési munkamenet megkezdése előtt megismerhessék.

Módosítás 137

Módosítás 137

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 5 bekezdés – 1 franciabekezdés

5 cikk – 5 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | munkamenetenkénti ár, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

munkamenetenkénti ár,

munkamenetenkénti ár,

törölve

törölve

Módosítás 138

Módosítás 138

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 5 bekezdés – 2 franciabekezdés

5 cikk – 5 bekezdés – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | percenkénti ár, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

percenkénti ár,

percenkénti ár,

törölve

törölve

Módosítás 139

Módosítás 139

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 5 bekezdés – 3 franciabekezdés

5 cikk – 5 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | kilowattóránkénti ár. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

kilowattóránkénti ár.

kilowattóránkénti ár.

törölve

törölve

Módosítás 140

Módosítás 140

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 6 bekezdés

5 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A mobilitási szolgáltatók által a végfelhasználóknak felszámított áraknak észszerűnek, átláthatónak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük. A mobilitási szolgáltatók az elektromos töltési munkamenet megkezdése előtt szabadon elérhető, széles körben támogatott elektronikus eszközökön keresztül a végfelhasználók rendelkezésére bocsátanak valamennyi érvényes árinformációt, egyértelműen
  megkülönböztetve
  az elektromos töltőpont üzemeltetője által felszámított
  árösszetevőket
  , az alkalmazandó e-barangolási költségeket és a mobilitási szolgáltató által alkalmazott egyéb díjakat vagy illetékeket. A díjaknak észszerűnek, átláthatónak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük. A határokon átnyúló e-barangolásra nem alkalmazható járulékos költség. | (6)   A mobilitási szolgáltatók által a végfelhasználóknak felszámított áraknak észszerűnek
  és megfizethetőnek
  , átláthatónak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük. A mobilitási szolgáltatók az elektromos töltési munkamenet megkezdése előtt szabadon elérhető, széles körben támogatott elektronikus eszközökön keresztül a végfelhasználók rendelkezésére bocsátanak valamennyi érvényes árinformációt, egyértelműen
  feltüntetve
  az elektromos töltőpont üzemeltetője által felszámított
  , egy kWh-ra jutó árat
  , az alkalmazandó e-barangolási költségeket és a mobilitási szolgáltató által alkalmazott egyéb díjakat vagy illetékeket. A díjaknak észszerűnek
  és megfizethetőnek
  , átláthatónak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük. A határokon átnyúló e-barangolásra nem alkalmazható járulékos költség. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A mobilitási szolgáltatók által a végfelhasználóknak felszámított áraknak észszerűnek, átláthatónak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük. A mobilitási szolgáltatók az elektromos töltési munkamenet megkezdése előtt szabadon elérhető, széles körben támogatott elektronikus eszközökön keresztül a végfelhasználók rendelkezésére bocsátanak valamennyi érvényes árinformációt, egyértelműen
  megkülönböztetve
  az elektromos töltőpont üzemeltetője által felszámított
  árösszetevőket
  , az alkalmazandó e-barangolási költségeket és a mobilitási szolgáltató által alkalmazott egyéb díjakat vagy illetékeket. A díjaknak észszerűnek, átláthatónak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük. A határokon átnyúló e-barangolásra nem alkalmazható járulékos költség.

(6)   A mobilitási szolgáltatók által a végfelhasználóknak felszámított áraknak észszerűnek
  és megfizethetőnek
  , átláthatónak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük. A mobilitási szolgáltatók az elektromos töltési munkamenet megkezdése előtt szabadon elérhető, széles körben támogatott elektronikus eszközökön keresztül a végfelhasználók rendelkezésére bocsátanak valamennyi érvényes árinformációt, egyértelműen
  feltüntetve
  az elektromos töltőpont üzemeltetője által felszámított
  , egy kWh-ra jutó árat
  , az alkalmazandó e-barangolási költségeket és a mobilitási szolgáltató által alkalmazott egyéb díjakat vagy illetékeket. A díjaknak észszerűnek
  és megfizethetőnek
  , átláthatónak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük. A határokon átnyúló e-barangolásra nem alkalmazható járulékos költség.

Módosítás 141

Módosítás 141

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 6 a bekezdés (új)

5 cikk – 6 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  Az intelligens vagy kétirányú töltőpontok üzemeltetői hozzáférhetővé teszik az átvitelirendszer-üzemeltetőktől, a villamosenergia-szolgáltatóktól vagy a saját villamosenergia-termelésükön keresztül a megújuló energiaforrásokból előállított, az átviteli rendszeren belüli villamos energia arányáról és a kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásról kapott információkat. Ezeket az információkat rendszeres időközönként, valós időben rendelkezésre kell bocsátani, és azokat – amennyiben rendelkezésre áll – előrejelzésnek kell kísérnie, és adott esetben a villamosenergia-szolgáltatóval kötött szerződés feltételeit kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6a)
     
  Az intelligens vagy kétirányú töltőpontok üzemeltetői hozzáférhetővé teszik az átvitelirendszer-üzemeltetőktől, a villamosenergia-szolgáltatóktól vagy a saját villamosenergia-termelésükön keresztül a megújuló energiaforrásokból előállított, az átviteli rendszeren belüli villamos energia arányáról és a kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásról kapott információkat. Ezeket az információkat rendszeres időközönként, valós időben rendelkezésre kell bocsátani, és azokat – amennyiben rendelkezésre áll – előrejelzésnek kell kísérnie, és adott esetben a villamosenergia-szolgáltatóval kötött szerződés feltételeit kell alkalmazni.

Módosítás 142

Módosítás 142

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 7 bekezdés

5 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   
  A 24. cikkben említett időponttól
  kezdődően az elektromos töltőpontok üzemeltetői gondoskodnak arról, hogy az általuk üzemeltetett valamennyi nyilvános elektromos töltőpont digitálisan
  csatlakoztatott elektromos töltőpont
  legyen. | (7)   ...
  [e rendelet hatálybalépésének időpontja]-tól/től
  kezdődően az elektromos töltőpontok üzemeltetői gondoskodnak arról, hogy az általuk üzemeltetett valamennyi
  újonnan épített vagy felújított
  nyilvános elektromos töltőpont digitálisan
  csatlakoztatva legyen, e-barangolásos funkcióval rendelkezzen, és elhelyezkedése és üzemállapota online könnyen látható
  legyen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   
  A 24. cikkben említett időponttól
  kezdődően az elektromos töltőpontok üzemeltetői gondoskodnak arról, hogy az általuk üzemeltetett valamennyi nyilvános elektromos töltőpont digitálisan
  csatlakoztatott elektromos töltőpont
  legyen.

(7)   ...
  [e rendelet hatálybalépésének időpontja]-tól/től
  kezdődően az elektromos töltőpontok üzemeltetői gondoskodnak arról, hogy az általuk üzemeltetett valamennyi
  újonnan épített vagy felújított
  nyilvános elektromos töltőpont digitálisan
  csatlakoztatva legyen, e-barangolásos funkcióval rendelkezzen, és elhelyezkedése és üzemállapota online könnyen látható
  legyen.

Módosítás 143

Módosítás 143

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 8 bekezdés

5 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   
  A 24. cikkben említett időponttól
  kezdődően az elektromos töltőpontok üzemeltetői gondoskodnak arról, hogy az általuk üzemeltetett valamennyi
  , normál teljesítményű
  nyilvános elektromos töltőpont képes legyen intelligens töltésre. | (8)   ...
  [e rendelet hatálybalépésének időpontja]-tól/től
  kezdődően az elektromos töltőpontok üzemeltetői gondoskodnak arról, hogy az általuk üzemeltetett valamennyi
  újonnan épített vagy felújított
  nyilvános elektromos töltőpont képes legyen intelligens töltésre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8)   
  A 24. cikkben említett időponttól
  kezdődően az elektromos töltőpontok üzemeltetői gondoskodnak arról, hogy az általuk üzemeltetett valamennyi
  , normál teljesítményű
  nyilvános elektromos töltőpont képes legyen intelligens töltésre.

(8)   ...
  [e rendelet hatálybalépésének időpontja]-tól/től
  kezdődően az elektromos töltőpontok üzemeltetői gondoskodnak arról, hogy az általuk üzemeltetett valamennyi
  újonnan épített vagy felújított
  nyilvános elektromos töltőpont képes legyen intelligens töltésre.

Módosítás 144

Módosítás 144

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 8 a bekezdés (új)

5 cikk – 8 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a)
     
  A nyilvános elektromos töltőpontok üzemeltetői biztosítják, hogy: |
| | a) | az elektromos töltőállomások kereskedelmi élettartamuk alatt megfelelő állapotban működjenek, és a (2)–(5) bekezdésben meghatározott funkciók mindig rendelkezésre álljanak a végfelhasználók számára, és működési hiba észlelését követően azonnal elvégzik a rendszeres karbantartási és javítási műveleteket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8a)
     
  A nyilvános elektromos töltőpontok üzemeltetői biztosítják, hogy:

a)

a)

az elektromos töltőállomások kereskedelmi élettartamuk alatt megfelelő állapotban működjenek, és a (2)–(5) bekezdésben meghatározott funkciók mindig rendelkezésre álljanak a végfelhasználók számára, és működési hiba észlelését követően azonnal elvégzik a rendszeres karbantartási és javítási műveleteket;

az elektromos töltőállomások kereskedelmi élettartamuk alatt megfelelő állapotban működjenek, és a (2)–(5) bekezdésben meghatározott funkciók mindig rendelkezésre álljanak a végfelhasználók számára, és működési hiba észlelését követően azonnal elvégzik a rendszeres karbantartási és javítási műveleteket;

| b) | az általuk üzemeltetett valamennyi nyilvános elektromos töltőpont megfeleljen a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

b)

b)

az általuk üzemeltetett valamennyi nyilvános elektromos töltőpont megfeleljen a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezéseinek.

az általuk üzemeltetett valamennyi nyilvános elektromos töltőpont megfeleljen a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezéseinek.

Módosítás 145

Módosítás 145

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 9 bekezdés

5 cikk – 9 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a TEN-T közúthálózat azon parkoló- és pihenőhelyein, ahol alternatívüzemanyag-infrastruktúrát létesítettek, megfelelő jelölést alkalmazzanak az alternatívüzemanyag-infrastruktúra pontos helyének könnyű azonosíthatósága érdekében. | (9)   A tagállamok
  [e rendelet hatálybalépésének időpontjától] kezdődően
  megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a TEN-T közúthálózat azon parkoló- és pihenőhelyein, ahol alternatívüzemanyag-infrastruktúrát létesítettek, megfelelő jelölést alkalmazzanak az alternatívüzemanyag-infrastruktúra pontos helyének könnyű azonosíthatósága érdekében.
  Megfelelő távolságban jelzőtáblákat kell elhelyezni a TEN-T közúthálózat azon parkolóhelyeihez és pihenőhelyeihez vezető utakon is, ahol ilyen alternatívüzemanyag-infrastruktúra található. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(9)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a TEN-T közúthálózat azon parkoló- és pihenőhelyein, ahol alternatívüzemanyag-infrastruktúrát létesítettek, megfelelő jelölést alkalmazzanak az alternatívüzemanyag-infrastruktúra pontos helyének könnyű azonosíthatósága érdekében.

(9)   A tagállamok
  [e rendelet hatálybalépésének időpontjától] kezdődően
  megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a TEN-T közúthálózat azon parkoló- és pihenőhelyein, ahol alternatívüzemanyag-infrastruktúrát létesítettek, megfelelő jelölést alkalmazzanak az alternatívüzemanyag-infrastruktúra pontos helyének könnyű azonosíthatósága érdekében.
  Megfelelő távolságban jelzőtáblákat kell elhelyezni a TEN-T közúthálózat azon parkolóhelyeihez és pihenőhelyeihez vezető utakon is, ahol ilyen alternatívüzemanyag-infrastruktúra található.

Módosítás 146

Módosítás 146

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 9 a bekezdés (új)

5 cikk – 9 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a)
     
  A tagállamok arra ösztönzik az üzemeltetőket, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy szabványosított és teljes mértékben interoperábilis információs rendszereket kínáljanak, amelyek tájékoztatást adnak az elektromos töltőpontok rendelkezésre állásáról. Ezeknek a rendszereknek pontosnak, felhasználóbarátnak kell lenniük, és a tagállam hivatalos nyelvén (nyelvein) és angolul kell működniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(9a)
     
  A tagállamok arra ösztönzik az üzemeltetőket, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy szabványosított és teljes mértékben interoperábilis információs rendszereket kínáljanak, amelyek tájékoztatást adnak az elektromos töltőpontok rendelkezésre állásáról. Ezeknek a rendszereknek pontosnak, felhasználóbarátnak kell lenniük, és a tagállam hivatalos nyelvén (nyelvein) és angolul kell működniük.

Módosítás 147

Módosítás 147

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 11 a bekezdés (új)

5 cikk – 11 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a)
     
  A nyilvános elektromos töltőpontok üzemeltetői gondoskodnak arról, hogy a töltőállomásokon egyértelműen feltüntessék a helyi segélyhívó szolgálatok szükséges kapcsolattartási adatait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(11a)
     
  A nyilvános elektromos töltőpontok üzemeltetői gondoskodnak arról, hogy a töltőállomásokon egyértelműen feltüntessék a helyi segélyhívó szolgálatok szükséges kapcsolattartási adatait.

Módosítás 148

Módosítás 148

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 11 b bekezdés (új)

5 cikk – 11 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11b)
     
  A felügyelet nélküli töltőállomásokon a tagállamok megkönnyítik kamerás megfigyelő rendszerek és a helyi segélyhívó szolgálatokkal való azonnali kapcsolatfelvételre szolgáló vészhívó gomb telepítését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(11b)
     
  A felügyelet nélküli töltőállomásokon a tagállamok megkönnyítik kamerás megfigyelő rendszerek és a helyi segélyhívó szolgálatokkal való azonnali kapcsolatfelvételre szolgáló vészhívó gomb telepítését.

Módosítás 149

Módosítás 149

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

6 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a területükön
  2030.
  december 31-ig minimális számú hidrogéntöltő állomás létesüljön. | A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a területükön
  2027.
  december 31-ig legalább minimális számú hidrogéntöltő állomás létesüljön. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a területükön
  2030.
  december 31-ig minimális számú hidrogéntöltő állomás létesüljön.

2030.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a területükön
  2027.
  december 31-ig legalább minimális számú hidrogéntöltő állomás létesüljön.

2027.

Módosítás 150

Módosítás 150

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

6 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E célból a tagállamok gondoskodnak arról, hogy
  2030
  . december 31-ig legalább napi 2 tonna kapacitású és legalább 700 bar nyomású adagolóval felszerelt nyilvános hidrogéntöltő állomásokat építsenek ki a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat mentén, egymástól legfeljebb
  150
   km távolságra. A folyékony hidrogént egymástól legfeljebb
  450
   km távolságra lévő nyilvános hidrogéntöltő állomásokon kell rendelkezésre bocsátani. | E célból a tagállamok gondoskodnak arról, hogy
  2027
  . december 31-ig legalább napi 2 tonna kapacitású és legalább 700 bar nyomású adagolóval felszerelt nyilvános hidrogéntöltő állomásokat építsenek ki a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat mentén, egymástól legfeljebb
  100
   km távolságra. A folyékony hidrogént egymástól legfeljebb
  400
   km távolságra lévő nyilvános hidrogéntöltő állomásokon kell rendelkezésre bocsátani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

E célból a tagállamok gondoskodnak arról, hogy
  2030
  . december 31-ig legalább napi 2 tonna kapacitású és legalább 700 bar nyomású adagolóval felszerelt nyilvános hidrogéntöltő állomásokat építsenek ki a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat mentén, egymástól legfeljebb
  150
   km távolságra. A folyékony hidrogént egymástól legfeljebb
  450
   km távolságra lévő nyilvános hidrogéntöltő állomásokon kell rendelkezésre bocsátani.

2030

150

450

E célból a tagállamok gondoskodnak arról, hogy
  2027
  . december 31-ig legalább napi 2 tonna kapacitású és legalább 700 bar nyomású adagolóval felszerelt nyilvános hidrogéntöltő állomásokat építsenek ki a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat mentén, egymástól legfeljebb
  100
   km távolságra. A folyékony hidrogént egymástól legfeljebb
  400
   km távolságra lévő nyilvános hidrogéntöltő állomásokon kell rendelkezésre bocsátani.

2027

100

400

Módosítás 151

Módosítás 151

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

6 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok gondoskodnak arról, hogy
  2030
  . december 31-ig minden városi csomópontban legalább egy nyilvános hidrogéntöltő állomás kiépüljön. E hidrogéntöltő állomások legjobb helyszínéről elemzést kell végezni, és abban mérlegelni kell különösen azt, hogy ezek az állomások multimodális csomópontokban kerüljenek kiépítésre, ahol más közlekedési módok is kiszolgálhatók. | A tagállamok gondoskodnak arról, hogy
  2027
  . december 31-ig minden városi csomópontban legalább egy nyilvános hidrogéntöltő állomás kiépüljön. E hidrogéntöltő állomások legjobb helyszínéről elemzést kell végezni, és abban mérlegelni kell különösen azt, hogy ezek az állomások multimodális csomópontokban kerüljenek kiépítésre, ahol más közlekedési módok is kiszolgálhatók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy
  2030
  . december 31-ig minden városi csomópontban legalább egy nyilvános hidrogéntöltő állomás kiépüljön. E hidrogéntöltő állomások legjobb helyszínéről elemzést kell végezni, és abban mérlegelni kell különösen azt, hogy ezek az állomások multimodális csomópontokban kerüljenek kiépítésre, ahol más közlekedési módok is kiszolgálhatók.

2030

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy
  2027
  . december 31-ig minden városi csomópontban legalább egy nyilvános hidrogéntöltő állomás kiépüljön. E hidrogéntöltő állomások legjobb helyszínéről elemzést kell végezni, és abban mérlegelni kell különösen azt, hogy ezek az állomások multimodális csomópontokban kerüljenek kiépítésre, ahol más közlekedési módok is kiszolgálhatók.

2027

Módosítás 152

Módosítás 152

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 a bekezdés (új)

6 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A tagállamok 2024. december 31-ig közzéteszik a hidrogéntöltő állomások kiépítésére alkalmas multimodális közlekedési csomópontok, ipari klaszterek és kikötők részletes jegyzékét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A tagállamok 2024. december 31-ig közzéteszik a hidrogéntöltő állomások kiépítésére alkalmas multimodális közlekedési csomópontok, ipari klaszterek és kikötők részletes jegyzékét.

Módosítás 153

Módosítás 153

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés

6 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A szomszédos tagállamok
  gondoskodnak arról
  , hogy a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat határokon átnyúló szakaszai esetében ne lépjék túl az (1) bekezdés második albekezdésében említett maximális távolságokat. | (2)   A szomszédos tagállamok
  minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítására
  , hogy a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat határokon átnyúló szakaszai esetében ne lépjék túl az (1) bekezdés második albekezdésében említett maximális távolságokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A szomszédos tagállamok
  gondoskodnak arról
  , hogy a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat határokon átnyúló szakaszai esetében ne lépjék túl az (1) bekezdés második albekezdésében említett maximális távolságokat.

(2)   A szomszédos tagállamok
  minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítására
  , hogy a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat határokon átnyúló szakaszai esetében ne lépjék túl az (1) bekezdés második albekezdésében említett maximális távolságokat.

Módosítás 154

Módosítás 154

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 a bekezdés (új)

6 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Ha a költségek aránytalanok az előnyökhöz képest, beleértve a környezeti előnyöket is, egy tagállam dönthet úgy, hogy nem alkalmazza e cikk (1) bekezdését a következőkre: a) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkében említett legkülső régiók; vagy b) olyan szigetek, amelyek nem kapcsolódnak szárazföldi energiahálózatokhoz, és amelyek az (EU) 2019/944 irányelv szerinti kis összekapcsolt rendszerek vagy kis, szigetüzemben működő rendszerek fogalommeghatározása alá tartoznak. Ilyen esetekben a tagállamoknak meg kell indokolniuk döntésüket a Bizottság számára, és a nemzeti szakpolitikai kereteikben rendelkezésre kell bocsátaniuk az összes vonatkozó információt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Ha a költségek aránytalanok az előnyökhöz képest, beleértve a környezeti előnyöket is, egy tagállam dönthet úgy, hogy nem alkalmazza e cikk (1) bekezdését a következőkre: a) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkében említett legkülső régiók; vagy b) olyan szigetek, amelyek nem kapcsolódnak szárazföldi energiahálózatokhoz, és amelyek az (EU) 2019/944 irányelv szerinti kis összekapcsolt rendszerek vagy kis, szigetüzemben működő rendszerek fogalommeghatározása alá tartoznak. Ilyen esetekben a tagállamoknak meg kell indokolniuk döntésüket a Bizottság számára, és a nemzeti szakpolitikai kereteikben rendelkezésre kell bocsátaniuk az összes vonatkozó információt.

Módosítás 155

Módosítás 155

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 b bekezdés (új)

6 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  A Bizottság megteszi a szükséges intézkedéseket a harmadik országokkal, különösen a tagjelölt országokkal és azon harmadik országokkal folytatott együttműködés biztosítása érdekében, amelyekben tagállamokat összekötő tranzitfolyosók találhatók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  A Bizottság megteszi a szükséges intézkedéseket a harmadik országokkal, különösen a tagjelölt országokkal és azon harmadik országokkal folytatott együttműködés biztosítása érdekében, amelyekben tagállamokat összekötő tranzitfolyosók találhatók.

Módosítás 156

Módosítás 156

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

7 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 24. cikkben említett időponttól
  kezdődően a nyilvános hidrogéntöltő állomások üzemeltetői az általuk üzemeltetett hidrogéntöltő állomásokon lehetővé teszik a végfelhasználók számára, hogy eseti alapon az Unióban széles körben alkalmazott készpénz-helyettesítő fizetési eszköz használatával végezzenek töltést. E célból a hidrogéntöltő állomások üzemeltetői gondoskodnak arról, hogy az általuk üzemeltetett valamennyi hidrogéntöltő állomás elfogadja a fizetési szolgáltatásokhoz használt terminálokon és eszközökön keresztül teljesített elektronikus fizetést; e terminálok és eszközök legalább
  az alábbiak egyikét foglalják
  magukban: | ... [e rendelet hatálybalépésének időpontja]-tól/től
  kezdődően a nyilvános hidrogéntöltő állomások üzemeltetői az általuk üzemeltetett hidrogéntöltő állomásokon lehetővé teszik a végfelhasználók számára, hogy eseti alapon az Unióban széles körben alkalmazott készpénz-helyettesítő fizetési eszköz használatával végezzenek töltést. E célból a hidrogéntöltő állomások üzemeltetői gondoskodnak arról, hogy az általuk üzemeltetett valamennyi hidrogéntöltő állomás elfogadja a fizetési szolgáltatásokhoz használt terminálokon és eszközökön keresztül teljesített elektronikus fizetést; e terminálok és eszközök legalább
  a fizetésikártya-olvasót vagy a fizetési kártyák olvasására képes, érintésmentes eszközöket
  magukban
  foglalják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 24. cikkben említett időponttól
  kezdődően a nyilvános hidrogéntöltő állomások üzemeltetői az általuk üzemeltetett hidrogéntöltő állomásokon lehetővé teszik a végfelhasználók számára, hogy eseti alapon az Unióban széles körben alkalmazott készpénz-helyettesítő fizetési eszköz használatával végezzenek töltést. E célból a hidrogéntöltő állomások üzemeltetői gondoskodnak arról, hogy az általuk üzemeltetett valamennyi hidrogéntöltő állomás elfogadja a fizetési szolgáltatásokhoz használt terminálokon és eszközökön keresztül teljesített elektronikus fizetést; e terminálok és eszközök legalább
  az alábbiak egyikét foglalják
  magukban:

A 24. cikkben említett időponttól

az alábbiak egyikét foglalják

... [e rendelet hatálybalépésének időpontja]-tól/től
  kezdődően a nyilvános hidrogéntöltő állomások üzemeltetői az általuk üzemeltetett hidrogéntöltő állomásokon lehetővé teszik a végfelhasználók számára, hogy eseti alapon az Unióban széles körben alkalmazott készpénz-helyettesítő fizetési eszköz használatával végezzenek töltést. E célból a hidrogéntöltő állomások üzemeltetői gondoskodnak arról, hogy az általuk üzemeltetett valamennyi hidrogéntöltő állomás elfogadja a fizetési szolgáltatásokhoz használt terminálokon és eszközökön keresztül teljesített elektronikus fizetést; e terminálok és eszközök legalább
  a fizetésikártya-olvasót vagy a fizetési kártyák olvasására képes, érintésmentes eszközöket
  magukban
  foglalják.

... [e rendelet hatálybalépésének időpontja]-tól/től

a fizetésikártya-olvasót vagy a fizetési kártyák olvasására képes, érintésmentes eszközöket

foglalják.

Módosítás 157

Módosítás 157

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

7 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | fizetésikártya-olvasók; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a)

fizetésikártya-olvasók;

fizetésikártya-olvasók;

törölve

törölve

Módosítás 158

Módosítás 158

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

7 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | legalább a fizetési kártyák olvasására képes, érintésmentes funkcióval rendelkező eszközök. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

b)

legalább a fizetési kártyák olvasására képes, érintésmentes funkcióval rendelkező eszközök.

legalább a fizetési kártyák olvasására képes, érintésmentes funkcióval rendelkező eszközök.

törölve

törölve

Módosítás 159

Módosítás 159

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 a bekezdés (új)

7 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A tagállamok arra ösztönzik az üzemeltetőket, hogy kínáljanak szabványosított és teljes mértékben interoperábilis informatikai rendszereket, amelyek tájékoztatást nyújtanak az elektromos töltőpontok rendelkezésre állásáról. Ezeknek a rendszereknek pontosnak, felhasználóbarátnak kell lenniük, és a tagállam hivatalos nyelvén (nyelvein) és angolul kell működniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A tagállamok arra ösztönzik az üzemeltetőket, hogy kínáljanak szabványosított és teljes mértékben interoperábilis informatikai rendszereket, amelyek tájékoztatást nyújtanak az elektromos töltőpontok rendelkezésre állásáról. Ezeknek a rendszereknek pontosnak, felhasználóbarátnak kell lenniük, és a tagállam hivatalos nyelvén (nyelvein) és angolul kell működniük.

Módosítás 160

Módosítás 160

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés

7 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A hidrogéntöltő állomások üzemeltetőinek az általuk üzemeltetett töltőállomásokon a töltési munkamenet megkezdése előtt rendelkezésre kell bocsátaniuk az árakra vonatkozó információkat. | (3)   A hidrogéntöltő állomások üzemeltetőinek az általuk üzemeltetett töltőállomásokon a töltési munkamenet megkezdése előtt rendelkezésre kell bocsátaniuk az árakra vonatkozó információkat.
  Az elektromos töltőpontok üzemeltetői az általuk üzemeltetett valamennyi nyilvános elektromos töltőállomáson egyértelműen feltüntetik az eseti árat és annak valamennyi összetevőjét, hogy azokat a végfelhasználók még az elektromos töltési munkamenet megkezdése előtt megismerhessék. A kilogrammonkénti árat jól láthatóan fel kell tüntetni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A hidrogéntöltő állomások üzemeltetőinek az általuk üzemeltetett töltőállomásokon a töltési munkamenet megkezdése előtt rendelkezésre kell bocsátaniuk az árakra vonatkozó információkat.

(3)   A hidrogéntöltő állomások üzemeltetőinek az általuk üzemeltetett töltőállomásokon a töltési munkamenet megkezdése előtt rendelkezésre kell bocsátaniuk az árakra vonatkozó információkat.
  Az elektromos töltőpontok üzemeltetői az általuk üzemeltetett valamennyi nyilvános elektromos töltőállomáson egyértelműen feltüntetik az eseti árat és annak valamennyi összetevőjét, hogy azokat a végfelhasználók még az elektromos töltési munkamenet megkezdése előtt megismerhessék. A kilogrammonkénti árat jól láthatóan fel kell tüntetni.

Módosítás 161

Módosítás 161

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 4 bekezdés

7 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A nyilvános hidrogéntöltő állomások üzemeltetői szerződéses alapon, többek között más mobilitási szolgáltatók nevében és megbízásából is nyújthatnak hidrogéntöltési szolgáltatásokat az ügyfelek számára. A mobilitási szolgáltatóknak észszerű, átlátható és megkülönböztetéstől mentes árakat kell felszámítaniuk a végfelhasználóknak. A mobilitási szolgáltatók a töltési munkamenet megkezdése előtt szabadon elérhető, széles körben támogatott elektronikus eszközökön keresztül a végfelhasználók rendelkezésére bocsátanak valamennyi érvényes árinformációt, egyértelműen megkülönböztetve a hidrogéntöltő állomás üzemeltetője által felszámított árösszetevőket, az alkalmazandó e-barangolási költségeket és a mobilitási szolgáltató által alkalmazott egyéb díjakat vagy illetékeket. | (4)   A nyilvános hidrogéntöltő állomások üzemeltetői szerződéses alapon, többek között más mobilitási szolgáltatók nevében és megbízásából is nyújthatnak hidrogéntöltési szolgáltatásokat az ügyfelek számára. A mobilitási szolgáltatóknak észszerű, átlátható és megkülönböztetéstől mentes árakat kell felszámítaniuk a végfelhasználóknak. A mobilitási szolgáltatók a töltési munkamenet megkezdése előtt
  és az adott töltési munkamenetre szabottan
  szabadon elérhető, széles körben támogatott elektronikus eszközökön keresztül a végfelhasználók rendelkezésére bocsátanak valamennyi érvényes árinformációt, egyértelműen megkülönböztetve a hidrogéntöltő állomás üzemeltetője által felszámított árösszetevőket, az alkalmazandó e-barangolási költségeket és a mobilitási szolgáltató által alkalmazott egyéb díjakat vagy illetékeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A nyilvános hidrogéntöltő állomások üzemeltetői szerződéses alapon, többek között más mobilitási szolgáltatók nevében és megbízásából is nyújthatnak hidrogéntöltési szolgáltatásokat az ügyfelek számára. A mobilitási szolgáltatóknak észszerű, átlátható és megkülönböztetéstől mentes árakat kell felszámítaniuk a végfelhasználóknak. A mobilitási szolgáltatók a töltési munkamenet megkezdése előtt szabadon elérhető, széles körben támogatott elektronikus eszközökön keresztül a végfelhasználók rendelkezésére bocsátanak valamennyi érvényes árinformációt, egyértelműen megkülönböztetve a hidrogéntöltő állomás üzemeltetője által felszámított árösszetevőket, az alkalmazandó e-barangolási költségeket és a mobilitási szolgáltató által alkalmazott egyéb díjakat vagy illetékeket.

(4)   A nyilvános hidrogéntöltő állomások üzemeltetői szerződéses alapon, többek között más mobilitási szolgáltatók nevében és megbízásából is nyújthatnak hidrogéntöltési szolgáltatásokat az ügyfelek számára. A mobilitási szolgáltatóknak észszerű, átlátható és megkülönböztetéstől mentes árakat kell felszámítaniuk a végfelhasználóknak. A mobilitási szolgáltatók a töltési munkamenet megkezdése előtt
  és az adott töltési munkamenetre szabottan
  szabadon elérhető, széles körben támogatott elektronikus eszközökön keresztül a végfelhasználók rendelkezésére bocsátanak valamennyi érvényes árinformációt, egyértelműen megkülönböztetve a hidrogéntöltő állomás üzemeltetője által felszámított árösszetevőket, az alkalmazandó e-barangolási költségeket és a mobilitási szolgáltató által alkalmazott egyéb díjakat vagy illetékeket.

Módosítás 162

Módosítás 162

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

9 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a tengeri
  kikötőkben
  a tengerjáró konténerszállító hajók és személyszállító hajók számára minimális part menti villamosenergia-ellátást biztosítsanak. E célból a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy 2030. január 1-jéig: | (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a 
  TEN-T törzshálózat és átfogó hálózat
  tengeri
  kikötőiben
  a tengerjáró konténerszállító hajók és személyszállító hajók számára minimális part menti villamosenergia-ellátást biztosítsanak. E célból
  és a(z) XXXX-XXX rendelet [FuelEU Maritime kezdeményezés] 5. cikkének (1) és (2) bekezdésével teljes összhangban
  a tagállamok
  az irányító szervvel vagy az illetékes hatósággal együttműködve
  megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy 2030. január 1-jéig: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a tengeri
  kikötőkben
  a tengerjáró konténerszállító hajók és személyszállító hajók számára minimális part menti villamosenergia-ellátást biztosítsanak. E célból a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy 2030. január 1-jéig:

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a 
  TEN-T törzshálózat és átfogó hálózat
  tengeri
  kikötőiben
  a tengerjáró konténerszállító hajók és személyszállító hajók számára minimális part menti villamosenergia-ellátást biztosítsanak. E célból
  és a(z) XXXX-XXX rendelet [FuelEU Maritime kezdeményezés] 5. cikkének (1) és (2) bekezdésével teljes összhangban
  a tagállamok
  az irányító szervvel vagy az illetékes hatósággal együttműködve
  megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy 2030. január 1-jéig:

Módosítás 163

Módosítás 163

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 a bekezdés (új)

9 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy elegendő hálózati infrastruktúra és kapacitás, teljesítménytartalék és frekvenciaátalakítás álljon rendelkezésre az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában meghatározott követelmények teljesítéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy elegendő hálózati infrastruktúra és kapacitás, teljesítménytartalék és frekvenciaátalakítás álljon rendelkezésre az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában meghatározott követelmények teljesítéséhez.

Módosítás 164

Módosítás 164

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

9 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A kikötések számának meghatározásához az alábbi kikötéseket nem kell figyelembe venni: | (2)   A
  (z) XXXX-XXX rendelet [FuelEU Maritime kezdeményezés] 5. cikkének (3) bekezdésével teljes összhangban a
  kikötések számának meghatározásához az alábbi kikötéseket nem kell figyelembe venni: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A kikötések számának meghatározásához az alábbi kikötéseket nem kell figyelembe venni:

(2)   A
  (z) XXXX-XXX rendelet [FuelEU Maritime kezdeményezés] 5. cikkének (3) bekezdésével teljes összhangban a
  kikötések számának meghatározásához az alábbi kikötéseket nem kell figyelembe venni:

Módosítás 165

Módosítás 165

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

9 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a kikötőben várhatóan két óránál rövidebb ideig tartó kikötések, amelyek alkalmával a hajókat a kikötőbe való belépéskor előre nem látható események akadályozták meg abban, hogy ezen időkereten belül elinduljanak, mely események egyértelműen kívül estek az üzemeltető ellenőrzésén vagy felelősségi körén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a kikötőben várhatóan két óránál rövidebb ideig tartó kikötések, amelyek alkalmával a hajókat a kikötőbe való belépéskor előre nem látható események akadályozták meg abban, hogy ezen időkereten belül elinduljanak, mely események egyértelműen kívül estek az üzemeltető ellenőrzésén vagy felelősségi körén;

a kikötőben várhatóan két óránál rövidebb ideig tartó kikötések, amelyek alkalmával a hajókat a kikötőbe való belépéskor előre nem látható események akadályozták meg abban, hogy ezen időkereten belül elinduljanak, mely események egyértelműen kívül estek az üzemeltető ellenőrzésén vagy felelősségi körén;

Módosítás 166

Módosítás 166

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – c a pont (új)

9 cikk – 2 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | több rövid kikötés ugyanazon kikötő különböző kikötőhelyein történő be- és kirakodás céljából, az a) pontban foglalt időkorlát túllépése nélkül; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

több rövid kikötés ugyanazon kikötő különböző kikötőhelyein történő be- és kirakodás céljából, az a) pontban foglalt időkorlát túllépése nélkül;

több rövid kikötés ugyanazon kikötő különböző kikötőhelyein történő be- és kirakodás céljából, az a) pontban foglalt időkorlát túllépése nélkül;

Módosítás 167

Módosítás 167

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés

9 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben a TEN-T törzshálózat tengeri kikötője és a TEN-T átfogó hálózat olyan szigeten található, amely nincs közvetlenül rácsatlakoztatva a villamosenergia-hálózatra, az (1) bekezdés mindaddig nem alkalmazandó, amíg a csatlakoztatás el nem készül, vagy a tiszta energiaforrásokból helyben termelt kapacitás nem elegendő. | (3)   Amennyiben a TEN-T törzshálózat tengeri kikötője és a TEN-T átfogó hálózat olyan szigeten
  vagy olyan, az EUMSZ 349. cikke szerinti legkülső uniós régióban
  található, amely nincs közvetlenül rácsatlakoztatva a villamosenergia-hálózatra, az (1) bekezdés mindaddig nem alkalmazandó, amíg a csatlakoztatás el nem készül, vagy a tiszta energiaforrásokból helyben termelt kapacitás nem elegendő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Amennyiben a TEN-T törzshálózat tengeri kikötője és a TEN-T átfogó hálózat olyan szigeten található, amely nincs közvetlenül rácsatlakoztatva a villamosenergia-hálózatra, az (1) bekezdés mindaddig nem alkalmazandó, amíg a csatlakoztatás el nem készül, vagy a tiszta energiaforrásokból helyben termelt kapacitás nem elegendő.

(3)   Amennyiben a TEN-T törzshálózat tengeri kikötője és a TEN-T átfogó hálózat olyan szigeten
  vagy olyan, az EUMSZ 349. cikke szerinti legkülső uniós régióban
  található, amely nincs közvetlenül rácsatlakoztatva a villamosenergia-hálózatra, az (1) bekezdés mindaddig nem alkalmazandó, amíg a csatlakoztatás el nem készül, vagy a tiszta energiaforrásokból helyben termelt kapacitás nem elegendő.

Módosítás 168

Módosítás 168

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 a bekezdés (új)

9 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A (3) bekezdés sérelme nélkül az (1) bekezdés mindaddig nem alkalmazandó Ceuta és Melilla területére, amíg a kontinens vagy valamely szomszédos ország villamosenergia-hálózatával való közvetlen összeköttetés el nem készült, vagy amíg a tiszta energiaforrásokból helyben termelt kapacitás nem elegendő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A (3) bekezdés sérelme nélkül az (1) bekezdés mindaddig nem alkalmazandó Ceuta és Melilla területére, amíg a kontinens vagy valamely szomszédos ország villamosenergia-hálózatával való közvetlen összeköttetés el nem készült, vagy amíg a tiszta energiaforrásokból helyben termelt kapacitás nem elegendő.

Módosítás 169

Módosítás 169

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

10 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a kikötők számára rendelkezésre áll a megfelelő hálózati kapacitás és csatlakozás, teljesítménytartalék és frekvenciaátalakítás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a kikötők számára rendelkezésre áll a megfelelő hálózati kapacitás és csatlakozás, teljesítménytartalék és frekvenciaátalakítás.

a kikötők számára rendelkezésre áll a megfelelő hálózati kapacitás és csatlakozás, teljesítménytartalék és frekvenciaátalakítás.

Módosítás 170

Módosítás 170

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – cím

11 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tengeri kikötőkben történő LNG-ellátásra vonatkozó célok | A tengeri kikötőkben történő LNG-
  , ammónia- és hidrogén
  ellátásra vonatkozó célok |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tengeri kikötőkben történő LNG-ellátásra vonatkozó célok

A tengeri kikötőkben történő LNG-
  , ammónia- és hidrogén
  ellátásra vonatkozó célok

, ammónia- és hidrogén

Módosítás 171

Módosítás 171

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés

11 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy 2025. január 1-jére megfelelő számú
  LNG-töltőállomás
  álljon rendelkezésre a (2) bekezdésben említett TEN-T törzshálózati tengeri kikötőkben ahhoz, hogy lehetségessé váljon a tengerjáró hajók közlekedése a TEN-T törzshálózat egészében. A tagállamok szükség esetén együttműködnek a szomszédos tagállamokkal a TEN-T törzshálózat megfelelő lefedettségének biztosítása érdekében. | (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy 2025. január 1-jére megfelelő számú
  LNG-, ammónia- és hidrogéntöltő pont
  álljon rendelkezésre a (2) bekezdésben említett TEN-T törzshálózati tengeri kikötőkben ahhoz, hogy
  teljesítsék az ilyen üzemanyagok iránti rövid és hosszú távú piaci keresletet, és
  lehetségessé váljon a tengerjáró hajók közlekedése a TEN-T törzshálózat egészében. A tagállamok szükség esetén együttműködnek a szomszédos tagállamokkal a TEN-T törzshálózat megfelelő lefedettségének biztosítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy 2025. január 1-jére megfelelő számú
  LNG-töltőállomás
  álljon rendelkezésre a (2) bekezdésben említett TEN-T törzshálózati tengeri kikötőkben ahhoz, hogy lehetségessé váljon a tengerjáró hajók közlekedése a TEN-T törzshálózat egészében. A tagállamok szükség esetén együttműködnek a szomszédos tagállamokkal a TEN-T törzshálózat megfelelő lefedettségének biztosítása érdekében.

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy 2025. január 1-jére megfelelő számú
  LNG-, ammónia- és hidrogéntöltő pont
  álljon rendelkezésre a (2) bekezdésben említett TEN-T törzshálózati tengeri kikötőkben ahhoz, hogy
  teljesítsék az ilyen üzemanyagok iránti rövid és hosszú távú piaci keresletet, és
  lehetségessé váljon a tengerjáró hajók közlekedése a TEN-T törzshálózat egészében. A tagállamok szükség esetén együttműködnek a szomszédos tagállamokkal a TEN-T törzshálózat megfelelő lefedettségének biztosítása érdekében.

Módosítás 172

Módosítás 172

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés

11 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok – a tényleges piaci igényeket és fejleményeket is figyelembe véve – a nemzeti szakpolitikai keretükben kijelölik azokat a TEN-T törzshálózati tengeri kikötőket, amelyekben hozzáférést biztosítanak az (1) bekezdésben említett
  LNG-töltőállomásokhoz
  . | (2)   A tagállamok – a 
  kikötőfejlesztést, a meglévő LNG-töltőpontokat, a
  tényleges piaci igényeket és fejleményeket
  , valamint az uniós klímasemlegességi célkitűzéssel kapcsolatos kötelezettségeiket
  is figyelembe véve – a nemzeti szakpolitikai keretükben kijelölik azokat a TEN-T törzshálózati tengeri kikötőket, amelyekben hozzáférést biztosítanak az (1) bekezdésben említett
  töltőpontokhoz
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok – a tényleges piaci igényeket és fejleményeket is figyelembe véve – a nemzeti szakpolitikai keretükben kijelölik azokat a TEN-T törzshálózati tengeri kikötőket, amelyekben hozzáférést biztosítanak az (1) bekezdésben említett
  LNG-töltőállomásokhoz
  .

(2)   A tagállamok – a 
  kikötőfejlesztést, a meglévő LNG-töltőpontokat, a
  tényleges piaci igényeket és fejleményeket
  , valamint az uniós klímasemlegességi célkitűzéssel kapcsolatos kötelezettségeiket
  is figyelembe véve – a nemzeti szakpolitikai keretükben kijelölik azokat a TEN-T törzshálózati tengeri kikötőket, amelyekben hozzáférést biztosítanak az (1) bekezdésben említett
  töltőpontokhoz
  .

Módosítás 173

Módosítás 173

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

12 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy valamennyi TEN-T törzshálózati és átfogó hálózati repülőtér repülőtér-irányító szervezetei a következők szerint biztosítsák az álló légi járművek villamosenergia-ellátását: | (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy valamennyi TEN-T törzshálózati és átfogó hálózati repülőtér repülőtér-irányító szervezetei
  és a földi kiszolgálást végző szolgáltatók
  a következők szerint biztosítsák az álló légi járművek villamosenergia-ellátását: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy valamennyi TEN-T törzshálózati és átfogó hálózati repülőtér repülőtér-irányító szervezetei a következők szerint biztosítsák az álló légi járművek villamosenergia-ellátását:

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy valamennyi TEN-T törzshálózati és átfogó hálózati repülőtér repülőtér-irányító szervezetei
  és a földi kiszolgálást végző szolgáltatók
  a következők szerint biztosítsák az álló légi járművek villamosenergia-ellátását:

Módosítás 174

Módosítás 174

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

12 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az (1) bekezdés a) és b) pontja azonban nem vonatkozik a rövid időtartamra – például a repülőgép jégmentesítése céljából – igénybe vett parkolóhelyekre, a katonai területeken lévő parkolóhelyekre és az általános légi forgalom számára fenntartott parkolóhelyekre (5,7  t MTOW-ig). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az (1) bekezdés a) és b) pontja azonban nem vonatkozik a rövid időtartamra – például a repülőgép jégmentesítése céljából – igénybe vett parkolóhelyekre, a katonai területeken lévő parkolóhelyekre és az általános légi forgalom számára fenntartott parkolóhelyekre (5,7  t MTOW-ig).

Az (1) bekezdés a) és b) pontja azonban nem vonatkozik a rövid időtartamra – például a repülőgép jégmentesítése céljából – igénybe vett parkolóhelyekre, a katonai területeken lévő parkolóhelyekre és az általános légi forgalom számára fenntartott parkolóhelyekre (5,7  t MTOW-ig).

Módosítás 175

Módosítás 175

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 a bekezdés (új)

12 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Az (1) bekezdés a) és b) pontjától eltérve, amennyiben a TEN-T törzshálózat repülőtere és a TEN-T átfogó hálózat olyan szigeten található, amely nincs közvetlenül rácsatlakoztatva a villamosenergia-hálózatra, vagy legkülső régióban található, az említett bekezdés mindaddig nem alkalmazandó, amíg a csatlakozás el nem készül, vagy a tiszta energiaforrásokból helyben termelt kapacitás nem elegendő, vagy ha a költségek nem állnak arányban az előnyökkel, beleértve a környezeti előnyöket is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Az (1) bekezdés a) és b) pontjától eltérve, amennyiben a TEN-T törzshálózat repülőtere és a TEN-T átfogó hálózat olyan szigeten található, amely nincs közvetlenül rácsatlakoztatva a villamosenergia-hálózatra, vagy legkülső régióban található, az említett bekezdés mindaddig nem alkalmazandó, amíg a csatlakozás el nem készül, vagy a tiszta energiaforrásokból helyben termelt kapacitás nem elegendő, vagy ha a költségek nem állnak arányban az előnyökkel, beleértve a környezeti előnyöket is.

Módosítás 176

Módosítás 176

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 b bekezdés (új)

12 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a TEN-T törzshálózati repülőterek repülőtér-irányító szervei vagy földi kiszolgálási szolgáltatói előkondicionáltlevegő-rendszereket biztosítsanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2b)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a TEN-T törzshálózati repülőterek repülőtér-irányító szervei vagy földi kiszolgálási szolgáltatói előkondicionáltlevegő-rendszereket biztosítsanak.

Módosítás 177

Módosítás 177

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 a cikk (új)

12 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12a. cikk |
| | A vasútvonalakra vonatkozó infrastrukturális célok |
| | (1)
     
  A tagállamok gondoskodnak az ahhoz szükséges megfelelő infrastruktúra biztosításáról, hogy a vasútvonalak az Unió egész területén megfeleljenek az 1315/2013/EU rendeletben [TEN T rendelet] foglalt villamosítási céloknak. |
| | (2)
     
  Amennyiben a vasútvonalak közvetlen villamosítása nem lehetséges, többek között a szolgáltatás költséghatékonyságával összefüggő okokból, a tagállamok biztosítják, hogy megfelelő számú elektromos töltőállomás álljon rendelkezésre az akkumulátorral működő vonatok számára, és hidrogéntöltő állomások álljanak rendelkezésre a vasút számára. E célból a tagállamok biztosítják, hogy a TEN-T törzshálózat és az átfogó hálózatok mentén minden menetirányban legyenek kiépítve töltőállomások az akkumulátorral működő vonatok és a hidrogénüzemű vonatok számára azokon a szakaszokon, amelyek villamosításáról az 1315/2013/EU rendelet [TEN T rendelet] nem rendelkezik. |
| | (3)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a (2) bekezdésnek való megfeleléshez szükséges infrastruktúra kiépítésére vonatkozó döntések meghozatalakor teljes mértékben figyelembe vegyék az energiahatékonyság elsődlegességének elvét. |
| | (4)
     
  A telepítést megelőzően a tagállamok elemzést készítenek arról, hogy melyek az ilyen állomások legjobb helyszínei. Ennek során a tagállamok mérlegelik különösen az állomások városi csomópontokban és multimodális csomópontokban való kiépítését, ahol más közlekedési módok is integrálhatók lennének. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12a. cikk

12a. cikk

A vasútvonalakra vonatkozó infrastrukturális célok

A vasútvonalakra vonatkozó infrastrukturális célok

(1)
     
  A tagállamok gondoskodnak az ahhoz szükséges megfelelő infrastruktúra biztosításáról, hogy a vasútvonalak az Unió egész területén megfeleljenek az 1315/2013/EU rendeletben [TEN T rendelet] foglalt villamosítási céloknak.

(2)
     
  Amennyiben a vasútvonalak közvetlen villamosítása nem lehetséges, többek között a szolgáltatás költséghatékonyságával összefüggő okokból, a tagállamok biztosítják, hogy megfelelő számú elektromos töltőállomás álljon rendelkezésre az akkumulátorral működő vonatok számára, és hidrogéntöltő állomások álljanak rendelkezésre a vasút számára. E célból a tagállamok biztosítják, hogy a TEN-T törzshálózat és az átfogó hálózatok mentén minden menetirányban legyenek kiépítve töltőállomások az akkumulátorral működő vonatok és a hidrogénüzemű vonatok számára azokon a szakaszokon, amelyek villamosításáról az 1315/2013/EU rendelet [TEN T rendelet] nem rendelkezik.

(3)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a (2) bekezdésnek való megfeleléshez szükséges infrastruktúra kiépítésére vonatkozó döntések meghozatalakor teljes mértékben figyelembe vegyék az energiahatékonyság elsődlegességének elvét.

(4)
     
  A telepítést megelőzően a tagállamok elemzést készítenek arról, hogy melyek az ilyen állomások legjobb helyszínei. Ennek során a tagállamok mérlegelik különösen az állomások városi csomópontokban és multimodális csomópontokban való kiépítését, ahol más közlekedési módok is integrálhatók lennének.

Módosítás 178

Módosítás 178

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

13 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2024. január 1-jéig minden tagállam kidolgozza a közlekedési ágazatban használt alternatív üzemanyagok tekintetében történő piacfejlesztésre és a kapcsolódó infrastruktúra kiépítésére vonatkozó nemzeti szakpolitikai keret tervezetét, és azt megküldi a Bizottságnak. | 2024. január 1-jéig minden tagállam
  a nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal együttműködve
  kidolgozza a közlekedési ágazatban használt alternatív üzemanyagok tekintetében történő piacfejlesztésre és a kapcsolódó infrastruktúra kiépítésére vonatkozó nemzeti szakpolitikai keret tervezetét, és azt megküldi a Bizottságnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2024. január 1-jéig minden tagállam kidolgozza a közlekedési ágazatban használt alternatív üzemanyagok tekintetében történő piacfejlesztésre és a kapcsolódó infrastruktúra kiépítésére vonatkozó nemzeti szakpolitikai keret tervezetét, és azt megküldi a Bizottságnak.

2024. január 1-jéig minden tagállam
  a nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal együttműködve
  kidolgozza a közlekedési ágazatban használt alternatív üzemanyagok tekintetében történő piacfejlesztésre és a kapcsolódó infrastruktúra kiépítésére vonatkozó nemzeti szakpolitikai keret tervezetét, és azt megküldi a Bizottságnak.

a nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal együttműködve

Módosítás 179

Módosítás 179

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a közlekedési ágazatban használt alternatív üzemanyagok tekintetében fennálló jelenlegi piaci helyzetnek és a jövőbeli piacfejlesztésnek, valamint az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája fejlődésének értékelése az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájához való intermodális hozzáférés figyelembevételével, adott esetben a határokon átnyúló folyamatosságra is figyelemmel; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a közlekedési ágazatban használt alternatív üzemanyagok tekintetében fennálló jelenlegi piaci helyzetnek és a jövőbeli piacfejlesztésnek, valamint az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája fejlődésének értékelése az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájához való intermodális hozzáférés figyelembevételével, adott esetben a határokon átnyúló folyamatosságra is figyelemmel;

| a) | a közlekedési ágazatban használt alternatív üzemanyagok tekintetében fennálló jelenlegi piaci helyzetnek és a jövőbeli piacfejlesztésnek, valamint az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája fejlődésének értékelése az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájához való intermodális hozzáférés figyelembevételével, adott esetben a határokon átnyúló folyamatosságra
  , valamint szigetek és a legkülső régiók közötti, illetve ezek és a kontinens közötti mobilitásra és e régiók megközelíthetőségére
  is figyelemmel; |
| --- | --- |

a)

a közlekedési ágazatban használt alternatív üzemanyagok tekintetében fennálló jelenlegi piaci helyzetnek és a jövőbeli piacfejlesztésnek, valamint az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája fejlődésének értékelése az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájához való intermodális hozzáférés figyelembevételével, adott esetben a határokon átnyúló folyamatosságra
  , valamint szigetek és a legkülső régiók közötti, illetve ezek és a kontinens közötti mobilitásra és e régiók megközelíthetőségére
  is figyelemmel;

, valamint szigetek és a legkülső régiók közötti, illetve ezek és a kontinens közötti mobilitásra és e régiók megközelíthetőségére

Módosítás 180

Módosítás 180

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a a pont (új)

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | annak értékelése, hogy az intézkedéseket hogyan hajtják végre az energiahatékonyság elsődlegességének elvével teljes összhangban; A tagállamok beszámolnak arról, hogy az elektromos töltésre és alternatívüzemanyag-töltésre szolgáló infrastruktúra kiépítésével kapcsolatos tervezési és beruházási döntések meghozatalakor milyen módon érvényesítik az energiahatékonyság elsődlegességének elvét; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

annak értékelése, hogy az intézkedéseket hogyan hajtják végre az energiahatékonyság elsődlegességének elvével teljes összhangban; A tagállamok beszámolnak arról, hogy az elektromos töltésre és alternatívüzemanyag-töltésre szolgáló infrastruktúra kiépítésével kapcsolatos tervezési és beruházási döntések meghozatalakor milyen módon érvényesítik az energiahatékonyság elsődlegességének elvét;

annak értékelése, hogy az intézkedéseket hogyan hajtják végre az energiahatékonyság elsődlegességének elvével teljes összhangban; A tagállamok beszámolnak arról, hogy az elektromos töltésre és alternatívüzemanyag-töltésre szolgáló infrastruktúra kiépítésével kapcsolatos tervezési és beruházási döntések meghozatalakor milyen módon érvényesítik az energiahatékonyság elsődlegességének elvét;

Módosítás 181

Módosítás 181

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a b pont (új)

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | a hálózati csatlakozások és kapacitás jelenlegi állapotának és jövőbeli alakulásának értékelése, beleértve a javításokat és a rezilienciával kapcsolatos szükséges intézkedéseket, valamint a szükséges finanszírozást; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ab)

ab)

a hálózati csatlakozások és kapacitás jelenlegi állapotának és jövőbeli alakulásának értékelése, beleértve a javításokat és a rezilienciával kapcsolatos szükséges intézkedéseket, valamint a szükséges finanszírozást;

a hálózati csatlakozások és kapacitás jelenlegi állapotának és jövőbeli alakulásának értékelése, beleértve a javításokat és a rezilienciával kapcsolatos szükséges intézkedéseket, valamint a szükséges finanszírozást;

Módosítás 182

Módosítás 182

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a c pont (új)

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ac) | a közlekedési ágazat rendelkezésére álló villamos energia mennyiségében és forrásaiban bekövetkező változások kilátásainak értékelése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ac)

ac)

a közlekedési ágazat rendelkezésére álló villamos energia mennyiségében és forrásaiban bekövetkező változások kilátásainak értékelése;

a közlekedési ágazat rendelkezésére álló villamos energia mennyiségében és forrásaiban bekövetkező változások kilátásainak értékelése;

Módosítás 183

Módosítás 183

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b pont

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a 3., 4., 6., 8., 9., 10., 11. és 12. cikk szerinti nemzeti célok és célkitűzések, amelyek vonatkozásában ez a rendelet kötelező nemzeti célokat határoz meg; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a 3., 4., 6., 8., 9., 10., 11. és 12. cikk szerinti nemzeti célok és célkitűzések, amelyek vonatkozásában ez a rendelet kötelező nemzeti célokat határoz meg;

| b) | a 3., 4., 6., 8., 9., 10., 11., 12. és
  12a.
  cikk szerinti nemzeti célok és célkitűzések, amelyek vonatkozásában ez a rendelet kötelező nemzeti célokat határoz meg; |
| --- | --- |

b)

a 3., 4., 6., 8., 9., 10., 11., 12. és
  12a.
  cikk szerinti nemzeti célok és célkitűzések, amelyek vonatkozásában ez a rendelet kötelező nemzeti célokat határoz meg;

12a.

Módosítás 184

Módosítás 184

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – c pont

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának az e bekezdés l), m), n), o) és
  p
  ) pontjához kapcsolódó kiépítésére vonatkozó nemzeti célok és célkitűzések, amelyek vonatkozásában ez a rendelet nem állapít meg kötelező célokat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának az e bekezdés l), m), n), o) és
  p
  ) pontjához kapcsolódó kiépítésére vonatkozó nemzeti célok és célkitűzések, amelyek vonatkozásában ez a rendelet nem állapít meg kötelező célokat;

p

| c) | az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának az e bekezdés l),
  la),
   m), n), o)
  , p), pa)
  és
  pb
  ) pontjához kapcsolódó kiépítésére vonatkozó nemzeti célok és célkitűzések, amelyek vonatkozásában ez a rendelet nem állapít meg kötelező célokat; |
| --- | --- |

c)

az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának az e bekezdés l),
  la),
   m), n), o)
  , p), pa)
  és
  pb
  ) pontjához kapcsolódó kiépítésére vonatkozó nemzeti célok és célkitűzések, amelyek vonatkozásában ez a rendelet nem állapít meg kötelező célokat;

la),

, p), pa)

pb

Módosítás 185

Módosítás 185

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – e pont

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | az alternatívüzemanyag-infrastruktúra zárt flották számára történő kiépítésének előmozdítását célzó intézkedések, különösen a közösségi közlekedési szolgáltatásokhoz létesített elektromos töltőállomások és hidrogéntöltő állomások, valamint a közös gépkocsihasználat céljából létesített elektromos töltőállomások tekintetében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

az alternatívüzemanyag-infrastruktúra zárt flották számára történő kiépítésének előmozdítását célzó intézkedések, különösen a közösségi közlekedési szolgáltatásokhoz létesített elektromos töltőállomások és hidrogéntöltő állomások, valamint a közös gépkocsihasználat céljából létesített elektromos töltőállomások tekintetében;

| e) | az alternatívüzemanyag-infrastruktúra zárt flották számára történő kiépítésének előmozdítását célzó intézkedések, különösen a közösségi közlekedési szolgáltatásokhoz létesített elektromos töltőállomások és hidrogéntöltő állomások, valamint a közös gépkocsihasználat céljából
  és a taxik számára
  létesített elektromos töltőállomások tekintetében; |
| --- | --- |

e)

az alternatívüzemanyag-infrastruktúra zárt flották számára történő kiépítésének előmozdítását célzó intézkedések, különösen a közösségi közlekedési szolgáltatásokhoz létesített elektromos töltőállomások és hidrogéntöltő állomások, valamint a közös gépkocsihasználat céljából
  és a taxik számára
  létesített elektromos töltőállomások tekintetében;

és a taxik számára

Módosítás 186

Módosítás 186

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – g a pont (új)

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – g a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ga) | az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat részét nem képező úthálózatok mentén való előmozdítására irányuló nemzeti célok és intézkedések, különösen a nyilvános elektromos töltőpontok tekintetében. A tagállamok különösen azt biztosítják, hogy az elektromos töltőinfrastruktúra megfelelően jelen legyen mind a könnyű, mind a nehéz mobilitást szolgáló magas és közepes szintű közúti hálózatokban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ga)

ga)

az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat részét nem képező úthálózatok mentén való előmozdítására irányuló nemzeti célok és intézkedések, különösen a nyilvános elektromos töltőpontok tekintetében. A tagállamok különösen azt biztosítják, hogy az elektromos töltőinfrastruktúra megfelelően jelen legyen mind a könnyű, mind a nehéz mobilitást szolgáló magas és közepes szintű közúti hálózatokban;

az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat részét nem képező úthálózatok mentén való előmozdítására irányuló nemzeti célok és intézkedések, különösen a nyilvános elektromos töltőpontok tekintetében. A tagállamok különösen azt biztosítják, hogy az elektromos töltőinfrastruktúra megfelelően jelen legyen mind a könnyű, mind a nehéz mobilitást szolgáló magas és közepes szintű közúti hálózatokban;

Módosítás 187

Módosítás 187

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – h pont

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | az elegendő számú, nagy teljesítményű nyilvános elektromos töltőpont előmozdítását célzó intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

h)

az elegendő számú, nagy teljesítményű nyilvános elektromos töltőpont előmozdítását célzó intézkedések;

| h) | az elegendő számú, nagy teljesítményű nyilvános elektromos töltőpont előmozdítását célzó intézkedések
  , amelyek eredményeként a rendelkezésre álló kimenő teljesítmény elegendő a fogyasztók kényelmének növeléséhez, és biztosítja az elektromos járművek zökkenőmentes közlekedését az adott tagállam területén, valamint adott esetben határokon átnyúlóan
  ; |
| --- | --- |

h)

az elegendő számú, nagy teljesítményű nyilvános elektromos töltőpont előmozdítását célzó intézkedések
  , amelyek eredményeként a rendelkezésre álló kimenő teljesítmény elegendő a fogyasztók kényelmének növeléséhez, és biztosítja az elektromos járművek zökkenőmentes közlekedését az adott tagállam területén, valamint adott esetben határokon átnyúlóan
  ;

, amelyek eredményeként a rendelkezésre álló kimenő teljesítmény elegendő a fogyasztók kényelmének növeléséhez, és biztosítja az elektromos járművek zökkenőmentes közlekedését az adott tagállam területén, valamint adott esetben határokon átnyúlóan

Módosítás 188

Módosítás 188

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – i a pont (új)

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – i a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ia) | olyan intézkedések, amelyek biztosítják valamennyi terület hozzáférését az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúrához, különös figyelmet fordítva a vidéki térségekre, hogy megközelíthetőségük és a területi kohézió biztosított legyen; a tagállamoknak e területekre vonatkozóan célzott szakpolitikákat és intézkedéseket kell mérlegelniük és végrehajtaniuk; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ia)

ia)

olyan intézkedések, amelyek biztosítják valamennyi terület hozzáférését az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúrához, különös figyelmet fordítva a vidéki térségekre, hogy megközelíthetőségük és a területi kohézió biztosított legyen; a tagállamoknak e területekre vonatkozóan célzott szakpolitikákat és intézkedéseket kell mérlegelniük és végrehajtaniuk;

olyan intézkedések, amelyek biztosítják valamennyi terület hozzáférését az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúrához, különös figyelmet fordítva a vidéki térségekre, hogy megközelíthetőségük és a területi kohézió biztosított legyen; a tagállamoknak e területekre vonatkozóan célzott szakpolitikákat és intézkedéseket kell mérlegelniük és végrehajtaniuk;

Módosítás 189

Módosítás 189

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – j pont

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – j pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| j) | a
  nyilvános elektromos és egyéb
  töltőpontok
  idősek, csökkent mozgásképességű személyek és fogyatékossággal élő személyek számára való hozzáférhetőségének biztosítását célzó intézkedések, amelyeknek összhangban kell lenniük az (EU) 2019/882 irányelv I. és III. mellékletében foglalt akadálymentességi követelményekkel; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

j)

a
  nyilvános elektromos és egyéb
  töltőpontok
  idősek, csökkent mozgásképességű személyek és fogyatékossággal élő személyek számára való hozzáférhetőségének biztosítását célzó intézkedések, amelyeknek összhangban kell lenniük az (EU) 2019/882 irányelv I. és III. mellékletében foglalt akadálymentességi követelményekkel;

a

töltőpontok

| j) | az összes
  nyilvános elektromos és egyéb
  töltőpont
  idősek, csökkent mozgásképességű személyek és fogyatékossággal élő személyek számára való hozzáférhetőségének biztosítását célzó intézkedések, amelyeknek összhangban kell lenniük az (EU) 2019/882 irányelv I. és III. mellékletében foglalt akadálymentességi követelményekkel; |
| --- | --- |

j)

az összes
  nyilvános elektromos és egyéb
  töltőpont
  idősek, csökkent mozgásképességű személyek és fogyatékossággal élő személyek számára való hozzáférhetőségének biztosítását célzó intézkedések, amelyeknek összhangban kell lenniük az (EU) 2019/882 irányelv I. és III. mellékletében foglalt akadálymentességi követelményekkel;

az összes

töltőpont

Módosítás 190

Módosítás 190

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – j a pont (új)

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – j a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ja) | adott esetben a legkülső régiók sajátos szükségleteit célzó intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ja)

ja)

adott esetben a legkülső régiók sajátos szükségleteit célzó intézkedések;

adott esetben a legkülső régiók sajátos szükségleteit célzó intézkedések;

Módosítás 191

Módosítás 191

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – k pont

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – k pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| k) | az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának tervezésével, engedélyezésével és beszerzésével kapcsolatos esetleges akadályok felszámolását célzó intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

k)

az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának tervezésével, engedélyezésével és beszerzésével kapcsolatos esetleges akadályok felszámolását célzó intézkedések;

| k) | az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának tervezésével, engedélyezésével és beszerzésével kapcsolatos esetleges akadályok felszámolását célzó intézkedések
  , valamint annak előírása, hogy a kezdeti kérelem és a tényleges kiépítés között – az érdekelt felekkel folytatott konzultációk és a környezeti hatásvizsgálati eljárások kellő tiszteletben tartása mellett – legfeljebb 6 hónap telhet el. Az engedélyezési eljárást teljes mértékben digitalizálni kell
  ; |
| --- | --- |

k)

az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának tervezésével, engedélyezésével és beszerzésével kapcsolatos esetleges akadályok felszámolását célzó intézkedések
  , valamint annak előírása, hogy a kezdeti kérelem és a tényleges kiépítés között – az érdekelt felekkel folytatott konzultációk és a környezeti hatásvizsgálati eljárások kellő tiszteletben tartása mellett – legfeljebb 6 hónap telhet el. Az engedélyezési eljárást teljes mértékben digitalizálni kell
  ;

, valamint annak előírása, hogy a kezdeti kérelem és a tényleges kiépítés között – az érdekelt felekkel folytatott konzultációk és a környezeti hatásvizsgálati eljárások kellő tiszteletben tartása mellett – legfeljebb 6 hónap telhet el. Az engedélyezési eljárást teljes mértékben digitalizálni kell

Módosítás 192

Módosítás 192

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – k a pont (új)

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – k a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ka) | olyan intézkedések, amelyek biztosítják, hogy az alternatív üzemanyagok nemzeti szinten rendelkezésre álló, nyilvánosan hozzáférhető infrastruktúrájának sűrűségében figyelembe veszik a legutóbbi NUTS-osztályozás szerinti NUTS-3 szintű területek népsűrűségét, valamint az e területen nyilvántartásba vett, alternatív üzemanyaggal működő járművek számát; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ka)

ka)

olyan intézkedések, amelyek biztosítják, hogy az alternatív üzemanyagok nemzeti szinten rendelkezésre álló, nyilvánosan hozzáférhető infrastruktúrájának sűrűségében figyelembe veszik a legutóbbi NUTS-osztályozás szerinti NUTS-3 szintű területek népsűrűségét, valamint az e területen nyilvántartásba vett, alternatív üzemanyaggal működő járművek számát;

olyan intézkedések, amelyek biztosítják, hogy az alternatív üzemanyagok nemzeti szinten rendelkezésre álló, nyilvánosan hozzáférhető infrastruktúrájának sűrűségében figyelembe veszik a legutóbbi NUTS-osztályozás szerinti NUTS-3 szintű területek népsűrűségét, valamint az e területen nyilvántartásba vett, alternatív üzemanyaggal működő járművek számát;

Módosítás 193

Módosítás 193

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – k b pont (új)

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – k b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | kb) | az elektromos meghajtású kerékpárok, valamint az L kategóriájú járművek, például elektromos kerékpárok és elektromos segédmotoros kerékpárok használatának előmozdítására irányuló intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

kb)

kb)

az elektromos meghajtású kerékpárok, valamint az L kategóriájú járművek, például elektromos kerékpárok és elektromos segédmotoros kerékpárok használatának előmozdítására irányuló intézkedések;

az elektromos meghajtású kerékpárok, valamint az L kategóriájú járművek, például elektromos kerékpárok és elektromos segédmotoros kerékpárok használatának előmozdítására irányuló intézkedések;

Módosítás 194

Módosítás 194

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – k c pont (új)

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – k c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | kc) | a megújulóenergia-közösségeket, a helyi energiaközösségeket és a nem kereskedelmi üzemeltetőket az elektromos töltőpontok telepítésében támogató intézkedések, különösen a ritkán lakott területeken; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

kc)

kc)

a megújulóenergia-közösségeket, a helyi energiaközösségeket és a nem kereskedelmi üzemeltetőket az elektromos töltőpontok telepítésében támogató intézkedések, különösen a ritkán lakott területeken;

a megújulóenergia-közösségeket, a helyi energiaközösségeket és a nem kereskedelmi üzemeltetőket az elektromos töltőpontok telepítésében támogató intézkedések, különösen a ritkán lakott területeken;

Módosítás 195

Módosítás 195

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – l pont

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – l pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| l) | álló
  légi
  járművek villamosenergia-ellátásától eltérő célból
  ,
  különösen
  a légi járművek hidrogéntöltése és elektromos töltése céljából repülőtéri alternatívüzemanyag-infrastruktúra kiépítésére vonatkozó
  terv
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

l)

álló
  légi
  járművek villamosenergia-ellátásától eltérő célból
  ,
  különösen
  a légi járművek hidrogéntöltése és elektromos töltése céljából repülőtéri alternatívüzemanyag-infrastruktúra kiépítésére vonatkozó
  terv
  ;

álló

járművek villamosenergia-ellátásától eltérő célból

különösen

terv

| l) | a hidrogén- és elektromos meghajtású
  légi
  közlekedés piaca jelenlegi helyzetének és jövőbeli fejlődésének, valamint az infrastruktúra kiépítésére irányuló megvalósíthatósági tanulmánynak az értékelése
  ,
  beleértve adott esetben
  a légi járművek hidrogéntöltése és elektromos töltése céljából repülőtéri alternatívüzemanyag-infrastruktúra kiépítésére vonatkozó 
  tervet
  ; |
| --- | --- |

l)

a hidrogén- és elektromos meghajtású
  légi
  közlekedés piaca jelenlegi helyzetének és jövőbeli fejlődésének, valamint az infrastruktúra kiépítésére irányuló megvalósíthatósági tanulmánynak az értékelése
  ,
  beleértve adott esetben
  a légi járművek hidrogéntöltése és elektromos töltése céljából repülőtéri alternatívüzemanyag-infrastruktúra kiépítésére vonatkozó 
  tervet
  ;

a hidrogén- és elektromos meghajtású

közlekedés piaca jelenlegi helyzetének és jövőbeli fejlődésének, valamint az infrastruktúra kiépítésére irányuló megvalósíthatósági tanulmánynak az értékelése

beleértve adott esetben

tervet

Módosítás 196

Módosítás 196

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – l a pont (új)

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – l a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | la) | a TEN-T törzshálózati repülőtereken a szükséges előkondicionált levegőrendszerek kiépítésére vonatkozó terv, a célok és a szükséges finanszírozás feltüntetésével, valamint a releváns helyhez kötött vagy mobil infrastruktúra kiépítéséről szóló megvalósíthatósági tanulmány; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

la)

la)

a TEN-T törzshálózati repülőtereken a szükséges előkondicionált levegőrendszerek kiépítésére vonatkozó terv, a célok és a szükséges finanszírozás feltüntetésével, valamint a releváns helyhez kötött vagy mobil infrastruktúra kiépítéséről szóló megvalósíthatósági tanulmány;

a TEN-T törzshálózati repülőtereken a szükséges előkondicionált levegőrendszerek kiépítésére vonatkozó terv, a célok és a szükséges finanszírozás feltüntetésével, valamint a releváns helyhez kötött vagy mobil infrastruktúra kiépítéséről szóló megvalósíthatósági tanulmány;

Módosítás 197

Módosítás 197

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – p pont

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – p pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| p) | a
  nem
  villamosítandó
  hálózati szegmensekben
  különösen
  a hidrogénüzemű vagy az akkumulátoros elektromos vonatok tekintetében alternatívüzemanyag-infrastruktúra kiépítésére vonatkozó terv, a célok, a kulcsfontosságú mérföldkövek
  és a szükséges finanszírozás
  feltüntetésével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

p)

a
  nem
  villamosítandó
  hálózati szegmensekben
  különösen
  a hidrogénüzemű vagy az akkumulátoros elektromos vonatok tekintetében alternatívüzemanyag-infrastruktúra kiépítésére vonatkozó terv, a célok, a kulcsfontosságú mérföldkövek
  és a szükséges finanszírozás
  feltüntetésével.

a

villamosítandó

különösen

és a szükséges finanszírozás

| p) | adott esetben a
  nem
  villamosítható
  hálózati szegmensekben a hidrogénüzemű vagy az akkumulátoros elektromos vonatok tekintetében alternatívüzemanyag-infrastruktúra kiépítésére vonatkozó terv, a célok, a kulcsfontosságú mérföldkövek feltüntetésével. |
| --- | --- |

p)

adott esetben a
  nem
  villamosítható
  hálózati szegmensekben a hidrogénüzemű vagy az akkumulátoros elektromos vonatok tekintetében alternatívüzemanyag-infrastruktúra kiépítésére vonatkozó terv, a célok, a kulcsfontosságú mérföldkövek feltüntetésével.

adott esetben a

villamosítható

Módosítás 198

Módosítás 198

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – p a pont (új)

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – p a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | pa) | társadalmi-gazdasági, környezeti és költség-haszon elemzésen alapuló átfogó beruházási terv, amely leírja a nemzeti szakpolitikai keretben meghatározott célértékek eléréséhez szükséges beruházásokat, és magában foglalja a TEN-T hálózaton kívüli infrastruktúrákat is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

pa)

pa)

társadalmi-gazdasági, környezeti és költség-haszon elemzésen alapuló átfogó beruházási terv, amely leírja a nemzeti szakpolitikai keretben meghatározott célértékek eléréséhez szükséges beruházásokat, és magában foglalja a TEN-T hálózaton kívüli infrastruktúrákat is;

társadalmi-gazdasági, környezeti és költség-haszon elemzésen alapuló átfogó beruházási terv, amely leírja a nemzeti szakpolitikai keretben meghatározott célértékek eléréséhez szükséges beruházásokat, és magában foglalja a TEN-T hálózaton kívüli infrastruktúrákat is;

Módosítás 199

Módosítás 199

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – p b pont (új)

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – p b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | pb) | az összes alternatívüzemanyag-infrastruktúra kialakítására alkalmas jövőbeli helyszínek térképe, beleértve a keresleten alapuló elegendő hálózati kapacitásra vonatkozó információkat, amelyet nyilvánosságra kell hozni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

pb)

pb)

az összes alternatívüzemanyag-infrastruktúra kialakítására alkalmas jövőbeli helyszínek térképe, beleértve a keresleten alapuló elegendő hálózati kapacitásra vonatkozó információkat, amelyet nyilvánosságra kell hozni;

az összes alternatívüzemanyag-infrastruktúra kialakítására alkalmas jövőbeli helyszínek térképe, beleértve a keresleten alapuló elegendő hálózati kapacitásra vonatkozó információkat, amelyet nyilvánosságra kell hozni;

Módosítás 200

Módosítás 200

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 a bekezdés (új)

13 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az (1) bekezdés sérelme nélkül és az abban meghatározott határidő előtt az infrastruktúra zökkenőmentes és gyors fejlesztése és kiépítése érdekében a tagállamok felkérést kapnak arra, hogy előzetes nemzeti szakpolitikai kereteket nyújtsanak be. Ha egy tagállam úgy dönt, hogy előzetes nemzeti szakpolitikai keretet nyújt be, a Bizottság legkésőbb hat hónappal a benyújtást követően értékeli az előzetes nemzeti szakpolitikai keretet, és vele kapcsolatban ajánlásokat fogalmaz meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az (1) bekezdés sérelme nélkül és az abban meghatározott határidő előtt az infrastruktúra zökkenőmentes és gyors fejlesztése és kiépítése érdekében a tagállamok felkérést kapnak arra, hogy előzetes nemzeti szakpolitikai kereteket nyújtsanak be. Ha egy tagállam úgy dönt, hogy előzetes nemzeti szakpolitikai keretet nyújt be, a Bizottság legkésőbb hat hónappal a benyújtást követően értékeli az előzetes nemzeti szakpolitikai keretet, és vele kapcsolatban ajánlásokat fogalmaz meg.

Módosítás 201

Módosítás 201

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés

13 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szakpolitikai keretek figyelembe vegyék a területükön létező különféle közlekedési módok igényeit, azon közlekedési módoknál is, amelyek esetében kevés alternatíva áll rendelkezésre a fosszilis üzemanyagok kiváltására. | (2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szakpolitikai keretek figyelembe vegyék a területükön létező különféle
  régiók és
  közlekedési módok igényeit, azon közlekedési módoknál is, amelyek esetében kevés alternatíva áll rendelkezésre a fosszilis üzemanyagok kiváltására
  , és hogy az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra elősegítse a modális váltást és megkönnyítse a multimodális közlekedést
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szakpolitikai keretek figyelembe vegyék a területükön létező különféle közlekedési módok igényeit, azon közlekedési módoknál is, amelyek esetében kevés alternatíva áll rendelkezésre a fosszilis üzemanyagok kiváltására.

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szakpolitikai keretek figyelembe vegyék a területükön létező különféle
  régiók és
  közlekedési módok igényeit, azon közlekedési módoknál is, amelyek esetében kevés alternatíva áll rendelkezésre a fosszilis üzemanyagok kiváltására
  , és hogy az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra elősegítse a modális váltást és megkönnyítse a multimodális közlekedést
  .

Módosítás 202

Módosítás 202

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 a bekezdés (új)

13 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A tagállamok értékelik az (1) bekezdésben megállapított rendelkezések együttes hozzájárulását az Unió 2030-ra vonatkozó éghajlat-politikai célkitűzése, valamint az (EU) 2021/1119 rendeletben megállapított, a klímasemlegesség 2050-ig történő elérésére vonatkozó célkitűzés megvalósításához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A tagállamok értékelik az (1) bekezdésben megállapított rendelkezések együttes hozzájárulását az Unió 2030-ra vonatkozó éghajlat-politikai célkitűzése, valamint az (EU) 2021/1119 rendeletben megállapított, a klímasemlegesség 2050-ig történő elérésére vonatkozó célkitűzés megvalósításához.

Módosítás 203

Módosítás 203

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 b bekezdés (új)

13 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  A tagállamok biztosítják az e rendelet alapján alkalmazott alternatív üzemanyagokat kezelő munkavállalók továbbképzését és átképzését, valamint a munkahelyi egészségvédelembe és biztonságba történő megfelelő beruházásokat a társadalmilag igazságos átmenet biztosítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2b)
     
  A tagállamok biztosítják az e rendelet alapján alkalmazott alternatív üzemanyagokat kezelő munkavállalók továbbképzését és átképzését, valamint a munkahelyi egészségvédelembe és biztonságba történő megfelelő beruházásokat a társadalmilag igazságos átmenet biztosítása érdekében.

Módosítás 204

Módosítás 204

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 3 bekezdés

13 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szakpolitikai keretek
  adott esetben
   – különösen a közösségi közlekedési infrastruktúrához létesített elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra esetében – figyelembe vegyék a regionális és helyi hatóságok érdekeit, valamint az érdekelt
  felek
  érdekeit. | (3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szakpolitikai keretek – különösen a közösségi közlekedési infrastruktúrához létesített elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra esetében – figyelembe vegyék a regionális és helyi hatóságok érdekeit, valamint az
  összes
  érdekelt
  fél
  érdekeit.
  A tagállamok rendszeresen konzultálnak a regionális és helyi hatóságokkal, és arra ösztönzik őket, hogy hozzanak létre megfelelő szakpolitikai kereteket, amelyek magukban foglalhatnak cselekvési tervet, meghatározva az infrastruktúra kiépítésének területeit, a gyors töltési lehetőségeket, a vonatkozó pénzügyi kereteket és a különböző érintett szereplőkre vonatkozó konkrét intézkedéseket az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája kiépítésének megkönnyítése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szakpolitikai keretek
  adott esetben
   – különösen a közösségi közlekedési infrastruktúrához létesített elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra esetében – figyelembe vegyék a regionális és helyi hatóságok érdekeit, valamint az érdekelt
  felek
  érdekeit.

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szakpolitikai keretek – különösen a közösségi közlekedési infrastruktúrához létesített elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra esetében – figyelembe vegyék a regionális és helyi hatóságok érdekeit, valamint az
  összes
  érdekelt
  fél
  érdekeit.
  A tagállamok rendszeresen konzultálnak a regionális és helyi hatóságokkal, és arra ösztönzik őket, hogy hozzanak létre megfelelő szakpolitikai kereteket, amelyek magukban foglalhatnak cselekvési tervet, meghatározva az infrastruktúra kiépítésének területeit, a gyors töltési lehetőségeket, a vonatkozó pénzügyi kereteket és a különböző érintett szereplőkre vonatkozó konkrét intézkedéseket az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája kiépítésének megkönnyítése érdekében.

Módosítás 205

Módosítás 205

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 3 a bekezdés (új)

13 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A tagállamok nemzeti szakpolitikai keretükön belül értékelik, hogy miként hajtották végre az elektromos és egyéb töltőpontok üzemeltetői az 5. és 7. cikkben meghatározott rendelkezéseket, és erről beszámolnak. Az értékelés eredményei alapján a tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az elektromos és egyéb töltőpontok üzemeltetői megfeleljenek az 5. és 7. cikknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A tagállamok nemzeti szakpolitikai keretükön belül értékelik, hogy miként hajtották végre az elektromos és egyéb töltőpontok üzemeltetői az 5. és 7. cikkben meghatározott rendelkezéseket, és erről beszámolnak. Az értékelés eredményei alapján a tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az elektromos és egyéb töltőpontok üzemeltetői megfeleljenek az 5. és 7. cikknek.

Módosítás 206

Módosítás 206

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 3 b bekezdés (új)

13 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  Minden tagállam kijelöli az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának nemzeti koordinátorát, lehetőség szerint új álláshely létrehozása nélkül, aki felügyeli a nemzeti szakpolitikai keret nemzeti koordinációját (minisztériumok közötti koordinációját) és végrehajtását. A nemzeti koordinátor együttműködik a Bizottsággal, az illetékes TEN-T koordinátorral és szükség esetén más nemzeti koordinátorokkal, és segíti a regionális és helyi hatóságokat, például szakértelemmel, eszközökkel, uniós normákon alapuló iránymutatásokkal, valamint tanácsokat ad a vonatkozó helyi mobilitási tervek regionális koordinációjával kapcsolatban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  Minden tagállam kijelöli az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának nemzeti koordinátorát, lehetőség szerint új álláshely létrehozása nélkül, aki felügyeli a nemzeti szakpolitikai keret nemzeti koordinációját (minisztériumok közötti koordinációját) és végrehajtását. A nemzeti koordinátor együttműködik a Bizottsággal, az illetékes TEN-T koordinátorral és szükség esetén más nemzeti koordinátorokkal, és segíti a regionális és helyi hatóságokat, például szakértelemmel, eszközökkel, uniós normákon alapuló iránymutatásokkal, valamint tanácsokat ad a vonatkozó helyi mobilitási tervek regionális koordinációjával kapcsolatban.

Módosítás 207

Módosítás 207

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 4 bekezdés

13 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamok szükség esetén – konzultációk vagy együttes szakpolitikai keretek révén – együttműködést folytatnak annak biztosítása céljából, hogy az e rendelet céljainak teljesítése érdekében szükséges intézkedések koherensek és összehangoltak legyenek. A tagállamok együttműködést folytatnak különösen az alternatív üzemanyagok használatát és a kapcsolódó infrastruktúra vízi közlekedésen belüli kiépítését célzó stratégiák tárgyában. A Bizottság segítséget nyújt a tagállamoknak az együttműködési folyamat során. | (4)   A tagállamok szükség esetén – konzultációk vagy együttes szakpolitikai keretek révén – együttműködést folytatnak annak biztosítása céljából, hogy az e rendelet céljainak teljesítése érdekében szükséges intézkedések koherensek és összehangoltak legyenek. A tagállamok együttműködést folytatnak különösen az alternatív üzemanyagok használatát és a kapcsolódó infrastruktúra vízi közlekedésen belüli kiépítését célzó stratégiák tárgyában. A Bizottság segítséget nyújt a tagállamoknak az együttműködési folyamat során.
  Az 1315/2013/EU rendelet 45. cikkével összhangban konzultálni kell a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) törzshálózati folyosóinak európai koordinátoraival. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A tagállamok szükség esetén – konzultációk vagy együttes szakpolitikai keretek révén – együttműködést folytatnak annak biztosítása céljából, hogy az e rendelet céljainak teljesítése érdekében szükséges intézkedések koherensek és összehangoltak legyenek. A tagállamok együttműködést folytatnak különösen az alternatív üzemanyagok használatát és a kapcsolódó infrastruktúra vízi közlekedésen belüli kiépítését célzó stratégiák tárgyában. A Bizottság segítséget nyújt a tagállamoknak az együttműködési folyamat során.

(4)   A tagállamok szükség esetén – konzultációk vagy együttes szakpolitikai keretek révén – együttműködést folytatnak annak biztosítása céljából, hogy az e rendelet céljainak teljesítése érdekében szükséges intézkedések koherensek és összehangoltak legyenek. A tagállamok együttműködést folytatnak különösen az alternatív üzemanyagok használatát és a kapcsolódó infrastruktúra vízi közlekedésen belüli kiépítését célzó stratégiák tárgyában. A Bizottság segítséget nyújt a tagállamoknak az együttműködési folyamat során.
  Az 1315/2013/EU rendelet 45. cikkével összhangban konzultálni kell a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) törzshálózati folyosóinak európai koordinátoraival.

Módosítás 208

Módosítás 208

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 4 a bekezdés (új)

13 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Szükség esetén a tagállamok együttműködnek harmadik országokkal, különösen tagjelölt országokkal és olyan harmadik országokkal, amelyekben tagállamokat összekötő tranzitfolyosók találhatók. A Bizottság segítséget nyújt a tagállamoknak ezen együttműködési folyamat során. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  Szükség esetén a tagállamok együttműködnek harmadik országokkal, különösen tagjelölt országokkal és olyan harmadik országokkal, amelyekben tagállamokat összekötő tranzitfolyosók találhatók. A Bizottság segítséget nyújt a tagállamoknak ezen együttműködési folyamat során.

Módosítás 209

Módosítás 209

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 5 bekezdés

13 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az alternatív üzemanyagok infrastruktúráját támogató intézkedéseknek meg kell felelniük az EUMSZ vonatkozó állami támogatási szabályainak. | (5)   Az alternatív üzemanyagok infrastruktúráját támogató intézkedéseknek
  egyrészt összhangban kell állniuk az éghajlat-politikai célkitűzésekkel, hogy elkerülhető legyen a meg nem térülő eszközök létrejötte, másrészt
  meg kell felelniük az EUMSZ vonatkozó állami támogatási szabályainak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Az alternatív üzemanyagok infrastruktúráját támogató intézkedéseknek meg kell felelniük az EUMSZ vonatkozó állami támogatási szabályainak.

(5)   Az alternatív üzemanyagok infrastruktúráját támogató intézkedéseknek
  egyrészt összhangban kell állniuk az éghajlat-politikai célkitűzésekkel, hogy elkerülhető legyen a meg nem térülő eszközök létrejötte, másrészt
  meg kell felelniük az EUMSZ vonatkozó állami támogatási szabályainak.

Módosítás 210

Módosítás 210

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 6 bekezdés

13 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Minden tagállam nyilvánosságra hozza nemzeti szakpolitikai keretének tervezetét, és gondoskodik arról, hogy a nyilvánosság
  időben
  és ténylegesen lehetőséget kapjon a nemzeti szakpolitikai keret tervezetének előkészítésében való részvételre. | (6)   Minden tagállam nyilvánosságra hozza nemzeti szakpolitikai keretének tervezetét,
  beleértve az átfogó beruházási tervet is,
  és gondoskodik arról, hogy a nyilvánosság
  idejekorán
  és ténylegesen lehetőséget kapjon a nemzeti szakpolitikai keret tervezetének előkészítésében való részvételre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   Minden tagállam nyilvánosságra hozza nemzeti szakpolitikai keretének tervezetét, és gondoskodik arról, hogy a nyilvánosság
  időben
  és ténylegesen lehetőséget kapjon a nemzeti szakpolitikai keret tervezetének előkészítésében való részvételre.

(6)   Minden tagállam nyilvánosságra hozza nemzeti szakpolitikai keretének tervezetét,
  beleértve az átfogó beruházási tervet is,
  és gondoskodik arról, hogy a nyilvánosság
  idejekorán
  és ténylegesen lehetőséget kapjon a nemzeti szakpolitikai keret tervezetének előkészítésében való részvételre.

Módosítás 211

Módosítás 211

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 7 bekezdés – bevezető rész

13 cikk – 7 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   A Bizottság értékeli a nemzeti szakpolitikai keretek tervezetét, és legkésőbb hat hónappal az (1) bekezdésben említett nemzeti szakpolitikai keretek tervezetének benyújtását követően ajánlásokat
  adhat ki
  a 
  tagállamoknak
  .
  Ezek
  az
  ajánlások
  különösen a következőket érinthetik: | (7)   A Bizottság értékeli a nemzeti szakpolitikai keretek tervezetét
  . A Bizottság különösen a szakpolitikai keret vizsgálatakor kérheti ki a felelős európai TEN-T koordinátor véleményét az egyes folyosók következetességének és fejlődésének biztosítása érdekében
  , és legkésőbb hat hónappal az (1) bekezdésben említett nemzeti szakpolitikai keretek tervezetének benyújtását követően ajánlásokat
  intézhet
  a 
  tagállamokhoz
  .
  Ezeket
  az
  ajánlásokat könnyen olvasható és érthető formában nyilvánosságra kell hozni, és
  különösen a következőket érinthetik: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   A Bizottság értékeli a nemzeti szakpolitikai keretek tervezetét, és legkésőbb hat hónappal az (1) bekezdésben említett nemzeti szakpolitikai keretek tervezetének benyújtását követően ajánlásokat
  adhat ki
  a 
  tagállamoknak
  .
  Ezek
  az
  ajánlások
  különösen a következőket érinthetik:

(7)   A Bizottság értékeli a nemzeti szakpolitikai keretek tervezetét
  . A Bizottság különösen a szakpolitikai keret vizsgálatakor kérheti ki a felelős európai TEN-T koordinátor véleményét az egyes folyosók következetességének és fejlődésének biztosítása érdekében
  , és legkésőbb hat hónappal az (1) bekezdésben említett nemzeti szakpolitikai keretek tervezetének benyújtását követően ajánlásokat
  intézhet
  a 
  tagállamokhoz
  .
  Ezeket
  az
  ajánlásokat könnyen olvasható és érthető formában nyilvánosságra kell hozni, és
  különösen a következőket érinthetik:

Módosítás 212

Módosítás 212

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 7 bekezdés – a pont

13 cikk – 7 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a célok és célkitűzések ambíciószintje a 3., 4., 6., 8., 9., 10., 11. és 12. cikkben meghatározott kötelezettségek teljesítésére tekintettel; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a célok és célkitűzések ambíciószintje a 3., 4., 6., 8., 9., 10., 11. és 12. cikkben meghatározott kötelezettségek teljesítésére tekintettel;

| a) | a célok és célkitűzések ambíciószintje a 3., 4., 6., 8., 9., 10., 11., 12. és
  12a
  . cikkben meghatározott kötelezettségek teljesítésére tekintettel; |
| --- | --- |

a)

a célok és célkitűzések ambíciószintje a 3., 4., 6., 8., 9., 10., 11., 12. és
  12a
  . cikkben meghatározott kötelezettségek teljesítésére tekintettel;

12a

Módosítás 213

Módosítás 213

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 7 bekezdés – b a pont (új)

13 cikk – 7 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | ha a szakpolitikák és intézkedések földrajzilag eloszlanak a tagállamon belüli régiók között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

ha a szakpolitikák és intézkedések földrajzilag eloszlanak a tagállamon belüli régiók között.

ha a szakpolitikák és intézkedések földrajzilag eloszlanak a tagállamon belüli régiók között.

Módosítás 214

Módosítás 214

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 9 bekezdés

13 cikk – 9 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9)   Minden tagállam 2025. január 1-jéig értesíti a Bizottságot a végleges nemzeti szakpolitikai keretéről. | (9)   Minden tagállam 2025. január 1-jéig értesíti a Bizottságot a végleges nemzeti szakpolitikai keretéről.
  A keretet könnyen olvasható és érthető formában nyilvánosságra kell hozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(9)   Minden tagállam 2025. január 1-jéig értesíti a Bizottságot a végleges nemzeti szakpolitikai keretéről.

(9)   Minden tagállam 2025. január 1-jéig értesíti a Bizottságot a végleges nemzeti szakpolitikai keretéről.
  A keretet könnyen olvasható és érthető formában nyilvánosságra kell hozni.

Módosítás 215

Módosítás 215

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés

14 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Először
  2027
  . január 1-jéig, majd azt követően
  kétévente
  minden tagállam önálló eredményjelentést nyújt be a Bizottságnak a nemzeti szakpolitikai keretének végrehajtásáról. | (1)   Először
  2026
  . január 1-jéig, majd azt követően
  évente
  minden tagállam önálló eredményjelentést nyújt be a Bizottságnak a nemzeti szakpolitikai keretének végrehajtásáról.
  A jelentést könnyen olvasható és érthető formában nyilvánosságra kell hozni, és közzé kell tenni az Alternatív Üzemanyagok Európai Megfigyelőközpontján keresztül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Először
  2027
  . január 1-jéig, majd azt követően
  kétévente
  minden tagállam önálló eredményjelentést nyújt be a Bizottságnak a nemzeti szakpolitikai keretének végrehajtásáról.

(1)   Először
  2026
  . január 1-jéig, majd azt követően
  évente
  minden tagállam önálló eredményjelentést nyújt be a Bizottságnak a nemzeti szakpolitikai keretének végrehajtásáról.
  A jelentést könnyen olvasható és érthető formában nyilvánosságra kell hozni, és közzé kell tenni az Alternatív Üzemanyagok Európai Megfigyelőközpontján keresztül.

Módosítás 216

Módosítás 216

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 3 bekezdés

14 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok szabályozó hatósága legkésőbb 2024. június 30-ig, majd azt követően
  háromévente
  értékeli, hogy az elektromos töltőpontok kiépítése és üzemeltetése révén az elektromos járművek – többek között a kiegyenlítő piacon való részvételükkel – hogyan járulhatnának fokozottabban hozzá az energiarendszer rugalmasságához, valamint a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia további felhasználásához. Az értékelés során figyelembe kell venni a köz-
  vagy
  magántulajdonban lévő elektromos
  töltőpontok
  valamennyi típusát, és a típusra, a támogató technológiára és a földrajzi eloszlásra vonatkozó ajánlásokat kell megfogalmazni annak érdekében, hogy a gépjárműhasználók könnyebben integrálhassák elektromos járműveiket a rendszerbe. Az
  értékelést
  nyilvánosságra
  kell hozni
  . Az értékelés eredményei alapján a tagállamok szükség esetén meghozzák a megfelelő intézkedéseket a további elektromos töltőpontok kiépítése érdekében, és az intézkedéseket belefoglalják az (1) bekezdésben említett eredményjelentésükbe. Az értékelést és az intézkedéseket a rendszerüzemeltetőknek figyelembe kell venniük az (EU) 2019/944 irányelv 32. cikkének (3) bekezdésében és 51. cikkében említett hálózatfejlesztési tervekben. | (3)   A tagállami szabályozó hatóság legkésőbb 2024. június 30-ig, majd azt követően
  évente
  értékeli, hogy az elektromos töltőpontok kiépítése és üzemeltetése révén az elektromos járművek – többek között a kiegyenlítő piacon való részvételükkel – hogyan járulhatnának fokozottabban hozzá az energiarendszer rugalmasságához, valamint a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia további felhasználásához. Az értékelés során figyelembe kell venni a köz-
  és
  magántulajdonban lévő elektromos
  töltőpontok
  valamennyi típusát
  – ideértve az intelligens, kétirányú és valamennyi kimenő teljesítményű töltőpontokat –
  , és a típusra, a támogató technológiára és a földrajzi eloszlásra vonatkozó ajánlásokat kell megfogalmazni annak érdekében, hogy a gépjárműhasználók könnyebben integrálhassák elektromos járműveiket a rendszerbe.
  Figyelembe veszi
  az
  összes érdekelt fél, köztük az elektromos töltőpontok üzemeltetői, az átvitelirendszer-üzemeltetők és az elosztórendszer-üzemeltetők, a fogyasztói szervezetek és a megoldást kínáló szolgáltatók észrevételeit, és
  nyilvánosságra
  hozza azokat
  . Az értékelés eredményei alapján a tagállamok szükség esetén meghozzák a megfelelő intézkedéseket a további elektromos töltőpontok kiépítése érdekében, és az intézkedéseket belefoglalják az (1) bekezdésben említett eredményjelentésükbe
  . A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében is, hogy biztosítsák az elektromos töltőinfrastruktúra tervezése és a vonatkozó hálózattervezés közötti összhangot
  . Az értékelést és az intézkedéseket a rendszerüzemeltetőknek figyelembe kell venniük az (EU) 2019/944 irányelv 32. cikkének (3) bekezdésében és 51. cikkében említett hálózatfejlesztési tervekben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tagállamok szabályozó hatósága legkésőbb 2024. június 30-ig, majd azt követően
  háromévente
  értékeli, hogy az elektromos töltőpontok kiépítése és üzemeltetése révén az elektromos járművek – többek között a kiegyenlítő piacon való részvételükkel – hogyan járulhatnának fokozottabban hozzá az energiarendszer rugalmasságához, valamint a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia további felhasználásához. Az értékelés során figyelembe kell venni a köz-
  vagy
  magántulajdonban lévő elektromos
  töltőpontok
  valamennyi típusát, és a típusra, a támogató technológiára és a földrajzi eloszlásra vonatkozó ajánlásokat kell megfogalmazni annak érdekében, hogy a gépjárműhasználók könnyebben integrálhassák elektromos járműveiket a rendszerbe. Az
  értékelést
  nyilvánosságra
  kell hozni
  . Az értékelés eredményei alapján a tagállamok szükség esetén meghozzák a megfelelő intézkedéseket a további elektromos töltőpontok kiépítése érdekében, és az intézkedéseket belefoglalják az (1) bekezdésben említett eredményjelentésükbe. Az értékelést és az intézkedéseket a rendszerüzemeltetőknek figyelembe kell venniük az (EU) 2019/944 irányelv 32. cikkének (3) bekezdésében és 51. cikkében említett hálózatfejlesztési tervekben.

(3)   A tagállami szabályozó hatóság legkésőbb 2024. június 30-ig, majd azt követően
  évente
  értékeli, hogy az elektromos töltőpontok kiépítése és üzemeltetése révén az elektromos járművek – többek között a kiegyenlítő piacon való részvételükkel – hogyan járulhatnának fokozottabban hozzá az energiarendszer rugalmasságához, valamint a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia további felhasználásához. Az értékelés során figyelembe kell venni a köz-
  és
  magántulajdonban lévő elektromos
  töltőpontok
  valamennyi típusát
  – ideértve az intelligens, kétirányú és valamennyi kimenő teljesítményű töltőpontokat –
  , és a típusra, a támogató technológiára és a földrajzi eloszlásra vonatkozó ajánlásokat kell megfogalmazni annak érdekében, hogy a gépjárműhasználók könnyebben integrálhassák elektromos járműveiket a rendszerbe.
  Figyelembe veszi
  az
  összes érdekelt fél, köztük az elektromos töltőpontok üzemeltetői, az átvitelirendszer-üzemeltetők és az elosztórendszer-üzemeltetők, a fogyasztói szervezetek és a megoldást kínáló szolgáltatók észrevételeit, és
  nyilvánosságra
  hozza azokat
  . Az értékelés eredményei alapján a tagállamok szükség esetén meghozzák a megfelelő intézkedéseket a további elektromos töltőpontok kiépítése érdekében, és az intézkedéseket belefoglalják az (1) bekezdésben említett eredményjelentésükbe
  . A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében is, hogy biztosítsák az elektromos töltőinfrastruktúra tervezése és a vonatkozó hálózattervezés közötti összhangot
  . Az értékelést és az intézkedéseket a rendszerüzemeltetőknek figyelembe kell venniük az (EU) 2019/944 irányelv 32. cikkének (3) bekezdésében és 51. cikkében említett hálózatfejlesztési tervekben.

Módosítás 217

Módosítás 217

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 4 bekezdés

14 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A
  tagállamok
  szabályozó
  hatósága
  az átvitelirendszer-üzemeltetőktől és az elosztórendszer-üzemeltetőktől kapott információk alapján legkésőbb 2024. június 30-ig, majd azt követően
  háromévente
  rendszeresen értékeli, hogy a kétirányú töltés hozzájárulhat-e a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia villamosenergia-rendszerbe jutásához. Az értékelést nyilvánosságra kell hozni. Az értékelés eredményei alapján a tagállamok
  szükség esetén
  meghozzák a megfelelő intézkedéseket a kétirányú töltőpontok köz- és magánterületeken való rendelkezésre állásának és földrajzi eloszlásának kiigazítása érdekében, és az intézkedéseket belefoglalják az (1) bekezdésben említett eredményjelentésükbe. | (4)   A
  tagállami
  szabályozó
  hatóság
  az átvitelirendszer-üzemeltetőktől és az elosztórendszer-üzemeltetőktől kapott információk alapján legkésőbb 2024. június 30-ig, majd azt követően
  évente
  rendszeresen értékeli, hogy a kétirányú töltés hozzájárulhat-e a 
  fogyasztás kiegyenlítéséhez és a
  megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia villamosenergia-rendszerbe jutásához. Az értékelést nyilvánosságra kell hozni. Az értékelés eredményei alapján a tagállamok meghozzák a megfelelő intézkedéseket a kétirányú töltőpontok köz- és magánterületeken való rendelkezésre állásának és földrajzi eloszlásának kiigazítása érdekében, és az intézkedéseket belefoglalják az (1) bekezdésben említett eredményjelentésükbe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A
  tagállamok
  szabályozó
  hatósága
  az átvitelirendszer-üzemeltetőktől és az elosztórendszer-üzemeltetőktől kapott információk alapján legkésőbb 2024. június 30-ig, majd azt követően
  háromévente
  rendszeresen értékeli, hogy a kétirányú töltés hozzájárulhat-e a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia villamosenergia-rendszerbe jutásához. Az értékelést nyilvánosságra kell hozni. Az értékelés eredményei alapján a tagállamok
  szükség esetén
  meghozzák a megfelelő intézkedéseket a kétirányú töltőpontok köz- és magánterületeken való rendelkezésre állásának és földrajzi eloszlásának kiigazítása érdekében, és az intézkedéseket belefoglalják az (1) bekezdésben említett eredményjelentésükbe.

(4)   A
  tagállami
  szabályozó
  hatóság
  az átvitelirendszer-üzemeltetőktől és az elosztórendszer-üzemeltetőktől kapott információk alapján legkésőbb 2024. június 30-ig, majd azt követően
  évente
  rendszeresen értékeli, hogy a kétirányú töltés hozzájárulhat-e a 
  fogyasztás kiegyenlítéséhez és a
  megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia villamosenergia-rendszerbe jutásához. Az értékelést nyilvánosságra kell hozni. Az értékelés eredményei alapján a tagállamok meghozzák a megfelelő intézkedéseket a kétirányú töltőpontok köz- és magánterületeken való rendelkezésre állásának és földrajzi eloszlásának kiigazítása érdekében, és az intézkedéseket belefoglalják az (1) bekezdésben említett eredményjelentésükbe.

Módosítás 218

Módosítás 218

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 5 bekezdés

14 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A Bizottság a nemzeti szakpolitikai keretek tartalmára, szerkezetére és formátumára, valamint a tagállamok által a 13. cikk (1) bekezdésének megfelelően és a 24. cikkben említett időpont után hat hónappal benyújtandó nemzeti eredményjelentések tartalmára vonatkozó iránymutatást és sablonokat fogad el. A Bizottság iránymutatást és sablonokat fogadhat el e rendelet bármely más rendelkezésének Unión belüli tényleges alkalmazásának megkönnyítése érdekében. | (5)   A Bizottság
  technikai és tanácsadói segítséget nyújt az érintett nemzeti hatóságok számára, továbbá
  a nemzeti szakpolitikai keretek tartalmára, szerkezetére és formátumára, valamint a tagállamok által a 13. cikk (1) bekezdésének megfelelően és a 24. cikkben említett időpont után hat hónappal benyújtandó nemzeti eredményjelentések tartalmára vonatkozó iránymutatást és sablonokat fogad el. A Bizottság iránymutatást és sablonokat fogadhat el e rendelet bármely más rendelkezésének Unión belüli tényleges alkalmazásának megkönnyítése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A Bizottság a nemzeti szakpolitikai keretek tartalmára, szerkezetére és formátumára, valamint a tagállamok által a 13. cikk (1) bekezdésének megfelelően és a 24. cikkben említett időpont után hat hónappal benyújtandó nemzeti eredményjelentések tartalmára vonatkozó iránymutatást és sablonokat fogad el. A Bizottság iránymutatást és sablonokat fogadhat el e rendelet bármely más rendelkezésének Unión belüli tényleges alkalmazásának megkönnyítése érdekében.

(5)   A Bizottság
  technikai és tanácsadói segítséget nyújt az érintett nemzeti hatóságok számára, továbbá
  a nemzeti szakpolitikai keretek tartalmára, szerkezetére és formátumára, valamint a tagállamok által a 13. cikk (1) bekezdésének megfelelően és a 24. cikkben említett időpont után hat hónappal benyújtandó nemzeti eredményjelentések tartalmára vonatkozó iránymutatást és sablonokat fogad el. A Bizottság iránymutatást és sablonokat fogadhat el e rendelet bármely más rendelkezésének Unión belüli tényleges alkalmazásának megkönnyítése érdekében.

Módosítás 219

Módosítás 219

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés

15 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság értékeli a tagállamok által a 14. cikk (1) bekezdése alapján benyújtott eredményjelentéseket, és adott esetben ajánlásokat ad ki a tagállamoknak az e rendeletben meghatározott célkitűzések és kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében. Ezen ajánlások nyomán a tagállamok a Bizottság ajánlásait követő hat hónapon belül közzéteszik eredményjelentésük naprakésszé tett változatát. | (2)   A Bizottság értékeli a tagállamok által a 14. cikk (1) bekezdése alapján benyújtott eredményjelentéseket
  . A Bizottság biztosítja, hogy az eredményjelentést könnyen olvasható és érthető formában nyilvánosságra hozzák
  , és
  közzétegyék az Alternatív Üzemanyagok Európai Megfigyelőközpontján keresztül. A Bizottság
  adott esetben ajánlásokat ad ki a tagállamoknak az e rendeletben meghatározott célkitűzések és kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében. Ezen ajánlások nyomán a tagállamok a Bizottság ajánlásait követő hat hónapon belül közzéteszik eredményjelentésük naprakésszé tett változatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság értékeli a tagállamok által a 14. cikk (1) bekezdése alapján benyújtott eredményjelentéseket, és adott esetben ajánlásokat ad ki a tagállamoknak az e rendeletben meghatározott célkitűzések és kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében. Ezen ajánlások nyomán a tagállamok a Bizottság ajánlásait követő hat hónapon belül közzéteszik eredményjelentésük naprakésszé tett változatát.

(2)   A Bizottság értékeli a tagállamok által a 14. cikk (1) bekezdése alapján benyújtott eredményjelentéseket
  . A Bizottság biztosítja, hogy az eredményjelentést könnyen olvasható és érthető formában nyilvánosságra hozzák
  , és
  közzétegyék az Alternatív Üzemanyagok Európai Megfigyelőközpontján keresztül. A Bizottság
  adott esetben ajánlásokat ad ki a tagállamoknak az e rendeletben meghatározott célkitűzések és kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében. Ezen ajánlások nyomán a tagállamok a Bizottság ajánlásait követő hat hónapon belül közzéteszik eredményjelentésük naprakésszé tett változatát.

Módosítás 220

Módosítás 220

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 a bekezdés (új)

15 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Az érintett tagállam az ajánlások kézhezvételét követő hat hónapon belül értesíti a Bizottságot az ajánlások végrehajtásának módjáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Az érintett tagállam az ajánlások kézhezvételét követő hat hónapon belül értesíti a Bizottságot az ajánlások végrehajtásának módjáról.

Módosítás 221

Módosítás 221

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 b bekezdés (új)

15 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  A (2a) bekezdésben említett értesítés benyújtását követően az érintett tagállam az ajánlások kiadásának évét követő évben benyújtott nyomonkövetési eredményjelentésében ismerteti az ajánlások végrehajtásának módját. Ha az érintett tagállam úgy dönt, hogy az ajánlásokat vagy azok jelentős részét nem hajtja végre, akkor ezt a Bizottság számára meg kell indokolnia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2b)
     
  A (2a) bekezdésben említett értesítés benyújtását követően az érintett tagállam az ajánlások kiadásának évét követő évben benyújtott nyomonkövetési eredményjelentésében ismerteti az ajánlások végrehajtásának módját. Ha az érintett tagállam úgy dönt, hogy az ajánlásokat vagy azok jelentős részét nem hajtja végre, akkor ezt a Bizottság számára meg kell indokolnia.

Módosítás 222

Módosítás 222

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 3 bekezdés – bevezető rész

15 cikk – 3 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság
  egy évvel
  a nemzeti eredményjelentések tagállamok általi benyújtását követően jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
  az
  14. cikk (1) bekezdése szerinti eredményjelentések értékeléséről. Ezen értékelésnek legalább a következőkre kell kiterjednie: | (3)   A Bizottság
  hat hónappal
  a nemzeti eredményjelentések tagállamok általi benyújtását követően jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
  a
  14. cikk (1) bekezdése szerinti eredményjelentések értékeléséről. Ezen értékelésnek legalább a következőkre kell kiterjednie: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A Bizottság
  egy évvel
  a nemzeti eredményjelentések tagállamok általi benyújtását követően jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
  az
  14. cikk (1) bekezdése szerinti eredményjelentések értékeléséről. Ezen értékelésnek legalább a következőkre kell kiterjednie:

(3)   A Bizottság
  hat hónappal
  a nemzeti eredményjelentések tagállamok általi benyújtását követően jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
  a
  14. cikk (1) bekezdése szerinti eredményjelentések értékeléséről. Ezen értékelésnek legalább a következőkre kell kiterjednie:

Módosítás 223

Módosítás 223

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 4 bekezdés – d pont

15 cikk – 4 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat repülőterein az álló légi járművek villamosenergia-ellátásához létesített infrastruktúra; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat repülőterein az álló légi járművek villamosenergia-ellátásához létesített infrastruktúra;

| d) | a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat repülőterein az álló légi járművek villamosenergia-ellátásához létesített infrastruktúra
  , valamint adott esetben elektromos töltőpontok elektromos és hidrogénmeghajtású légi járművek árammal való ellátásához
  ; |
| --- | --- |

d)

a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat repülőterein az álló légi járművek villamosenergia-ellátásához létesített infrastruktúra
  , valamint adott esetben elektromos töltőpontok elektromos és hidrogénmeghajtású légi járművek árammal való ellátásához
  ;

, valamint adott esetben elektromos töltőpontok elektromos és hidrogénmeghajtású légi járművek árammal való ellátásához

Módosítás 224

Módosítás 224

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 4 bekezdés – e pont

15 cikk – 4 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | az
  LNG-töltőállomások
  száma a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat tengeri és belvízi kikötőiben; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

az
  LNG-töltőállomások
  száma a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat tengeri és belvízi kikötőiben;

LNG-töltőállomások

| e) | az
  LNG-, hidrogén- és ammóniatöltő pontok
  száma a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat tengeri és belvízi kikötőiben; |
| --- | --- |

e)

az
  LNG-, hidrogén- és ammóniatöltő pontok
  száma a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat tengeri és belvízi kikötőiben;

LNG-, hidrogén- és ammóniatöltő pontok

Módosítás 225

Módosítás 225

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 4 bekezdés – j a pont (új)

15 cikk – 4 bekezdés – j a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ja) | a részben a zárt flotta számára fenntartott nyilvános elektromos töltőpontok száma, beleértve a tömegközlekedést és a közös gépkocsihasználatot is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ja)

ja)

a részben a zárt flotta számára fenntartott nyilvános elektromos töltőpontok száma, beleértve a tömegközlekedést és a közös gépkocsihasználatot is;

a részben a zárt flotta számára fenntartott nyilvános elektromos töltőpontok száma, beleértve a tömegközlekedést és a közös gépkocsihasználatot is;

Módosítás 226

Módosítás 226

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 4 bekezdés – j b pont (új)

15 cikk – 4 bekezdés – j b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | jb) | az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája a legkülső régiókban és a szigeteken. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

jb)

jb)

az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája a legkülső régiókban és a szigeteken.

az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája a legkülső régiókban és a szigeteken.

Módosítás 227

Módosítás 227

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 4 a bekezdés (új)

15 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A Bizottság 2030. január 1-jéig, 2050-ig pedig minden harmadik évben jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendelet működéséről szóló értékelés eredményeiről, különös tekintettel e rendeletnek az egységes piac működésére, az érintett ágazatok versenyképességére és a kibocsátásáthelyezés mértékére gyakorolt hatásaira. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  A Bizottság 2030. január 1-jéig, 2050-ig pedig minden harmadik évben jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendelet működéséről szóló értékelés eredményeiről, különös tekintettel e rendeletnek az egységes piac működésére, az érintett ágazatok versenyképességére és a kibocsátásáthelyezés mértékére gyakorolt hatásaira.

Módosítás 228

Módosítás 228

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 4 b bekezdés (új)

15 cikk – 4 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b)
     
  A Bizottság 2030. január 1-jéig, 2050-ig pedig minden ötödik évben jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomagot

   (1a)

  alkotó rendeletek összesített makrogazdasági hatása átfogó értékelésének eredményeiről, különös tekintettel az Unió versenyképességére, a munkahelyteremtésre, a szállítási díjakra, a háztartások vásárlóerejére és a kibocsátásáthelyezés mértékére gyakorolt hatásokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4b)
     
  A Bizottság 2030. január 1-jéig, 2050-ig pedig minden ötödik évben jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomagot

   (1a)

  alkotó rendeletek összesített makrogazdasági hatása átfogó értékelésének eredményeiről, különös tekintettel az Unió versenyképességére, a munkahelyteremtésre, a szállítási díjakra, a háztartások vásárlóerejére és a kibocsátásáthelyezés mértékére gyakorolt hatásokra.

Módosítás 229

Módosítás 229

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 4 c bekezdés (új)

15 cikk – 4 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4c)
     
  A Bizottság mérlegeli e rendelet lehetséges módosításait a szabályozás egyszerűsítése tekintetében. A Bizottság és az illetékes tagállami hatóságok folyamatosan igazodnak a bevált gyakorlat szerinti közigazgatási eljárásokhoz, és megtesznek minden intézkedést e rendelet végrehajtásának egyszerűsítése érdekében, az adminisztratív terhek minimálisra való csökkentése mellett. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4c)
     
  A Bizottság mérlegeli e rendelet lehetséges módosításait a szabályozás egyszerűsítése tekintetében. A Bizottság és az illetékes tagállami hatóságok folyamatosan igazodnak a bevált gyakorlat szerinti közigazgatási eljárásokhoz, és megtesznek minden intézkedést e rendelet végrehajtásának egyszerűsítése érdekében, az adminisztratív terhek minimálisra való csökkentése mellett.

Módosítás 230

Módosítás 230

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés

16 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett jelentésből vagy a Bizottság rendelkezésére álló bármely információból egyértelműen kiderül, hogy egy adott tagállam nem
  feltétlenül
  teljesíti a 3. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti céljait, a Bizottság erre vonatkozó megállapítást
  adhat
  ki, és az érintett tagállamot
  felkérheti
  arra, hogy a nemzeti célok teljesítése érdekében hozzon korrekciós intézkedéseket. Az érintett tagállam a Bizottság megállapításainak kézhezvételétől számított három hónapon belül értesíti a Bizottságot a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott célok teljesítése érdekében végrehajtani tervezett korrekciós intézkedésekről. A korrekciós intézkedések nyomán további intézkedéseket kell hozni, amelyeket a tagállamnak a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott célok teljesítése érdekében végre kell hajtania, valamint meg kell határozni az intézkedések egyértelmű ütemezését, amely lehetővé teszi az e célok teljesítése érdekében tett éves előrehaladás értékelését. Amennyiben a Bizottság kielégítőnek találja a korrekciós intézkedéseket, az érintett tagállam e korrekciós intézkedésekkel naprakésszé teszi a 14. cikkben említett legutóbbi eredményjelentését, és azt benyújtja a Bizottságnak. | (2)   Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett jelentésből vagy a Bizottság rendelkezésére álló bármely információból egyértelműen kiderül, hogy egy adott tagállam
  esetében fennáll annak a kockázata, hogy az
  nem teljesíti a 3. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti céljait, a Bizottság erre vonatkozó megállapítást
  ad
  ki, és az érintett tagállamot
  felkéri
  arra, hogy a nemzeti célok teljesítése érdekében hozzon korrekciós intézkedéseket. Az érintett tagállam a Bizottság megállapításainak kézhezvételétől számított három hónapon belül értesíti a Bizottságot a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott célok teljesítése érdekében végrehajtani tervezett korrekciós intézkedésekről. A korrekciós intézkedések nyomán további intézkedéseket kell hozni, amelyeket a tagállamnak a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott célok teljesítése érdekében végre kell hajtania, valamint meg kell határozni az intézkedések egyértelmű ütemezését, amely lehetővé teszi az e célok teljesítése érdekében tett éves előrehaladás értékelését. Amennyiben a Bizottság kielégítőnek találja a korrekciós intézkedéseket, az érintett tagállam e korrekciós intézkedésekkel naprakésszé teszi a 14. cikkben említett legutóbbi eredményjelentését, és azt benyújtja a Bizottságnak.
  Ha a Bizottság azt állapítja meg, hogy a korrekciós intézkedések nem kielégítőek, az adott tagállam tekintetében megvizsgálja a szükséges intézkedések megtételét. Az intézkedéseknek arányosnak és megfelelőnek kell lenniük, és összhangban kell állniuk a Szerződésekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett jelentésből vagy a Bizottság rendelkezésére álló bármely információból egyértelműen kiderül, hogy egy adott tagállam nem
  feltétlenül
  teljesíti a 3. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti céljait, a Bizottság erre vonatkozó megállapítást
  adhat
  ki, és az érintett tagállamot
  felkérheti
  arra, hogy a nemzeti célok teljesítése érdekében hozzon korrekciós intézkedéseket. Az érintett tagállam a Bizottság megállapításainak kézhezvételétől számított három hónapon belül értesíti a Bizottságot a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott célok teljesítése érdekében végrehajtani tervezett korrekciós intézkedésekről. A korrekciós intézkedések nyomán további intézkedéseket kell hozni, amelyeket a tagállamnak a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott célok teljesítése érdekében végre kell hajtania, valamint meg kell határozni az intézkedések egyértelmű ütemezését, amely lehetővé teszi az e célok teljesítése érdekében tett éves előrehaladás értékelését. Amennyiben a Bizottság kielégítőnek találja a korrekciós intézkedéseket, az érintett tagállam e korrekciós intézkedésekkel naprakésszé teszi a 14. cikkben említett legutóbbi eredményjelentését, és azt benyújtja a Bizottságnak.

(2)   Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett jelentésből vagy a Bizottság rendelkezésére álló bármely információból egyértelműen kiderül, hogy egy adott tagállam
  esetében fennáll annak a kockázata, hogy az
  nem teljesíti a 3. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti céljait, a Bizottság erre vonatkozó megállapítást
  ad
  ki, és az érintett tagállamot
  felkéri
  arra, hogy a nemzeti célok teljesítése érdekében hozzon korrekciós intézkedéseket. Az érintett tagállam a Bizottság megállapításainak kézhezvételétől számított három hónapon belül értesíti a Bizottságot a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott célok teljesítése érdekében végrehajtani tervezett korrekciós intézkedésekről. A korrekciós intézkedések nyomán további intézkedéseket kell hozni, amelyeket a tagállamnak a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott célok teljesítése érdekében végre kell hajtania, valamint meg kell határozni az intézkedések egyértelmű ütemezését, amely lehetővé teszi az e célok teljesítése érdekében tett éves előrehaladás értékelését. Amennyiben a Bizottság kielégítőnek találja a korrekciós intézkedéseket, az érintett tagállam e korrekciós intézkedésekkel naprakésszé teszi a 14. cikkben említett legutóbbi eredményjelentését, és azt benyújtja a Bizottságnak.
  Ha a Bizottság azt állapítja meg, hogy a korrekciós intézkedések nem kielégítőek, az adott tagállam tekintetében megvizsgálja a szükséges intézkedések megtételét. Az intézkedéseknek arányosnak és megfelelőnek kell lenniük, és összhangban kell állniuk a Szerződésekkel.

Módosítás 231

Módosítás 231

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 a bekezdés (új)

16 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság megfelelően tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a (2) bekezdéssel összhangban tett intézkedésekről, és ezeket a határozatokat az 1049/2001/EK rendelettel összhangban nyilvánosan hozzáférhetővé teszi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság megfelelően tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a (2) bekezdéssel összhangban tett intézkedésekről, és ezeket a határozatokat az 1049/2001/EK rendelettel összhangban nyilvánosan hozzáférhetővé teszi.

Módosítás 232

Módosítás 232

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés

17 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Releváns, következetes és egyértelmű információkat kell rendelkezésre bocsátani azon gépjárműveket illetően, amelyek rendszeresen feltölthetőek a forgalomba hozott egyes üzemanyagokkal, illetve az elektromos töltőpontokon.
  Ezeket
  az
  információkat
  a gépjárművek használati utasításában, az elektromos és egyéb töltőpontokon, a gépjárműveken, valamint a tagállamok területén lévő gépjármű-kereskedésekben
  kell rendelkezésre bocsátani
  . Ez a követelmény
  mindazon gépjárművekre
   – és azok használati utasítására – vonatkozik
  , amelyeket 2016. november 18-át követően hoztak forgalomba
  . | (1)   Releváns, következetes és egyértelmű információkat kell rendelkezésre bocsátani azon gépjárműveket illetően, amelyek rendszeresen feltölthetőek a forgalomba hozott egyes üzemanyagokkal, illetve az elektromos töltőpontokon.
  E célból a tagállamok biztosítják, hogy
  az
  e rendeletben és más alkalmazandó uniós jogszabályokban előírt üzemanyagokra vagy elektromos töltésre vonatkozó valamennyi gépjármű-információt rendelkezésre bocsássák
  a gépjárművek használati utasításában, az elektromos és egyéb töltőpontokon, a gépjárműveken, valamint a tagállamok területén lévő gépjármű-kereskedésekben. Ez a követelmény
  minden piaci forgalomba hozott gépjárműre
   – és azok használati utasítására – vonatkozik. |
| | E célból a Bizottság legkésőbb egy évvel az e rendelet 24. cikkében említett időpontot követően értelemszerűen felülvizsgálja az 1999/94/EK irányelvet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Releváns, következetes és egyértelmű információkat kell rendelkezésre bocsátani azon gépjárműveket illetően, amelyek rendszeresen feltölthetőek a forgalomba hozott egyes üzemanyagokkal, illetve az elektromos töltőpontokon.
  Ezeket
  az
  információkat
  a gépjárművek használati utasításában, az elektromos és egyéb töltőpontokon, a gépjárműveken, valamint a tagállamok területén lévő gépjármű-kereskedésekben
  kell rendelkezésre bocsátani
  . Ez a követelmény
  mindazon gépjárművekre
   – és azok használati utasítására – vonatkozik
  , amelyeket 2016. november 18-át követően hoztak forgalomba
  .

(1)   Releváns, következetes és egyértelmű információkat kell rendelkezésre bocsátani azon gépjárműveket illetően, amelyek rendszeresen feltölthetőek a forgalomba hozott egyes üzemanyagokkal, illetve az elektromos töltőpontokon.
  E célból a tagállamok biztosítják, hogy
  az
  e rendeletben és más alkalmazandó uniós jogszabályokban előírt üzemanyagokra vagy elektromos töltésre vonatkozó valamennyi gépjármű-információt rendelkezésre bocsássák
  a gépjárművek használati utasításában, az elektromos és egyéb töltőpontokon, a gépjárműveken, valamint a tagállamok területén lévő gépjármű-kereskedésekben. Ez a követelmény
  minden piaci forgalomba hozott gépjárműre
   – és azok használati utasítására – vonatkozik.

E célból a Bizottság legkésőbb egy évvel az e rendelet 24. cikkében említett időpontot követően értelemszerűen felülvizsgálja az 1999/94/EK irányelvet.

E célból a Bizottság legkésőbb egy évvel az e rendelet 24. cikkében említett időpontot követően értelemszerűen felülvizsgálja az 1999/94/EK irányelvet.

Módosítás 233

Módosítás 233

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

17 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A járművek és az infrastruktúra kompatibilitásának, valamint az üzemanyagok és a járművek kompatibilitásának az (1) bekezdésben említett meghatározása összhangban kell, hogy legyen a II. melléklet 9.1. és 9.2. pontjában említett műszaki előírásokkal. Amennyiben az adott szabványok grafikai jelre – többek között színkódrendszerre – hivatkoznak, a grafikai
  jelnek egyszerűnek
  és könnyen
  érthetőnek kell lennie
  , és azt jól látható módon
  kell elhelyezni
  : | (2)   A járművek és az infrastruktúra kompatibilitásának, valamint az üzemanyagok és a járművek kompatibilitásának az (1) bekezdésben említett meghatározása összhangban kell, hogy legyen a II. melléklet 9.1. és 9.2. pontjában említett műszaki előírásokkal.
  A tagállamok biztosítják, hogy
  amennyiben az adott szabványok grafikai jelre – többek között színkódrendszerre – hivatkoznak, a grafikai
  jel egyszerű
  és könnyen
  érthető legyen
  , és azt jól látható módon
  helyezzék el
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A járművek és az infrastruktúra kompatibilitásának, valamint az üzemanyagok és a járművek kompatibilitásának az (1) bekezdésben említett meghatározása összhangban kell, hogy legyen a II. melléklet 9.1. és 9.2. pontjában említett műszaki előírásokkal. Amennyiben az adott szabványok grafikai jelre – többek között színkódrendszerre – hivatkoznak, a grafikai
  jelnek egyszerűnek
  és könnyen
  érthetőnek kell lennie
  , és azt jól látható módon
  kell elhelyezni
  :

(2)   A járművek és az infrastruktúra kompatibilitásának, valamint az üzemanyagok és a járművek kompatibilitásának az (1) bekezdésben említett meghatározása összhangban kell, hogy legyen a II. melléklet 9.1. és 9.2. pontjában említett műszaki előírásokkal.
  A tagállamok biztosítják, hogy
  amennyiben az adott szabványok grafikai jelre – többek között színkódrendszerre – hivatkoznak, a grafikai
  jel egyszerű
  és könnyen
  érthető legyen
  , és azt jól látható módon
  helyezzék el
  :

Módosítás 234

Módosítás 234

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 2 bekezdés – a pont

17 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | minden töltőpont megfelelő szívókábelein és azok töltőpisztolyain az üzemanyagok forgalomba hozatalának időpontjától kezdődően;
  vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

minden töltőpont megfelelő szívókábelein és azok töltőpisztolyain az üzemanyagok forgalomba hozatalának időpontjától kezdődően;
  vagy

vagy

| a) | minden töltőpont megfelelő szívókábelein és azok töltőpisztolyain az üzemanyagok forgalomba hozatalának időpontjától kezdődően;
  valamint |
| --- | --- |

a)

minden töltőpont megfelelő szívókábelein és azok töltőpisztolyain az üzemanyagok forgalomba hozatalának időpontjától kezdődően;
  valamint

valamint

Módosítás 235

Módosítás 235

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 2 bekezdés – b pont

17 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | azon gépjárművek üzemanyagtartályának betöltősapkáján vagy annak közvetlen közelében, amelyek esetében az adott üzemanyag használata ajánlott és kompatibilis, továbbá a gépjárművek használati utasításában, amennyiben az érintett gépjárműveket
  2016. november 18-át követően
  hozták
  forgalomba
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

azon gépjárművek üzemanyagtartályának betöltősapkáján vagy annak közvetlen közelében, amelyek esetében az adott üzemanyag használata ajánlott és kompatibilis, továbbá a gépjárművek használati utasításában, amennyiben az érintett gépjárműveket
  2016. november 18-át követően
  hozták
  forgalomba
  .

2016. november 18-át követően

forgalomba

| b) | azon gépjárművek üzemanyagtartályának betöltősapkáján vagy annak közvetlen közelében, amelyek esetében az adott üzemanyag használata ajánlott és kompatibilis, továbbá a gépjárművek használati utasításában, amennyiben az érintett gépjárműveket
  forgalomba
  hozták. |
| --- | --- |

b)

azon gépjárművek üzemanyagtartályának betöltősapkáján vagy annak közvetlen közelében, amelyek esetében az adott üzemanyag használata ajánlott és kompatibilis, továbbá a gépjárművek használati utasításában, amennyiben az érintett gépjárműveket
  forgalomba
  hozták.

forgalomba

Módosítás 236

Módosítás 236

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 3 bekezdés

17 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben az üzemanyagárakat üzemanyagtöltő állomáson tüntetik fel, adott esetben – különösen a villamos energia és a hidrogén esetében – a II. melléklet 9.3. pontjában említett, az alternatív üzemanyagok egységárának összehasonlítására vonatkozó közös módszertannak megfelelően, tájékoztatási céllal
  fel kell tüntetni
  a megfelelő egységárak összehasonlítását. | (3)   Amennyiben az üzemanyagárakat üzemanyagtöltő állomáson tüntetik fel,
  a tagállamok biztosítják, hogy
  adott esetben – különösen a villamos energia és a hidrogén esetében – a II. melléklet 9.3. pontjában említett, az alternatív üzemanyagok egységárának összehasonlítására vonatkozó közös módszertannak megfelelően, tájékoztatási céllal
  feltüntessék
  a megfelelő egységárak összehasonlítását.
  A villamos energia eseti töltése és a hidrogén töltése esetén az árat kWh-ra, illetve kg-ra vonatkozóan is meg kell adni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Amennyiben az üzemanyagárakat üzemanyagtöltő állomáson tüntetik fel, adott esetben – különösen a villamos energia és a hidrogén esetében – a II. melléklet 9.3. pontjában említett, az alternatív üzemanyagok egységárának összehasonlítására vonatkozó közös módszertannak megfelelően, tájékoztatási céllal
  fel kell tüntetni
  a megfelelő egységárak összehasonlítását.

(3)   Amennyiben az üzemanyagárakat üzemanyagtöltő állomáson tüntetik fel,
  a tagállamok biztosítják, hogy
  adott esetben – különösen a villamos energia és a hidrogén esetében – a II. melléklet 9.3. pontjában említett, az alternatív üzemanyagok egységárának összehasonlítására vonatkozó közös módszertannak megfelelően, tájékoztatási céllal
  feltüntessék
  a megfelelő egységárak összehasonlítását.
  A villamos energia eseti töltése és a hidrogén töltése esetén az árat kWh-ra, illetve kg-ra vonatkozóan is meg kell adni.

Módosítás 237

Módosítás 237

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

18 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A nyilvános elektromos és egyéb töltőpontok üzemeltetői vagy – a közöttük létrejött megállapodásnak megfelelően – e töltőpontok tulajdonosai gondoskodnak az általuk üzemeltetett alternatívüzemanyag-infrastruktúrára vonatkozó statikus és dinamikus adatok rendelkezésre állásáról, és lehetővé teszik, hogy ezek az adatok költségmentesen hozzáférhetők legyenek a nemzeti hozzáférési pontokon keresztül. A következő adattípusokat kell rendelkezésre bocsátani: | (2)   A nyilvános elektromos és egyéb töltőpontok üzemeltetői vagy – a közöttük létrejött megállapodásnak megfelelően – e töltőpontok tulajdonosai gondoskodnak az általuk üzemeltetett alternatívüzemanyag-infrastruktúrára vonatkozó statikus és dinamikus adatok rendelkezésre állásáról, és lehetővé teszik, hogy ezek az adatok költségmentesen hozzáférhetők legyenek a nemzeti hozzáférési pontokon keresztül.
  Ennek során ezeknek az üzemeltetőknek a lehető legmagasabb szintű kiberbiztonságot, adatvédelmet és biztonságot is biztosítaniuk kell, különösen a hitelesítési, számlázási és fizetési folyamatokban. Adott esetben ezeknek az üzemeltetőknek meg kell felelniük az Unió egész területén magas szintű kiberbiztonságot biztosító intézkedésekről szóló irányelv (NIS 2 irányelv) rendelkezéseinek.
   A következő adattípusokat kell rendelkezésre bocsátani: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A nyilvános elektromos és egyéb töltőpontok üzemeltetői vagy – a közöttük létrejött megállapodásnak megfelelően – e töltőpontok tulajdonosai gondoskodnak az általuk üzemeltetett alternatívüzemanyag-infrastruktúrára vonatkozó statikus és dinamikus adatok rendelkezésre állásáról, és lehetővé teszik, hogy ezek az adatok költségmentesen hozzáférhetők legyenek a nemzeti hozzáférési pontokon keresztül. A következő adattípusokat kell rendelkezésre bocsátani:

(2)   A nyilvános elektromos és egyéb töltőpontok üzemeltetői vagy – a közöttük létrejött megállapodásnak megfelelően – e töltőpontok tulajdonosai gondoskodnak az általuk üzemeltetett alternatívüzemanyag-infrastruktúrára vonatkozó statikus és dinamikus adatok rendelkezésre állásáról, és lehetővé teszik, hogy ezek az adatok költségmentesen hozzáférhetők legyenek a nemzeti hozzáférési pontokon keresztül.
  Ennek során ezeknek az üzemeltetőknek a lehető legmagasabb szintű kiberbiztonságot, adatvédelmet és biztonságot is biztosítaniuk kell, különösen a hitelesítési, számlázási és fizetési folyamatokban. Adott esetben ezeknek az üzemeltetőknek meg kell felelniük az Unió egész területén magas szintű kiberbiztonságot biztosító intézkedésekről szóló irányelv (NIS 2 irányelv) rendelkezéseinek.
   A következő adattípusokat kell rendelkezésre bocsátani:

Módosítás 238

Módosítás 238

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés – a pont – i pont

18 cikk – 2 bekezdés – a pont – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | az elektromos és egyéb töltőpontok földrajzi helye, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

az elektromos és egyéb töltőpontok földrajzi helye,

| i. | az elektromos és egyéb töltőpontok földrajzi helye,
  továbbá ha lehetséges, a közelben található pihenőhelyekkel és élelmiszer-ellátással kapcsolatos információk; |
| --- | --- |

i.

az elektromos és egyéb töltőpontok földrajzi helye,
  továbbá ha lehetséges, a közelben található pihenőhelyekkel és élelmiszer-ellátással kapcsolatos információk;

továbbá ha lehetséges, a közelben található pihenőhelyekkel és élelmiszer-ellátással kapcsolatos információk;

Módosítás 239

Módosítás 239

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés – a pont – i a pont (új)

18 cikk – 2 bekezdés – a pont – i a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ia. | az eső vagy más szélsőséges időjárási viszonyok ellen védelmet nyújtó létesítmények; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ia.

ia.

az eső vagy más szélsőséges időjárási viszonyok ellen védelmet nyújtó létesítmények;

az eső vagy más szélsőséges időjárási viszonyok ellen védelmet nyújtó létesítmények;

Módosítás 240

Módosítás 240

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés – a pont – i b pont (új)

18 cikk – 2 bekezdés – a pont – i b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ib. | éjszakai töltés időtartama alatti világítás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ib.

ib.

éjszakai töltés időtartama alatti világítás;

éjszakai töltés időtartama alatti világítás;

Módosítás 241

Módosítás 241

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés – b pont – ii pont

18 cikk – 2 bekezdés – b pont – ii pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | a csatlakozó típusa, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

a csatlakozó típusa,

| ii. | a csatlakozó típusa
  és rendelkezésre állása; |
| --- | --- |

ii.

a csatlakozó típusa
  és rendelkezésre állása;

és rendelkezésre állása;

Módosítás 242

Módosítás 242

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés – b pont – iv pont

18 cikk – 2 bekezdés – b pont – iv pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iv. | kimenő teljesítmény (kW); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iv.

kimenő teljesítmény (kW);

| iv. | kimenő teljesítmény (kW)
  összesített és a maximális egyedi kimenő teljesítmény szerint
  ; |
| --- | --- |

iv.

kimenő teljesítmény (kW)
  összesített és a maximális egyedi kimenő teljesítmény szerint
  ;

összesített és a maximális egyedi kimenő teljesítmény szerint

Módosítás 243

Módosítás 243

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés – b pont – iv a pont (új)

18 cikk – 2 bekezdés – b pont – iv a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iva. | a nehézgépjárművek elektromos és egyéb töltőpontokhoz való hozzáférése, beleértve a töltőpont magasságra, hosszúságra és szélességre vonatkozó korlátozásait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iva.

iva.

a nehézgépjárművek elektromos és egyéb töltőpontokhoz való hozzáférése, beleértve a töltőpont magasságra, hosszúságra és szélességre vonatkozó korlátozásait.

a nehézgépjárművek elektromos és egyéb töltőpontokhoz való hozzáférése, beleértve a töltőpont magasságra, hosszúságra és szélességre vonatkozó korlátozásait.

Módosítás 244

Módosítás 244

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés – c pont – ii pont

18 cikk – 2 bekezdés – c pont – ii pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | rendelkezésre állás (használatban/használaton kívül), |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

rendelkezésre állás (használatban/használaton kívül),

| ii. | rendelkezésre állás (használatban/használaton kívül)
  , rendelkezésre állási arány adott időszakonként (nap/óra); |
| --- | --- |

ii.

rendelkezésre állás (használatban/használaton kívül)
  , rendelkezésre állási arány adott időszakonként (nap/óra);

, rendelkezésre állási arány adott időszakonként (nap/óra);

Módosítás 245

Módosítás 245

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés – c pont – iii a pont (új)

18 cikk – 2 bekezdés – c pont – iii a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iiia. | amennyiben rendelkezésre áll, a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia részaránya és az elektromos töltőpontokon szolgáltatott villamos energiával járó üvegházhatásúgáz-kibocsátás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iiia.

iiia.

amennyiben rendelkezésre áll, a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia részaránya és az elektromos töltőpontokon szolgáltatott villamos energiával járó üvegházhatásúgáz-kibocsátás;

amennyiben rendelkezésre áll, a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia részaránya és az elektromos töltőpontokon szolgáltatott villamos energiával járó üvegházhatásúgáz-kibocsátás;

Módosítás 246

Módosítás 246

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés – c pont – iii b pont (új)

18 cikk – 2 bekezdés – c pont – iii b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iiib. | kétirányú töltésre való alkalmasság (igen/nem); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iiib.

iiib.

kétirányú töltésre való alkalmasság (igen/nem);

kétirányú töltésre való alkalmasság (igen/nem);

Módosítás 247

Módosítás 247

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés – c pont – iii c pont (új)

18 cikk – 2 bekezdés – c pont – iii c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iiic. | az intelligens töltés képessége; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iiic.

iiic.

az intelligens töltés képessége;

az intelligens töltés képessége;

Módosítás 248

Módosítás 248

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés – c pont – iii d pont (új)

18 cikk – 2 bekezdés – c pont – iii d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iiid. | elfogadott fizetési módok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iiid.

iiid.

elfogadott fizetési módok;

elfogadott fizetési módok;

Módosítás 249

Módosítás 249

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés – c pont – iii e pont (új)

18 cikk – 2 bekezdés – c pont – iii e pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iiie. | adott esetben a parkolás ár- és időkorlátja; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iiie.

iiie.

adott esetben a parkolás ár- és időkorlátja;

adott esetben a parkolás ár- és időkorlátja;

Módosítás 250

Módosítás 250

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés – c a pont (új)

18 cikk – 2 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a kijelzőn rendelkezésre álló nyelvek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

a kijelzőn rendelkezésre álló nyelvek;

a kijelzőn rendelkezésre álló nyelvek;

Módosítás 251

Módosítás 251

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

18 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A nyilvános elektromos és egyéb töltőpontok üzemeltetői vagy – a közöttük létrejött megállapodásnak megfelelően – e töltőpontok tulajdonosai a megfelelő uniós jogszabályok betartása mellett nem kötelezhetők statikus vagy dinamikus adatok közzétételére, amennyiben ez olyan bizalmas vállalati adatok közzétételével járna, amelyek károsak lehetnek a vállalat érdekeire nézve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A nyilvános elektromos és egyéb töltőpontok üzemeltetői vagy – a közöttük létrejött megállapodásnak megfelelően – e töltőpontok tulajdonosai a megfelelő uniós jogszabályok betartása mellett nem kötelezhetők statikus vagy dinamikus adatok közzétételére, amennyiben ez olyan bizalmas vállalati adatok közzétételével járna, amelyek károsak lehetnek a vállalat érdekeire nézve.

A nyilvános elektromos és egyéb töltőpontok üzemeltetői vagy – a közöttük létrejött megállapodásnak megfelelően – e töltőpontok tulajdonosai a megfelelő uniós jogszabályok betartása mellett nem kötelezhetők statikus vagy dinamikus adatok közzétételére, amennyiben ez olyan bizalmas vállalati adatok közzétételével járna, amelyek károsak lehetnek a vállalat érdekeire nézve.

Módosítás 252

Módosítás 252

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 3 bekezdés

18 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok a 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (67) alkalmazásában nemzeti hozzáférési pontjukon keresztül valamennyi érdekelt fél számára biztosítják az adatokhoz való nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférést. | (3)   A tagállamok a 
  megfelelő uniós jogszabályok betartása mellett a
  2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (67) alkalmazásában nemzeti hozzáférési pontjukon keresztül valamennyi érdekelt fél számára biztosítják az adatokhoz való nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférést
  , az olyan bizalmas vállalati adatok kivételével, amelyek károsak lehetnek a vállalat érdekeire nézve
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tagállamok a 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (67) alkalmazásában nemzeti hozzáférési pontjukon keresztül valamennyi érdekelt fél számára biztosítják az adatokhoz való nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférést.

(3)   A tagállamok a 
  megfelelő uniós jogszabályok betartása mellett a
  2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (67) alkalmazásában nemzeti hozzáférési pontjukon keresztül valamennyi érdekelt fél számára biztosítják az adatokhoz való nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférést
  , az olyan bizalmas vállalati adatok kivételével, amelyek károsak lehetnek a vállalat érdekeire nézve
  .

Módosítás 253

Módosítás 253

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 3 a bekezdés (új)

18 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A Bizottság 2026. december 31-ig létrehozza az alternatív üzemanyagokra vonatkozó adatok közös európai hozzáférési pontját. Ennek során a Bizottság biztosítja a(z) XX-XXX irányelvben [ITS irányelv] és a multimodális digitális mobilitási szolgáltatásokról szóló XX-XXX rendeletben meghatározott rendelkezéseknek való teljes körű megfelelést. A közös európai hozzáférési pont teljes mértékben a nemzeti hozzáférési pontokra épül, azokat egymással összekötve. Hozzáférést biztosít a nemzeti hozzáférési pontok rendelkezésére bocsátott valamennyi adathoz, biztosítva, hogy azok megkülönböztetésmentesen és nyilvánosan hozzáférhetők legyenek a végfelhasználók, más piaci szereplők és szolgáltatók számára felhasználás céljából, az adatvédelmi követelmények betartása mellett. A Bizottság gondoskodik arról, hogy a közös európai hozzáférési pont könnyen hozzáférhető módon álljon a nyilvánosság rendelkezésére, például egy erre a célra szánt weboldal létrehozásával. A Bizottság biztosítja, hogy a közös európai hozzáférési ponton az elektromos és egyéb töltőpontok rendelkezésre állásával és hozzáférhetőségével – többek között a várakozási időkkel és a fennmaradó alternatívüzemanyag-kapacitással – kapcsolatban tárolt adatok uniós szinten elérhetők legyenek egy nyilvános, naprakész, felhasználóbarát és többnyelvű felületen keresztül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A Bizottság 2026. december 31-ig létrehozza az alternatív üzemanyagokra vonatkozó adatok közös európai hozzáférési pontját. Ennek során a Bizottság biztosítja a(z) XX-XXX irányelvben [ITS irányelv] és a multimodális digitális mobilitási szolgáltatásokról szóló XX-XXX rendeletben meghatározott rendelkezéseknek való teljes körű megfelelést. A közös európai hozzáférési pont teljes mértékben a nemzeti hozzáférési pontokra épül, azokat egymással összekötve. Hozzáférést biztosít a nemzeti hozzáférési pontok rendelkezésére bocsátott valamennyi adathoz, biztosítva, hogy azok megkülönböztetésmentesen és nyilvánosan hozzáférhetők legyenek a végfelhasználók, más piaci szereplők és szolgáltatók számára felhasználás céljából, az adatvédelmi követelmények betartása mellett. A Bizottság gondoskodik arról, hogy a közös európai hozzáférési pont könnyen hozzáférhető módon álljon a nyilvánosság rendelkezésére, például egy erre a célra szánt weboldal létrehozásával. A Bizottság biztosítja, hogy a közös európai hozzáférési ponton az elektromos és egyéb töltőpontok rendelkezésre állásával és hozzáférhetőségével – többek között a várakozási időkkel és a fennmaradó alternatívüzemanyag-kapacitással – kapcsolatban tárolt adatok uniós szinten elérhetők legyenek egy nyilvános, naprakész, felhasználóbarát és többnyelvű felületen keresztül.

Módosítás 254

Módosítás 254

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 3 b bekezdés (új)

18 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy nemzeti hozzáférési pontjaik a (4) bekezdés szerint megállapítandó eljárásokkal és műszaki követelményekkel összhangban lehetővé tegyék a közös európai hozzáférési ponttal és a nyilvános elektromos és egyéb töltőpontok üzemeltetőivel való automatizált és egységes adatcserét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy nemzeti hozzáférési pontjaik a (4) bekezdés szerint megállapítandó eljárásokkal és műszaki követelményekkel összhangban lehetővé tegyék a közös európai hozzáférési ponttal és a nyilvános elektromos és egyéb töltőpontok üzemeltetőivel való automatizált és egységes adatcserét.

Módosítás 255

Módosítás 255

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 4 bekezdés – bevezető rész

18 cikk – 4 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 
  17
  . cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következő célokból: | (4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 
  20
  . cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következő célokból: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 
  17
  . cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következő célokból:

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 
  20
  . cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következő célokból:

Módosítás 256

Módosítás 256

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 4 bekezdés – c pont

18 cikk – 4 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a (2) bekezdésben előírt adatok szolgáltatását és cseréjét lehetővé tevő részletes eljárások kialakítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a (2) bekezdésben előírt adatok szolgáltatását és cseréjét lehetővé tevő részletes eljárások kialakítása.

| c) | a (2)
  , (3a) és (3b)
   bekezdésben előírt adatok
  európai szinten egységes
  szolgáltatását és cseréjét lehetővé tevő részletes eljárások
  és műszaki követelmények
  kialakítása. |
| --- | --- |

c)

a (2)
  , (3a) és (3b)
   bekezdésben előírt adatok
  európai szinten egységes
  szolgáltatását és cseréjét lehetővé tevő részletes eljárások
  és műszaki követelmények
  kialakítása.

, (3a) és (3b)

európai szinten egységes

és műszaki követelmények

Módosítás 257

Módosítás 257

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 3 a bekezdés (új)

19 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A(z) ... [e rendelet hatálybalépésének időpontja]-tól/-től kezdődően kiépített vagy felújított, nyilvános ammóniatöltő pontoknak meg kell felelniük a II. melléklet 7.1. és 7.2. pontjában meghatározott műszaki előírásoknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A(z) ... [e rendelet hatálybalépésének időpontja]-tól/-től kezdődően kiépített vagy felújított, nyilvános ammóniatöltő pontoknak meg kell felelniük a II. melléklet 7.1. és 7.2. pontjában meghatározott műszaki előírásoknak.

Módosítás 258

Módosítás 258

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 7 bekezdés – bevezető rész

19 cikk – 7 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 
  17
  . cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következő célokból: | (7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 
  20
  . cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következő célokból: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 
  17
  . cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következő célokból:

(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 
  20
  . cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következő célokból:

Módosítás 259

Módosítás 259

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 7 bekezdés – b pont

19 cikk – 7 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a II. melléklet módosítása az említett mellékletben meghatározott műszaki előírásokban említett szabványokra való hivatkozások naprakésszé tételével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a II. melléklet módosítása az említett mellékletben meghatározott műszaki előírásokban említett szabványokra való hivatkozások naprakésszé tételével.

| b) | a II. melléklet módosítása az említett mellékletben meghatározott műszaki előírásokban említett szabványokra való hivatkozások naprakésszé tételével
  , legkésőbb hat hónappal azok műszaki elfogadását követően
  . |
| --- | --- |

b)

a II. melléklet módosítása az említett mellékletben meghatározott műszaki előírásokban említett szabványokra való hivatkozások naprakésszé tételével
  , legkésőbb hat hónappal azok műszaki elfogadását követően
  .

, legkésőbb hat hónappal azok műszaki elfogadását követően

Módosítás 260

Módosítás 260

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 a cikk (új)

21 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 21a. cikk




  Ellensúlyozás a szabályozásból eredő terhek csökkentésével




  A Bizottság az „egy be, egy ki” elv alkalmazásáról szóló közleményével

   (1a)

  összhangban legkésőbb e rendelet hatálybalépését követően egy évvel javaslatokat nyújt be az e rendelettel bevezetett szabályozásból eredő terhek ellensúlyozására más uniós rendeletek olyan rendelkezéseinek felülvizsgálatával vagy hatályon kívül helyezésével, amelyek az érintett ágazatokban szükségtelen megfelelési költségeket okoznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

21a. cikk

Ellensúlyozás a szabályozásból eredő terhek csökkentésével

A Bizottság az „egy be, egy ki” elv alkalmazásáról szóló közleményével

   (1a)

  összhangban legkésőbb e rendelet hatálybalépését követően egy évvel javaslatokat nyújt be az e rendelettel bevezetett szabályozásból eredő terhek ellensúlyozására más uniós rendeletek olyan rendelkezéseinek felülvizsgálatával vagy hatályon kívül helyezésével, amelyek az érintett ágazatokban szükségtelen megfelelési költségeket okoznak.

Módosítás 261

Módosítás 261

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés

22 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság 2026. december 31-ig felülvizsgálja ezt a rendeletet, és adott esetben javaslatot nyújt be a módosítására. | A Bizottság nyomon követi a rendelet végrehajtásában elért előrehaladást.
   A Bizottság 2026. december 31-ig felülvizsgálja ezt a rendeletet, különös figyelmet fordítva az e rendeletben meghatározott célok és infrastruktúra-követelmények megfelelőségére. Ha a Bizottság azt állapítja meg, hogy egy vagy több rendelkezés már nem megfelelő, vagy új technológiák jelentek meg, javaslatot nyújt be e rendelet módosítására.
  E felülvizsgálat részeként a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe: |
| | — | az e rendelet 9. cikkében meghatározott bruttó tonnatartalom küszöbértékének 400-ra való csökkentése, valamint e rendelkezések kiterjesztése a(z) XXXX-XXX rendelet (FuelEU Maritime) hatálya alá tartozó összes fennmaradó hajótípusra, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság 2026. december 31-ig felülvizsgálja ezt a rendeletet, és adott esetben javaslatot nyújt be a módosítására.

A Bizottság nyomon követi a rendelet végrehajtásában elért előrehaladást.
   A Bizottság 2026. december 31-ig felülvizsgálja ezt a rendeletet, különös figyelmet fordítva az e rendeletben meghatározott célok és infrastruktúra-követelmények megfelelőségére. Ha a Bizottság azt állapítja meg, hogy egy vagy több rendelkezés már nem megfelelő, vagy új technológiák jelentek meg, javaslatot nyújt be e rendelet módosítására.
  E felülvizsgálat részeként a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:

A Bizottság nyomon követi a rendelet végrehajtásában elért előrehaladást.

E felülvizsgálat részeként a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:

—

az e rendelet 9. cikkében meghatározott bruttó tonnatartalom küszöbértékének 400-ra való csökkentése, valamint e rendelkezések kiterjesztése a(z) XXXX-XXX rendelet (FuelEU Maritime) hatálya alá tartozó összes fennmaradó hajótípusra,

az e rendelet 9. cikkében meghatározott bruttó tonnatartalom küszöbértékének 400-ra való csökkentése, valamint e rendelkezések kiterjesztése a(z) XXXX-XXX rendelet (FuelEU Maritime) hatálya alá tartozó összes fennmaradó hajótípusra,

| — | az elektromos és hidrogénmeghajtású légi járművek töltéséhez szükséges infrastruktúrára vonatkozó megfelelő célok e rendeletbe való beillesztése, |
| --- | --- |

—

az elektromos és hidrogénmeghajtású légi járművek töltéséhez szükséges infrastruktúrára vonatkozó megfelelő célok e rendeletbe való beillesztése,

az elektromos és hidrogénmeghajtású légi járművek töltéséhez szükséges infrastruktúrára vonatkozó megfelelő célok e rendeletbe való beillesztése,

| — | az elektromos közúti rendszerek – például az érintésmentes induktív töltés vagy a felsővezetékes technológia – technológiai fejlődése, valamint az, hogy az ilyen infrastruktúra kiépítése hatással lehet-e a nyilvános elektromos töltőinfrastruktúra kiépítésére, és adott esetben szükség van-e az e rendeletben az elektromos töltőinfrastruktúra kiépítésére vonatkozóan meghatározott célok ebből következő kiigazítására. Ezen értékelés részeként a Bizottság kifejezetten megvizsgálja annak lehetőségét, hogy a tagállamok figyelembe vehessék az elektromos közúti rendszereket a könnyű haszongépjárművekre vonatkozóan a 3. cikkben, valamint a nehéz haszongépjárművekre vonatkozóan a 4. cikkben meghatározott, teljes kimenő teljesítményre vonatkozó célok elérése szempontjából. |
| --- | --- |

—

az elektromos közúti rendszerek – például az érintésmentes induktív töltés vagy a felsővezetékes technológia – technológiai fejlődése, valamint az, hogy az ilyen infrastruktúra kiépítése hatással lehet-e a nyilvános elektromos töltőinfrastruktúra kiépítésére, és adott esetben szükség van-e az e rendeletben az elektromos töltőinfrastruktúra kiépítésére vonatkozóan meghatározott célok ebből következő kiigazítására. Ezen értékelés részeként a Bizottság kifejezetten megvizsgálja annak lehetőségét, hogy a tagállamok figyelembe vehessék az elektromos közúti rendszereket a könnyű haszongépjárművekre vonatkozóan a 3. cikkben, valamint a nehéz haszongépjárművekre vonatkozóan a 4. cikkben meghatározott, teljes kimenő teljesítményre vonatkozó célok elérése szempontjából.

az elektromos közúti rendszerek – például az érintésmentes induktív töltés vagy a felsővezetékes technológia – technológiai fejlődése, valamint az, hogy az ilyen infrastruktúra kiépítése hatással lehet-e a nyilvános elektromos töltőinfrastruktúra kiépítésére, és adott esetben szükség van-e az e rendeletben az elektromos töltőinfrastruktúra kiépítésére vonatkozóan meghatározott célok ebből következő kiigazítására. Ezen értékelés részeként a Bizottság kifejezetten megvizsgálja annak lehetőségét, hogy a tagállamok figyelembe vehessék az elektromos közúti rendszereket a könnyű haszongépjárművekre vonatkozóan a 3. cikkben, valamint a nehéz haszongépjárművekre vonatkozóan a 4. cikkben meghatározott, teljes kimenő teljesítményre vonatkozó célok elérése szempontjából.

Módosítás 262

Módosítás 262

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – a pont – bevezető rész

I melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – a pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a 2025., 2030. és 2035. év december 31-re vonatkozó előrejelzések a következő járművek
  elterjedésére
  tekintetében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a 2025., 2030. és 2035. év december 31-re vonatkozó előrejelzések a következő járművek
  elterjedésére
  tekintetében:

elterjedésére

| a) | a 2025.,
  2027.,
  2030
  ., 2032
  . és 2035. év december 31-re vonatkozó előrejelzések a következő járművek
  elterjedése
  tekintetében: |
| --- | --- |

a)

a 2025.,
  2027.,
  2030
  ., 2032
  . és 2035. év december 31-re vonatkozó előrejelzések a következő járművek
  elterjedése
  tekintetében:

2027.,

., 2032

elterjedése

Módosítás 263

Módosítás 263

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – b pont – bevezető rész

I melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – b pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a 2025., 2030. és 2035. év december 31-re kitűzött célok a következők tekintetében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a 2025., 2030. és 2035. év december 31-re kitűzött célok a következők tekintetében:

| b) | a 2025.,
  2027.,
  2030
  ., 2032
  . és 2035. év december 31-re kitűzött célok a következők tekintetében: |
| --- | --- |

b)

a 2025.,
  2027.,
  2030
  ., 2032
  . és 2035. év december 31-re kitűzött célok a következők tekintetében:

2027.,

., 2032

Módosítás 264

Módosítás 264

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – b pont – 7 franciabekezdés

I melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – b pont – 7 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat tengeri kikötőiben található
  LNG-töltőállomások
  , ideértve a helyszínt (kikötő) és a kikötőnkénti kapacitást, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat tengeri kikötőiben található
  LNG-töltőállomások
  , ideértve a helyszínt (kikötő) és a kikötőnkénti kapacitást,

LNG-töltőállomások

| — | a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat tengeri kikötőiben található
  LNG-, hidrogén- és ammóniatöltő pontok
  , ideértve a helyszínt (kikötő) és a kikötőnkénti kapacitást, |
| --- | --- |

—

a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat tengeri kikötőiben található
  LNG-, hidrogén- és ammóniatöltő pontok
  , ideértve a helyszínt (kikötő) és a kikötőnkénti kapacitást,

LNG-, hidrogén- és ammóniatöltő pontok

Módosítás 265

Módosítás 265

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – b pont – 8 franciabekezdés

I melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – b pont – 8 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | part menti villamosenergia-ellátás a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat tengeri kikötőiben, ideértve a pontos helyszínt (kikötő) és a kikötőn belüli egyes létesítmények kapacitását, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

part menti villamosenergia-ellátás a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat tengeri kikötőiben, ideértve a pontos helyszínt (kikötő) és a kikötőn belüli egyes létesítmények kapacitását,

| — | part menti villamosenergia-ellátás a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat tengeri kikötőiben, ideértve a pontos helyszínt (kikötő)
  , a hálózati kapacitást
  és a kikötőn belüli egyes létesítmények kapacitását, |
| --- | --- |

—

part menti villamosenergia-ellátás a TEN-T törzshálózat és a TEN-T átfogó hálózat tengeri kikötőiben, ideértve a pontos helyszínt (kikötő)
  , a hálózati kapacitást
  és a kikötőn belüli egyes létesítmények kapacitását,

, a hálózati kapacitást

Módosítás 266

Módosítás 266

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – b pont – 11 a franciabekezdés (új)

I melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – b pont – 11 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | L kategóriájú járművek elektromos töltőinfrastruktúrája: az elektromos töltőállomások száma és a kimenő teljesítmény. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

L kategóriájú járművek elektromos töltőinfrastruktúrája: az elektromos töltőállomások száma és a kimenő teljesítmény.

L kategóriájú járművek elektromos töltőinfrastruktúrája: az elektromos töltőállomások száma és a kimenő teljesítmény.

Módosítás 267

Módosítás 267

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – b pont – 11 b franciabekezdés (új)

I melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – b pont – 11 b franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Az 1–4. franciabekezdésben említett töltőállomásokra vonatkozó információkat normál, intelligens és kétirányú töltési képesség szerinti bontásban kell megadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Az 1–4. franciabekezdésben említett töltőállomásokra vonatkozó információkat normál, intelligens és kétirányú töltési képesség szerinti bontásban kell megadni.

Az 1–4. franciabekezdésben említett töltőállomásokra vonatkozó információkat normál, intelligens és kétirányú töltési képesség szerinti bontásban kell megadni.

Módosítás 268

Módosítás 268

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés– 2 pont

I melléklet – 1 bekezdés– 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | kihasználási arány: az 1. pont b) alpontja szerinti kategóriák esetében az infrastruktúra kihasználásának bejelentése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

kihasználási arány: az 1. pont b) alpontja szerinti kategóriák esetében az infrastruktúra kihasználásának bejelentése;

| 2. | kihasználási arány: az 1. pont b) alpontja szerinti kategóriák esetében az infrastruktúra kihasználásának
  és az infrastruktúra iránti várható jövőbeli igénynek a
  bejelentése; |
| --- | --- |

2.

kihasználási arány: az 1. pont b) alpontja szerinti kategóriák esetében az infrastruktúra kihasználásának
  és az infrastruktúra iránti várható jövőbeli igénynek a
  bejelentése;

és az infrastruktúra iránti várható jövőbeli igénynek a

Módosítás 269

Módosítás 269

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés – 3 pont – 1 franciabekezdés

I melléklet – 1 bekezdés – 3 pont – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | az 1. pont b) alpontjában említett infrastruktúra-kiépítési célok elérésének szintje valamennyi közlekedési mód esetében, különösen az elektromos töltőállomások, az elektromos közúti rendszer (amennyiben alkalmazandó), a hidrogéntöltő állomások, a tengeri és a belvízi kikötőkben biztosított part menti villamosenergia-ellátás, a TEN-T törzshálózaton belüli
  LNG-vételezés
  , a kikötőkben található egyéb alternatívüzemanyag-infrastruktúra, az álló légi járművek villamos energiával történő ellátása, valamint a vonatokhoz létesített hidrogéntöltő állomások és elektromos töltőpontok tekintetében, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

az 1. pont b) alpontjában említett infrastruktúra-kiépítési célok elérésének szintje valamennyi közlekedési mód esetében, különösen az elektromos töltőállomások, az elektromos közúti rendszer (amennyiben alkalmazandó), a hidrogéntöltő állomások, a tengeri és a belvízi kikötőkben biztosított part menti villamosenergia-ellátás, a TEN-T törzshálózaton belüli
  LNG-vételezés
  , a kikötőkben található egyéb alternatívüzemanyag-infrastruktúra, az álló légi járművek villamos energiával történő ellátása, valamint a vonatokhoz létesített hidrogéntöltő állomások és elektromos töltőpontok tekintetében,

LNG-vételezés

| — | az 1. pont b) alpontjában említett infrastruktúra-kiépítési célok elérésének szintje valamennyi közlekedési mód esetében, különösen az elektromos töltőállomások, az elektromos közúti rendszer (amennyiben alkalmazandó), a hidrogéntöltő állomások, a tengeri és a belvízi kikötőkben biztosított part menti villamosenergia-ellátás, a TEN-T törzshálózaton belüli
  LNG-, hidrogén- és ammóniavételezés
  , a kikötőkben található egyéb alternatívüzemanyag-infrastruktúra, az álló légi járművek villamos energiával történő ellátása, valamint a vonatokhoz létesített hidrogéntöltő állomások és elektromos töltőpontok tekintetében, |
| --- | --- |

—

az 1. pont b) alpontjában említett infrastruktúra-kiépítési célok elérésének szintje valamennyi közlekedési mód esetében, különösen az elektromos töltőállomások, az elektromos közúti rendszer (amennyiben alkalmazandó), a hidrogéntöltő állomások, a tengeri és a belvízi kikötőkben biztosított part menti villamosenergia-ellátás, a TEN-T törzshálózaton belüli
  LNG-, hidrogén- és ammóniavételezés
  , a kikötőkben található egyéb alternatívüzemanyag-infrastruktúra, az álló légi járművek villamos energiával történő ellátása, valamint a vonatokhoz létesített hidrogéntöltő állomások és elektromos töltőpontok tekintetében,

LNG-, hidrogén- és ammóniavételezés

Módosítás 270

Módosítás 270

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés – 3 pont – 3 franciabekezdés

I melléklet – 1 bekezdés – 3 pont – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | alternatívüzemanyag-infrastruktúra
  kiépítése a városi csomópontokon belül; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

alternatívüzemanyag-infrastruktúra
  kiépítése a városi csomópontokon belül;

alternatívüzemanyag-infrastruktúra

| — | alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának
  kiépítése a városi
  csomópontokon és a multimodális közlekedési
  csomópontokon belül; |
| --- | --- |

—

alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának
  kiépítése a városi
  csomópontokon és a multimodális közlekedési
  csomópontokon belül;

alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának

csomópontokon és a multimodális közlekedési

Módosítás 271

Módosítás 271

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés – 3 pont – 3 a franciabekezdés (új)

I melléklet – 1 bekezdés – 3 pont – 3 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | intézkedések annak biztosítására, hogy a nyilvános elektromos és egyéb töltőpontok bővítése, valamint az alternatív üzemanyagon alapuló közlekedési lehetőségek – különösen a közösségi közlekedés – megfizethető és elérhető legyen a kiszolgáltatott fogyasztók, valamint az energiaszegénység kockázatának kitett, illetve az energiaszegénységben élő személyek számára; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

intézkedések annak biztosítására, hogy a nyilvános elektromos és egyéb töltőpontok bővítése, valamint az alternatív üzemanyagon alapuló közlekedési lehetőségek – különösen a közösségi közlekedés – megfizethető és elérhető legyen a kiszolgáltatott fogyasztók, valamint az energiaszegénység kockázatának kitett, illetve az energiaszegénységben élő személyek számára;

intézkedések annak biztosítására, hogy a nyilvános elektromos és egyéb töltőpontok bővítése, valamint az alternatív üzemanyagon alapuló közlekedési lehetőségek – különösen a közösségi közlekedés – megfizethető és elérhető legyen a kiszolgáltatott fogyasztók, valamint az energiaszegénység kockázatának kitett, illetve az energiaszegénységben élő személyek számára;

Módosítás 272

Módosítás 272

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés – 7 a pont (új)

I melléklet – 1 bekezdés – 7 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7a. | annak kifejtése, hogy miként vették a legteljesebb mértékben figyelembe az energiahatékonyság elsődlegességének elvét a gépjárművek elterjedésének előrejelzése, a célok meghatározása, a kihasználtsági arányok becslése, a nemzeti szakpolitikai keretet támogató szakpolitikai intézkedések kidolgozása és végrehajtása, valamint a kapcsolódó állami beruházások során. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7a.

7a.

annak kifejtése, hogy miként vették a legteljesebb mértékben figyelembe az energiahatékonyság elsődlegességének elvét a gépjárművek elterjedésének előrejelzése, a célok meghatározása, a kihasználtsági arányok becslése, a nemzeti szakpolitikai keretet támogató szakpolitikai intézkedések kidolgozása és végrehajtása, valamint a kapcsolódó állami beruházások során.

Módosítás 273

Módosítás 273

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 3 pont – 4 a franciabekezdés (új)

III melléklet – 3 pont – 4 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | a kétirányú töltőpontok száma a 2. pont szerinti egyes kategóriákban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

a kétirányú töltőpontok száma a 2. pont szerinti egyes kategóriákban.

a kétirányú töltőpontok száma a 2. pont szerinti egyes kategóriákban.

Módosítás 274

Módosítás 274

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 9 rész – 9.3 a pont (új)

II melléklet – 9 rész – 9.3 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9.3a. | A vasúti közlekedésben használt elektromos töltőállomásokra és hidrogéntöltő létesítményekre vonatkozó műszaki előírások. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9.3a.

9.3a.

A vasúti közlekedésben használt elektromos töltőállomásokra és hidrogéntöltő létesítményekre vonatkozó műszaki előírások.

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A9-0234/2022).

1

(43)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/94/EU irányelve (2014. október 22.) az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről (HL L 307., 2014.10.28., 1. o.).

43

(44)  COM(2020)0789.

44

(43)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/94/EU irányelve (2014. október 22.) az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről (HL L 307., 2014.10.28., 1. o.).

43

(44)  COM(2020)0789.

44

(46)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/631 rendelete (2019. április 17.) az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírások meghatározásáról, valamint a 443/2009/EK és az 510/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 111., 2019.4.25., 13. o.).

46

(47)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1242 rendelete (2019. június 20.) az új nehézgépjárművek szén-dioxid-kibocsátási előírásainak meghatározásáról, valamint az 595/2009/EK és az (EU) 2018/956 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 96/53/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 198., 2019.7.25., 202. o.).

47

(46)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/631 rendelete (2019. április 17.) az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírások meghatározásáról, valamint a 443/2009/EK és az 510/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 111., 2019.4.25., 13. o.).

46

(47)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1242 rendelete (2019. június 20.) az új nehézgépjárművek szén-dioxid-kibocsátási előírásainak meghatározásáról, valamint az 595/2009/EK és az (EU) 2018/956 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 96/53/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 198., 2019.7.25., 202. o.).

47

(48)  COM(2021)0561.

48

(49)  COM(2021)0562.

49

(48)  COM(2021)0561.

48

(49)  COM(2021)0562.

49

(53)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

53

(53)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

53

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).

(1b)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/240 rendelete (2021. február 10.) a Technikai Támogatási Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 1. o.).

1b

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/240 rendelete (2021. február 10.) a Technikai Támogatási Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 1. o.).

(1c)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1153 rendelete (2021. július 7.) az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, valamint az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 249., 2021.7.14., 38. o.).

1c

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1153 rendelete (2021. július 7.) az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, valamint az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 249., 2021.7.14., 38. o.).

(1d)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1058 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról (HL L 231., 2021.6.30., 60. o.).

1d

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1058 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról (HL L 231., 2021.6.30., 60. o.).

(54)  COM(2020)0301.

54

(54)  COM(2020)0301.

54

(55)  Az Európai Parlament és a Tanács 1315/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 1. o.).

55

(55)  Az Európai Parlament és a Tanács 1315/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 1. o.).

55

(56)  COM(2020)0301.

56

(56)  COM(2020)0301.

56

(57)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/882 irányelve (2019. április 17.) a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó akadálymentességi követelményekről (HL L 151., 2019.6.7., 70. o.).

57

(57)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/882 irányelve (2019. április 17.) a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó akadálymentességi követelményekről (HL L 151., 2019.6.7., 70. o.).

57

(58)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/33/EK irányelve (2009. április 23.) a tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdításáról (HL L 120., 2009.5.15., 5. o.).

58

(58)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/33/EK irányelve (2009. április 23.) a tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdításáról (HL L 120., 2009.5.15., 5. o.).

58

(59)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/40/EU irányelve (2010. július 7.) az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről (HL L 207., 2010.8.6., 1. o.).

59

(59)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/40/EU irányelve (2010. július 7.) az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről (HL L 207., 2010.8.6., 1. o.).

59

(1a)  
  A Bizottság közleménye (COM(2021)0550), 2021. július 14.

1a

A Bizottság közleménye (COM(2021)0550), 2021. július 14.

(67)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/40/EU irányelve (2010. július 7.) az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről (HL L 207., 2010.8.6., 1. o.).

67

(67)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/40/EU irányelve (2010. július 7.) az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről (HL L 207., 2010.8.6., 1. o.).

67

(1a)  
  Az Európai Bizottság sajtóközleménye az Ursula von der Leyen vezette Bizottság munkamódszereiről, 2019. december 4.

1a

Az Európai Bizottság sajtóközleménye az Ursula von der Leyen vezette Bizottság munkamódszereiről, 2019. december 4.

---

2022. október 20., csütörtök

| 2023.4.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 149/299 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 149/299

---

P9_TA(2022)0369

A 2014–2020 közötti időszakra szóló együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések ***I

Az Európai Parlament 2022. október 20-i jogalkotási állásfoglalása a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0362– C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2023/C 149/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0362), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0362),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 212. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0289/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 212. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0289/2022),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2022. szeptember 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2022. szeptember 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát másik szöveggel váltja fel, lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0227

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. október 20-án került elfogadásra a 2014–2020-as időszakra szóló, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz által és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében támogatott együttműködési programokra vonatkozó, a programvégrehajtási zavarhoz kapcsolódó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/2192 rendelettel. .)

---

| 2023.4.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 149/300 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 149/300

---

P9_TA(2022)0370

Az Ukrajnában és Grúziában kiállított orosz úti okmányok el nem fogadása ***I

Az Európai Parlament 2022. október 20-án elfogadott módosításai a megszállt külföldi régiókban kiállított orosz úti okmányok el nem ismeréséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslathoz (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Módosítás 1

(2023/C 149/16)

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI

a Bizottság javaslatához

Javaslat

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/... határozata

az Ukrajnában és Grúziában ▌ kiállított orosz úti okmányok el nem fogadásáról ▌

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | Válaszul arra, hogy az Oroszországi Föderáció 2014-ben jogellenesen annektálta a Krími Autonóm Köztársaságot és Szevasztopol városát, valamint Kelet-Ukrajnában folyamatos destabilizáló intézkedéseket folytat, az Európai Unió már bevezetett gazdasági szankciókat az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt, amelyek a minszki megállapodások nem teljes körű végrehajtásához kötődnek; szankciókat az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatt; valamint szankciókat a Krími Autonóm Köztársaságnak és Szevasztopol városának az Oroszországi Föderáció általi jogellenes annektálása miatt. |
| --- | --- |

(1)

Válaszul arra, hogy az Oroszországi Föderáció 2014-ben jogellenesen annektálta a Krími Autonóm Köztársaságot és Szevasztopol városát, valamint Kelet-Ukrajnában folyamatos destabilizáló intézkedéseket folytat, az Európai Unió már bevezetett gazdasági szankciókat az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt, amelyek a minszki megállapodások nem teljes körű végrehajtásához kötődnek; szankciókat az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatt; valamint szankciókat a Krími Autonóm Köztársaságnak és Szevasztopol városának az Oroszországi Föderáció általi jogellenes annektálása miatt.

| (2) | A minszki megállapodások aláírójaként az Oroszországi Föderációnak egyértelmű és közvetlen felelőssége, hogy a konfliktus ezen elvekkel összhangban történő békés rendezésén munkálkodjon. Azzal a döntéssel, hogy Kelet-Ukrajna nem kormányzati ellenőrzés alatt álló régióit független entitásokként ismeri el, az Oroszországi Föderáció egyértelműen megsértette a minszki megállapodásokat, amelyek kimondják, hogy e területeket teljes mértékben vissza kell helyezni az ukrán kormány ellenőrzése alá. |
| --- | --- |

(2)

A minszki megállapodások aláírójaként az Oroszországi Föderációnak egyértelmű és közvetlen felelőssége, hogy a konfliktus ezen elvekkel összhangban történő békés rendezésén munkálkodjon. Azzal a döntéssel, hogy Kelet-Ukrajna nem kormányzati ellenőrzés alatt álló régióit független entitásokként ismeri el, az Oroszországi Föderáció egyértelműen megsértette a minszki megállapodásokat, amelyek kimondják, hogy e területeket teljes mértékben vissza kell helyezni az ukrán kormány ellenőrzése alá.

| (3) | E
  ▌döntése, ▌valamint az
  ezt
  követő azon döntése, hogy orosz csapatokat küld az említett területekre, még inkább aláássa Ukrajna szuverenitását és függetlenségét, és súlyosan sérti a nemzetközi jogot és a nemzetközi megállapodásokat, köztük az ENSZ Alapokmányát, a Helsinki Záróokmányt, a Párizsi Chartát és a budapesti megállapodást. |
| --- | --- |

(3)

E
  ▌döntése, ▌valamint az
  ezt
  követő azon döntése, hogy orosz csapatokat küld az említett területekre, még inkább aláássa Ukrajna szuverenitását és függetlenségét, és súlyosan sérti a nemzetközi jogot és a nemzetközi megállapodásokat, köztük az ENSZ Alapokmányát, a Helsinki Záróokmányt, a Párizsi Chartát és a budapesti megállapodást.

| (3a) | Az Európai Tanács 2022. február 24-én a nemzetközi partnereivel együtt a lehető leghatározottabban elítélte az Oroszország által Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított, indokolatlan katonai agressziót, és kijelentette, hogy teljes mértékben szolidaritást vállal Ukrajnával és annak népével. Az Európai Tanács továbbá felszólította Oroszországot, hogy haladéktalanul szüntesse be katonai lépéseit, feltétel nélkül vonjon vissza minden fegyveres erőt és katonai felszerelést Ukrajna teljes területéről, és maradéktalanul tartsa tiszteletben Ukrajnának a nemzetközileg elismert határain belüli területi integritását, szuverenitását és függetlenségét
   (2)

  . Ezt az álláspontot az Európai Tanács 2022. március 25-én, 2022. május 31-én és 2022. június 24-én újólag megerősítette
   (3). |
| --- | --- |

(3a)

Az Európai Tanács 2022. február 24-én a nemzetközi partnereivel együtt a lehető leghatározottabban elítélte az Oroszország által Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított, indokolatlan katonai agressziót, és kijelentette, hogy teljes mértékben szolidaritást vállal Ukrajnával és annak népével. Az Európai Tanács továbbá felszólította Oroszországot, hogy haladéktalanul szüntesse be katonai lépéseit, feltétel nélkül vonjon vissza minden fegyveres erőt és katonai felszerelést Ukrajna teljes területéről, és maradéktalanul tartsa tiszteletben Ukrajnának a nemzetközileg elismert határain belüli területi integritását, szuverenitását és függetlenségét
   (2)

  . Ezt az álláspontot az Európai Tanács 2022. március 25-én, 2022. május 31-én és 2022. június 24-én újólag megerősítette
   (3).

| (4) | ▌
  E
  gy, az Európai Unióval határos országban elkövetett olyan katonai agresszió, mint amilyen Ukrajnában zajlik, és amely a korlátozó intézkedések alapjául szolgál, az Európai Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeinek védelmét célzó intézkedéseket indokol. |
| --- | --- |

(4)

▌
  E
  gy, az Európai Unióval határos országban elkövetett olyan katonai agresszió, mint amilyen Ukrajnában zajlik, és amely a korlátozó intézkedések alapjául szolgál, az Európai Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeinek védelmét célzó intézkedéseket indokol.

| (5) | A Krím félsziget
  2014. március 18-án történt
  jogellenes annektálása óta Oroszország orosz nemzetközi útleveleket állít ki a krími lakosok számára.
  Az Oroszországi Föderáció elnöke 2019. április 24-én rendeletet írt alá, amely egyszerűsíti az Ukrajna donecki és luhanszki régiói nem kormányzati ellenőrzés alatt álló területeinek lakosai számára az orosz állampolgárság megszerzésére vonatkozó eljárást, ideértve az orosz nemzetközi útlevél kiállítását e lakosok számára. A 2022. július 11-i rendelet értelmében az Oroszországi Föderáció Ukrajna más, nem kormányzati ellenőrzés alatt álló területeire, nevezetesen Herszon és Zaporizzsja régióra is kiterjesztette azt a gyakorlatot, hogy orosz nemzetközi útleveleket állít ki.
  Az Oroszországi Föderáció 2022 májusában egyszerűsített orosz honosítási eljárást vezetett be az úgynevezett „Donyecki Népköztársaságban” és az úgynevezett „Luhanszki Népköztársaságban”, valamint Ukrajnában élő árva gyermekek számára. A rendelet az
  említett
  két megszállt régióban lakó, szülői felügyelet nélkül maradt gyermekekre és cselekvőképtelen személyekre is vonatkozik. Az orosz útlevelek szisztematikus kiállítása az
  említett
  megszállt régiókban a nemzetközi jognak, valamint Ukrajna területi integritásának, szuverenitásának és függetlenségének újabb megsértését jelenti.
  Grúziát illetően az Európai Tanács 2008. szeptember 1-jén határozottan elítélte Oroszország egyoldalú döntését, amelyben elismerte Abházia és Dél-Oszétia függetlenségét, és felszólította a többi országot, hogy ne ismerjék el e területek függetlenségét
   (4). |
| --- | --- |

(5)

A Krím félsziget
  2014. március 18-án történt
  jogellenes annektálása óta Oroszország orosz nemzetközi útleveleket állít ki a krími lakosok számára.
  Az Oroszországi Föderáció elnöke 2019. április 24-én rendeletet írt alá, amely egyszerűsíti az Ukrajna donecki és luhanszki régiói nem kormányzati ellenőrzés alatt álló területeinek lakosai számára az orosz állampolgárság megszerzésére vonatkozó eljárást, ideértve az orosz nemzetközi útlevél kiállítását e lakosok számára. A 2022. július 11-i rendelet értelmében az Oroszországi Föderáció Ukrajna más, nem kormányzati ellenőrzés alatt álló területeire, nevezetesen Herszon és Zaporizzsja régióra is kiterjesztette azt a gyakorlatot, hogy orosz nemzetközi útleveleket állít ki.
  Az Oroszországi Föderáció 2022 májusában egyszerűsített orosz honosítási eljárást vezetett be az úgynevezett „Donyecki Népköztársaságban” és az úgynevezett „Luhanszki Népköztársaságban”, valamint Ukrajnában élő árva gyermekek számára. A rendelet az
  említett
  két megszállt régióban lakó, szülői felügyelet nélkül maradt gyermekekre és cselekvőképtelen személyekre is vonatkozik. Az orosz útlevelek szisztematikus kiállítása az
  említett
  megszállt régiókban a nemzetközi jognak, valamint Ukrajna területi integritásának, szuverenitásának és függetlenségének újabb megsértését jelenti.
  Grúziát illetően az Európai Tanács 2008. szeptember 1-jén határozottan elítélte Oroszország egyoldalú döntését, amelyben elismerte Abházia és Dél-Oszétia függetlenségét, és felszólította a többi országot, hogy ne ismerjék el e területek függetlenségét
   (4).

| (5a) | Az Unió és tagállamai, valamint Izland, Norvégia, Svájc és Liechtenstein nem ismerték el a jogellenes annektálást, és elítélték Ukrajna régióinak és területeinek az Oroszországi Föderáció általi jogellenes megszállását. Ez vonatkozik különösen a Krími Autonóm Köztársaságnak és Szevasztopol városának az annektálására, a donecki és a luhanszki régió megszállására, de az Ukrajna keleti és déli régióiban – nevezetesen Herszon és Zaporizzsja régióban – végrehajtott további jogellenes megszállásra is. Az említett régiókban kiállított orosz úti okmányokat a tagállamok, valamint Izland, Norvégia, Svájc és Liechtenstein nem ismerik el, illetve az azok el nem ismerésére irányuló eljárások folyamatban vannak. Ugyanez vonatkozik azokra az úti okmányokra, amelyeket Grúzia Abházia és Dél-Oszétia területén állítottak ki, amely területek jelenleg nem állnak a grúz kormány ellenőrzése alatt (a továbbiakban: szakadár területek). |
| --- | --- |

(5a)

Az Unió és tagállamai, valamint Izland, Norvégia, Svájc és Liechtenstein nem ismerték el a jogellenes annektálást, és elítélték Ukrajna régióinak és területeinek az Oroszországi Föderáció általi jogellenes megszállását. Ez vonatkozik különösen a Krími Autonóm Köztársaságnak és Szevasztopol városának az annektálására, a donecki és a luhanszki régió megszállására, de az Ukrajna keleti és déli régióiban – nevezetesen Herszon és Zaporizzsja régióban – végrehajtott további jogellenes megszállásra is. Az említett régiókban kiállított orosz úti okmányokat a tagállamok, valamint Izland, Norvégia, Svájc és Liechtenstein nem ismerik el, illetve az azok el nem ismerésére irányuló eljárások folyamatban vannak. Ugyanez vonatkozik azokra az úti okmányokra, amelyeket Grúzia Abházia és Dél-Oszétia területén állítottak ki, amely területek jelenleg nem állnak a grúz kormány ellenőrzése alatt (a továbbiakban: szakadár területek).

| (6) | ▌
  A
  közös vízumpolitika és a külső határokat átlépő személyekre alkalmazandó ellenőrzésekre vonatkozó közös megközelítés biztosítása érdekében a vízumkiadás és a külső határok átlépése céljából nem
  fogadható
  el érvényes úti okmányként az
  – e határozat mellékletében felsorolt –
  Ukrajna megszállt ▌régióiban vagy területein, illetve Grúzia szakadár területein kiállított, vagy az e régiókban vagy területeken lakóhellyel rendelkező személyek számára kiállított egyetlen orosz úti okmány sem.
  A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy eltérést alkalmazzanak azon személyek vonatkozásában, akik az orosz okmányoknak az adott megszállt régióban vagy területen vagy szakadár területen történő kiállítása megkezdésekor orosz állampolgárok voltak, illetve e személyek leszármazottai tekintetében. |
| --- | --- |

(6)

▌
  A
  közös vízumpolitika és a külső határokat átlépő személyekre alkalmazandó ellenőrzésekre vonatkozó közös megközelítés biztosítása érdekében a vízumkiadás és a külső határok átlépése céljából nem
  fogadható
  el érvényes úti okmányként az
  – e határozat mellékletében felsorolt –
  Ukrajna megszállt ▌régióiban vagy területein, illetve Grúzia szakadár területein kiállított, vagy az e régiókban vagy területeken lakóhellyel rendelkező személyek számára kiállított egyetlen orosz úti okmány sem.
  A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy eltérést alkalmazzanak azon személyek vonatkozásában, akik az orosz okmányoknak az adott megszállt régióban vagy területen vagy szakadár területen történő kiállítása megkezdésekor orosz állampolgárok voltak, illetve e személyek leszármazottai tekintetében.

| (6a) | Ez a határozat nem érinti a tagállamoknak az úti okmányok elismerésével kapcsolatos hatáskörét. |
| --- | --- |

(6a)

Ez a határozat nem érinti a tagállamoknak az úti okmányok elismerésével kapcsolatos hatáskörét.

| (6b) | A jogbiztonság és az átláthatóság érdekében a Bizottságnak a tagállamok segítségével össze kell állítania az el nem fogadott orosz úti okmányok régiónkénti, illetve területenkénti listáját. A Bizottság által összeállítandó listának tartalmaznia kell azokat a dátumokat, amelyektől kezdődően az említett régiókban, illetve területeken megkezdték az említett orosz úti okmányok kiállítását, és amelyektől kezdődően az említett dátumokat követően kiállított úti okmányok nem fogadhatók el.




  A listát az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetendő végrehajtási jogi aktus útján kell elfogadni, és be kell illeszteni az úti okmányoknak az 1105/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat
   (5)

  értelmében összeállított listájába, amelyet a harmadik országok és területi egységek által kiállított úti okmányok kiegészítő táblázata tartalmaz, és amely online nyilvánosan hozzáférhető. |
| --- | --- |

(6b)

A jogbiztonság és az átláthatóság érdekében a Bizottságnak a tagállamok segítségével össze kell állítania az el nem fogadott orosz úti okmányok régiónkénti, illetve területenkénti listáját. A Bizottság által összeállítandó listának tartalmaznia kell azokat a dátumokat, amelyektől kezdődően az említett régiókban, illetve területeken megkezdték az említett orosz úti okmányok kiállítását, és amelyektől kezdődően az említett dátumokat követően kiállított úti okmányok nem fogadhatók el.

A listát az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetendő végrehajtási jogi aktus útján kell elfogadni, és be kell illeszteni az úti okmányoknak az 1105/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat
   (5)

  értelmében összeállított listájába, amelyet a harmadik országok és területi egységek által kiállított úti okmányok kiegészítő táblázata tartalmaz, és amely online nyilvánosan hozzáférhető.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (10) | Ez a határozat nem érinti az uniós polgárok és családtagjaik szabad mozgáshoz való jogát, beleértve annak lehetőségét, hogy e családtagok érvényes úti okmány nélkül léphessenek be a tagállamok területére, különösen a 2004/38/EK irányelv, valamint az egyrészről az Unió és a tagállamok, másrészről egyes harmadik országok között létrejött, a személyek szabad mozgására vonatkozó megállapodások értelmében. A 2004/38/EK irányelv az abban megállapított feltételeknek megfelelően lehetővé teszi a szabad mozgás közrendi, közbiztonsági és közegészségügyi okokból történő korlátozását. |
| --- | --- |

(10)

Ez a határozat nem érinti az uniós polgárok és családtagjaik szabad mozgáshoz való jogát, beleértve annak lehetőségét, hogy e családtagok érvényes úti okmány nélkül léphessenek be a tagállamok területére, különösen a 2004/38/EK irányelv, valamint az egyrészről az Unió és a tagállamok, másrészről egyes harmadik országok között létrejött, a személyek szabad mozgására vonatkozó megállapodások értelmében. A 2004/38/EK irányelv az abban megállapított feltételeknek megfelelően lehetővé teszi a szabad mozgás közrendi, közbiztonsági és közegészségügyi okokból történő korlátozását.

| (11) | Ez a határozat tiszteletben tartja az alapvető jogokat és figyelembe veszi különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket. Ez a határozat nem érintheti a menedékjogot. |
| --- | --- |

(11)

Ez a határozat tiszteletben tartja az alapvető jogokat és figyelembe veszi különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket. Ez a határozat nem érintheti a menedékjogot.

| (12) | Amint arra az EU–Ukrajna közötti határátlépések megkönnyítése érdekében a külső határok igazgatására vonatkozó operatív iránymutatásokról szóló bizottsági közlemény emlékeztet, a tagállamok humanitárius okokból, nemzeti érdekből vagy nemzetközi kötelezettségek miatt szabadon engedélyezhetik azon harmadik országbeli állampolgárok területükre történő beutazását, akik nem felelnek meg az (EU) 2016/399 rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében meghatározott egy vagy több feltételnek (harmadik országok állampolgáraira vonatkozó beutazási feltételek). Ezt a széles körű eltérést kell alkalmazni a jelenlegi válságban, hogy lehetővé váljon az ukrajnai konfliktus elől menekülők belépése.
   A tagállamoknak továbbra is lehetőségük van arra, hogy a 810/2009/EK rendelet 25. és 29. cikkében, valamint az (EU) 2016/399 rendelet 6. cikkének (5) bekezdésében előírtak szerint egyedi esetekben engedélyezzék az e határozat hatálya alá tartozó úti okmányok azon birtokosainak a tagállamok területére való belépését, akik nem éltek a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtásához való jogukkal. |
| --- | --- |

(12)

Amint arra az EU–Ukrajna közötti határátlépések megkönnyítése érdekében a külső határok igazgatására vonatkozó operatív iránymutatásokról szóló bizottsági közlemény emlékeztet, a tagállamok humanitárius okokból, nemzeti érdekből vagy nemzetközi kötelezettségek miatt szabadon engedélyezhetik azon harmadik országbeli állampolgárok területükre történő beutazását, akik nem felelnek meg az (EU) 2016/399 rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében meghatározott egy vagy több feltételnek (harmadik országok állampolgáraira vonatkozó beutazási feltételek). Ezt a széles körű eltérést kell alkalmazni a jelenlegi válságban, hogy lehetővé váljon az ukrajnai konfliktus elől menekülők belépése.
   A tagállamoknak továbbra is lehetőségük van arra, hogy a 810/2009/EK rendelet 25. és 29. cikkében, valamint az (EU) 2016/399 rendelet 6. cikkének (5) bekezdésében előírtak szerint egyedi esetekben engedélyezzék az e határozat hatálya alá tartozó úti okmányok azon birtokosainak a tagállamok területére való belépését, akik nem éltek a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtásához való jogukkal.

| (12a) | A kapcsolódó jogi és politikai fejlemények figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy a mellékletben szereplő régiók vagy területek kiegészítésével vagy törlésével módosítsa ezt a határozatot. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak
   (6)

  megfelelően kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(12a)

A kapcsolódó jogi és politikai fejlemények figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy a mellékletben szereplő régiók vagy területek kiegészítésével vagy törlésével módosítsa ezt a határozatot. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak
   (6)

  megfelelően kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (12b) | Annak érdekében, hogy az Unió a gyorsan változó helyzetben gyorsan tudjon reagálni, indokolt rendelkezni az e határozat mellékletét módosító, felhatalmazáson alapuló jogi aktus azonnali alkalmazásáról, amennyiben ez rendkívül sürgős okból szükséges. A sürgősségi eljárás alkalmazása esetén különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. |
| --- | --- |

(12b)

Annak érdekében, hogy az Unió a gyorsan változó helyzetben gyorsan tudjon reagálni, indokolt rendelkezni az e határozat mellékletét módosító, felhatalmazáson alapuló jogi aktus azonnali alkalmazásáról, amennyiben ez rendkívül sürgős okból szükséges. A sürgősségi eljárás alkalmazása esetén különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is.

| (13) | E határozat célja a közös vízumpolitika és a schengeni térség működésének megerősítése. E célkitűzéseket a tagállamok önállóan eljárva nem tudják megvalósítani. Ezért uniós szinten be kell vezetni azt a kötelezettséget, hogy egyes úti okmányok nem
  fogadhatók
  el a vízumkiadás és a külső határok átlépése céljából. Az Unió ezért intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl a célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(13)

E határozat célja a közös vízumpolitika és a schengeni térség működésének megerősítése. E célkitűzéseket a tagállamok önállóan eljárva nem tudják megvalósítani. Ezért uniós szinten be kell vezetni azt a kötelezettséget, hogy egyes úti okmányok nem
  fogadhatók
  el a vízumkiadás és a külső határok átlépése céljából. Az Unió ezért intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl a célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (14) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel e határozat a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e határozatról szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e. |
| --- | --- |

(14)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel e határozat a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e határozatról szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.

| (15) | Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország nem vesz részt (7). Ennélfogva Írország nem vesz részt a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(15)

Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország nem vesz részt (7). Ennélfogva Írország nem vesz részt a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (16) | Izland és Norvégia tekintetében e határozat az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (8) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (9) 1. cikkének A. és B. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(16)

Izland és Norvégia tekintetében e határozat az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (8) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (9) 1. cikkének A. és B. pontjában említett területhez tartoznak.

| (17) | Svájc tekintetében e határozat az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (10) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat (11) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. és B. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(17)

Svájc tekintetében e határozat az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (10) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat (11) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. és B. pontjában említett területhez tartoznak.

| (18) | Liechtenstein tekintetében e határozat az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (12) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat (13) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. és B. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(18)

Liechtenstein tekintetében e határozat az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (12) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat (13) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. és B. pontjában említett területhez tartoznak.

| (19) | Ciprus, Bulgária, Románia és Horvátország tekintetében
  e határozat 1. cikkének a) pontja a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése, a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése és a 2011. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus, míg az 1. cikk b) pontja a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (1) bekezdése, a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (1) bekezdése és a 2011. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus. |
| --- | --- |

(19)

Ciprus, Bulgária, Románia és Horvátország tekintetében
  e határozat 1. cikkének a) pontja a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése, a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése és a 2011. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus, míg az 1. cikk b) pontja a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (1) bekezdése, a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (1) bekezdése és a 2011. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus.

| (20) | A helyzet sürgősségére és Oroszország külföldi régiókban való folyamatos, jogellenes jelenlétére tekintettel e határozatnak a kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(20)

A helyzet sürgősségére és Oroszország külföldi régiókban való folyamatos, jogellenes jelenlétére tekintettel e határozatnak a kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A mellékletben felsorolt,
  Ukrajna orosz megszállás alatt álló régióiban vagy területein, illetve Grúzia szakadár területein kiállított vagy az e régiókban, illetve területeken lakóhellyel rendelkező személyek számára kiállított orosz úti okmányok nem ismerhetők

  fogadhatók
  el érvényes úti okmányként a következő célokból:

| a) | vízumkiadás a 810/2009/EK rendelet szerint; |
| --- | --- |

a)

vízumkiadás a 810/2009/EK rendelet szerint;

| b) | a külső határok átlépése az (EU) 2016/399 rendelet szerint. |
| --- | --- |

b)

a külső határok átlépése az (EU) 2016/399 rendelet szerint.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 2a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy régiók vagy területek hozzáadásával vagy törlésével módosítsa a mellékletet, amennyiben ez a vonatkozó jogi és politikai fejlemények figyelembevétele érdekében szükséges.

Ha – a gyorsan változó helyzet miatt – rendkívül sürgős okok indokolják, az e cikk szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 2b. cikkben meghatározott eljárás alkalmazandó.

1a. cikk

Az 1. cikktől eltérve az 1. cikkben említett orosz úti okmány elfogadható:

| — | ha birtokosa a 2. cikkben említett végrehajtási jogi aktusban megjelölt időpontok előtt orosz állampolgár volt. Ez az ilyen orosz állampolgárok leszármazottaira is alkalmazandó; |
| --- | --- |

—

ha birtokosa a 2. cikkben említett végrehajtási jogi aktusban megjelölt időpontok előtt orosz állampolgár volt. Ez az ilyen orosz állampolgárok leszármazottaira is alkalmazandó;

| — | ha birtokosa gyermek vagy cselekvőképtelen személy volt abban az időpontban, amikor az orosz állampolgárságot az orosz jogszabályok alapján egyszerűsített honosítási eljárás révén megszerezte. |
| --- | --- |

—

ha birtokosa gyermek vagy cselekvőképtelen személy volt abban az időpontban, amikor az orosz állampolgárságot az orosz jogszabályok alapján egyszerűsített honosítási eljárás révén megszerezte.

A tagállamok a 810/2009/EK rendelet 25. és 29. cikkében, valamint az (EU) 2016/399 rendelet 6. cikkének (5) bekezdésében előírtak szerint egyedi esetekben engedélyezhetik az e határozat hatálya alá tartozó úti okmányok birtokosainak a tagállamok területére való belépését.

Ez a határozat nem érinti az uniós menekültügyi vívmányokat és különösen a nemzetközi védelem kérelmezéséhez való jogot.

2. cikk

A Bizottság
  a tagállamok segítségével összeállítja
  az 1. cikkben említett ▌ úti
  okmányoknak a mellékletben meghatározott régiók, területek, illetve szakadár területek szerinti
  listáját.
  E listában fel kell tüntetni azokat a dátumokat, amelyektől fogva megkezdődött az említett úti okmányok kiállítása a megszállt régiókban vagy területeken, köztük a szakadár területeken.
  ▌

Ezt a listát
  végrehajtási jogi aktusok útján kell elfogadni,
  ▌
  a Hivatalos Lapban közzé kell tenni, és be kell illeszteni
  az úti okmányok 1105/2011/EU határozattal létrehozott listájába.

2a. cikk

(1)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)
     
  A Bizottságnak az 1. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása kétéves időtartamra szól.

(3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 1. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elvekkel összhangban konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)
     
  Az 1. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

2b. cikk

(1)
     
  Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók mindaddig, amíg az Európai Parlament vagy a Tanács a (2) bekezdésnek megfelelően nem emel ellenük kifogást. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását.

(2)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács a 2a. cikk (6) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a jogi aktust.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

Ukrajna

Krími Autonóm Köztársaság és Szevasztopol városa

Donecki régió

Luhanszki régió

Herszon régió

Zaporizzsja régió

Grúzia

Abházia

Dél-Oszétia

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (C9-0302/2022).

1

(2)  
  Az Európai Tanács következtetései, 2022. február 24.

2

Az Európai Tanács következtetései, 2022. február 24.

(3)  
  Az Európai Tanács 2022. március 25-i, 2022. május 31-i és 2022. június 24-i következtetései.

3

Az Európai Tanács 2022. március 25-i, 2022. május 31-i és 2022. június 24-i következtetései.

(4)  
  Az Európai Tanács 2008. szeptember 1-jei rendkívüli ülésén elfogadott elnökségi következtetések (12594/2/08 REV2)
  .

4

Az Európai Tanács 2008. szeptember 1-jei rendkívüli ülésén elfogadott elnökségi következtetések (12594/2/08 REV2)

(5)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1105/2011/EU határozata (2011. október 25.) a külső határok átlépésére jogosító és vízummal ellátható úti okmányok listájáról, valamint az e lista összeállítására irányuló eljárás meghatározásáról (HL L 287., 2011.11.4., 9. o.)
  .

5

Az Európai Parlament és a Tanács 1105/2011/EU határozata (2011. október 25.) a külső határok átlépésére jogosító és vízummal ellátható úti okmányok listájáról, valamint az e lista összeállítására irányuló eljárás meghatározásáról (HL L 287., 2011.11.4., 9. o.)

(6)  

  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

6

HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

(7)  Ez a határozat nem tartozik Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozatban (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.) előírt intézkedések hatálya alá.

7

(8)  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

8

(9)  A Tanács 1999/437/EK határozata (1999. május 17.) az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról (HL L 176., 1999.7.10., 31. o.).

9

(10)  HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

10

(11)  A Tanács 2008/146/EK határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).

11

(12)  HL L 160., 2011.6.18., 21. o.

12

(13)  A Tanács 2011/350/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).

13

---