# Den Europæiske Unions C 158/2023

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 158 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang4. maj 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 158

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang4. maj 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | HENSTILLINGER |
| | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici |
| 2023/C 158/01 | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling af 6. marts 2023 om ændring af henstilling ESRB/2015/2 om vurderingen af grænseoverskridende virkninger af og frivillig gensidighed vedrørende makroprudentielle politiske foranstaltninger (ESRB/2023/1) | 1 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici

2023/C 158/01

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling af 6. marts 2023 om ændring af henstilling ESRB/2015/2 om vurderingen af grænseoverskridende virkninger af og frivillig gensidighed vedrørende makroprudentielle politiske foranstaltninger (ESRB/2023/1)

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 158/02 | Euroens vekselkurs — 3. maj 2023 | 7 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 158/02

Euroens vekselkurs — 3. maj 2023

7

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | RETSLIGE PROCEDURER |
| | EFTA-Domstolen |
| 2023/C 158/03 | Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Fürstliches Obergericht den 25. oktober 2022 i sagen Alexander Amann (Sag E-14/22) | 8 |
| 2023/C 158/04 | Domstolens Dom af 24. januar 2023 i sag E-1/22 — G. Modiano Limited og Standard Wool (UK) Limited mod EFTA-Tilsynsmyndigheden
  (Statsstøtte – den norske tilskudsordning til uld – søgsmål med påstand om annullation af en afgørelse truffet af EFTA-Tilsynsmyndigheden – afslag på en klage – beslutning truffet efter den indledende undersøgelsesfase – begrundelse – ingen væsentlig ændring af eksisterende støtte) | 9 |
| 2023/C 158/05 | Domstolens Dom af 24. januar 2023 i sag E-5/22 — Christian Maitz mod Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung og Liechtensteinische Familienausgleichskasse (Social sikring – forordning (EF) nr. 883/2004 – forordning (EF) nr. 987/2009 – ophold i et tredjeland – selvstændig erhvervsdrivende – anvendelse af EØS-retten – henstilling fra Den Administrative Kommission – EØS-aftalens artikel 3 – princippet om loyalt samarbejde) | 10 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 158/06 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 11 |
| 2023/C 158/07 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 16 |
| 2023/C 158/08 | Meddelelse til Maulawi Rajab og Sultan Aziz Azam, som ved Kommissionens forordning (EU) 2023/908 er føjet til den liste, der er omhandlet i artikel 2, 3 og 7 i Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 af 27. maj 2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne | 23 |

V   Øvrige meddelelser

RETSLIGE PROCEDURER

EFTA-Domstolen

2023/C 158/03

Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Fürstliches Obergericht den 25. oktober 2022 i sagen Alexander Amann (Sag E-14/22)

8

2023/C 158/04

Domstolens Dom af 24. januar 2023 i sag E-1/22 — G. Modiano Limited og Standard Wool (UK) Limited mod EFTA-Tilsynsmyndigheden
  (Statsstøtte – den norske tilskudsordning til uld – søgsmål med påstand om annullation af en afgørelse truffet af EFTA-Tilsynsmyndigheden – afslag på en klage – beslutning truffet efter den indledende undersøgelsesfase – begrundelse – ingen væsentlig ændring af eksisterende støtte)

(Statsstøtte – den norske tilskudsordning til uld – søgsmål med påstand om annullation af en afgørelse truffet af EFTA-Tilsynsmyndigheden – afslag på en klage – beslutning truffet efter den indledende undersøgelsesfase – begrundelse – ingen væsentlig ændring af eksisterende støtte)

9

2023/C 158/05

Domstolens Dom af 24. januar 2023 i sag E-5/22 — Christian Maitz mod Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung og Liechtensteinische Familienausgleichskasse (Social sikring – forordning (EF) nr. 883/2004 – forordning (EF) nr. 987/2009 – ophold i et tredjeland – selvstændig erhvervsdrivende – anvendelse af EØS-retten – henstilling fra Den Administrative Kommission – EØS-aftalens artikel 3 – princippet om loyalt samarbejde)

(Social sikring – forordning (EF) nr. 883/2004 – forordning (EF) nr. 987/2009 – ophold i et tredjeland – selvstændig erhvervsdrivende – anvendelse af EØS-retten – henstilling fra Den Administrative Kommission – EØS-aftalens artikel 3 – princippet om loyalt samarbejde)

10

ANDET

Europa-Kommissionen

2023/C 158/06

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

11

2023/C 158/07

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

16

2023/C 158/08

Meddelelse til Maulawi Rajab og Sultan Aziz Azam, som ved Kommissionens forordning (EU) 2023/908 er føjet til den liste, der er omhandlet i artikel 2, 3 og 7 i Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 af 27. maj 2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne

23

---

| | Berigtigelser |
| --- | --- |
| | Berigtigelse til Rådets afgørelse af 21. marts 2023 om udnævnelse af en suppleant til Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen for Danmark ( EUT C 109 af 24.3.2023 ) | 25 |

Berigtigelser

Berigtigelse til Rådets afgørelse af 21. marts 2023 om udnævnelse af en suppleant til Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen for Danmark ( EUT C 109 af 24.3.2023 )

( EUT C 109 af 24.3.2023 )

25

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici

| 4.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 158/1

---

DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICIS HENSTILLING

af 6. marts 2023

om ændring af henstilling ESRB/2015/2 om vurderingen af grænseoverskridende virkninger af og frivillig gensidighed vedrørende makroprudentielle politiske foranstaltninger

(ESRB/2023/1)

(2023/C 158/01)

DET ALMINDELIGE RÅD FOR DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICI HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (1), særlig bilag IX,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici (2), særlig artikel 3 og artikel 16 til 18,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (3), særlig artikel 458, stk. 8,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (4), særlig afsnit VII, kapitel 4, afdeling II,

under henvisning til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis afgørelse ESRB/2011/1 af 20. januar 2011 om vedtagelse af forretningsordenen for Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (5), særlig artikel 18 til 20, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at sikre effektive og konsekvente nationale makroprudentielle politiske foranstaltninger er det vigtigt, at den obligatoriske anerkendelse, som kræves i henhold til EU-lovgivningen, suppleres af frivillig gensidighed. |
| --- | --- |

(1)

For at sikre effektive og konsekvente nationale makroprudentielle politiske foranstaltninger er det vigtigt, at den obligatoriske anerkendelse, som kræves i henhold til EU-lovgivningen, suppleres af frivillig gensidighed.

| (2) | Reglerne for frivillig gensidighed vedrørende makroprudentielle politiske foranstaltninger, som er fastsat i Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2015/2 (6), skal sikre, at alle eksponeringsbaserede makroprudentielle politiske foranstaltninger, der aktiveres i en medlemsstat, bliver modsvaret i de andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(2)

Reglerne for frivillig gensidighed vedrørende makroprudentielle politiske foranstaltninger, som er fastsat i Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2015/2 (6), skal sikre, at alle eksponeringsbaserede makroprudentielle politiske foranstaltninger, der aktiveres i en medlemsstat, bliver modsvaret i de andre medlemsstater.

| (3) | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2017/4 (7) henstiller, at den relevante aktiverende myndighed foreslår en maksimal væsentlighedstærskel, når den indsender en anmodning om gensidighed til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB), under hvilken en individuel udbyder af finansielle tjenesters eksponering over for den identificerede makroprudentielle risiko i den jurisdiktion, hvor den makroprudentielle foranstaltning anvendes af den aktiverende myndighed, anses som ikke-væsentlig. ESRB kan efter behov henstille, at en anden tærskelværdi anvendes. |
| --- | --- |

(3)

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2017/4 (7) henstiller, at den relevante aktiverende myndighed foreslår en maksimal væsentlighedstærskel, når den indsender en anmodning om gensidighed til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB), under hvilken en individuel udbyder af finansielle tjenesters eksponering over for den identificerede makroprudentielle risiko i den jurisdiktion, hvor den makroprudentielle foranstaltning anvendes af den aktiverende myndighed, anses som ikke-væsentlig. ESRB kan efter behov henstille, at en anden tærskelværdi anvendes.

| (4) | Direktiv 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 575/2013 i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS-aftalen) blev indarbejdet i Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 79/2019 af 29. marts 2019 om ændring af bilag IX (Finansielle tjenesteydelser) til EØS-aftalen [2019/2133 ] (8) med virkning fra den 1. januar 2020. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/878 (9) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/873 (10), som indførte væsentlige ændringer af direktiv 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 575/2013, er blevet indarbejdet i EØS-aftalen ved henholdsvis afgørelse nr. 383/2021 truffet af Det Blandede EØS-Udvalg af 10. december 2021 om ændring af bilag IX (Finansielle tjenesteydelser) til EØS-aftalen (11) og afgørelse nr. 301/2021 truffet af Det Blandede EØS-Udvalg af 29. oktober 2021 om ændring af bilag IX (Finansielle tjenesteydelser) til EØS-aftalen (12). Direktiv (EU) 2019/878 og forordning (EU) 2020/873 finder nu anvendelse i Norge. |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 575/2013 i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS-aftalen) blev indarbejdet i Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 79/2019 af 29. marts 2019 om ændring af bilag IX (Finansielle tjenesteydelser) til EØS-aftalen [2019/2133 ] (8) med virkning fra den 1. januar 2020. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/878 (9) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/873 (10), som indførte væsentlige ændringer af direktiv 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 575/2013, er blevet indarbejdet i EØS-aftalen ved henholdsvis afgørelse nr. 383/2021 truffet af Det Blandede EØS-Udvalg af 10. december 2021 om ændring af bilag IX (Finansielle tjenesteydelser) til EØS-aftalen (11) og afgørelse nr. 301/2021 truffet af Det Blandede EØS-Udvalg af 29. oktober 2021 om ændring af bilag IX (Finansielle tjenesteydelser) til EØS-aftalen (12). Direktiv (EU) 2019/878 og forordning (EU) 2020/873 finder nu anvendelse i Norge.

| (5) | Med virkning fra den 31. december 2020 er kreditinstitutter, der er meddelt tilladelse i Norge, underlagt: i) en systemisk buffer for eksponeringer beliggende i Norge anvendt med en sats på 4,5 % i henhold til artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, ii) en bundgrænse på 20 % for (eksponeringsvægtede) gennemsnitlige risikovægte for eksponeringer mod beboelsesejendomme beliggende i Norge i henhold til artikel 458, stk. 2, litra d), nr. iv), i forordning (EU) nr. 575/2013 (finder anvendelse på kreditinstitutter, der anvender IRB-metoden), og iii) en bundgrænse på 35 % for (eksponeringsvægtede) gennemsnitlige risikovægte for eksponeringer mod erhvervsejendomme beliggende i Norge i henhold til artikel 458, stk. 2, litra d), nr. iv), i forordning (EU) nr. 575/2013 (finder anvendelse på kreditinstitutter, der anvender IRB-metoden). De norske myndigheder gav en indfasningsperiode for anvendelsen af den systemiske buffer for kreditinstitutter, der ikke anvender den avancerede IRB-metode. |
| --- | --- |

(5)

Med virkning fra den 31. december 2020 er kreditinstitutter, der er meddelt tilladelse i Norge, underlagt: i) en systemisk buffer for eksponeringer beliggende i Norge anvendt med en sats på 4,5 % i henhold til artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, ii) en bundgrænse på 20 % for (eksponeringsvægtede) gennemsnitlige risikovægte for eksponeringer mod beboelsesejendomme beliggende i Norge i henhold til artikel 458, stk. 2, litra d), nr. iv), i forordning (EU) nr. 575/2013 (finder anvendelse på kreditinstitutter, der anvender IRB-metoden), og iii) en bundgrænse på 35 % for (eksponeringsvægtede) gennemsnitlige risikovægte for eksponeringer mod erhvervsejendomme beliggende i Norge i henhold til artikel 458, stk. 2, litra d), nr. iv), i forordning (EU) nr. 575/2013 (finder anvendelse på kreditinstitutter, der anvender IRB-metoden). De norske myndigheder gav en indfasningsperiode for anvendelsen af den systemiske buffer for kreditinstitutter, der ikke anvender den avancerede IRB-metode.

| (6) | Den 2. februar 2021 indgav Finansdepartementet (det norske finansministerium), der fungerer som den udpegede norske myndighed med henblik på både artikel 133, stk. 1, i direktiv 2013/36/EU og artikel 458, stk. 1, i forordning (EU) nr. 575/2013, en anmodning til ESRB om gensidighed i den systemiske buffersats i henhold til artikel 134, stk. 5, i direktiv 2013/36/EU og om de nedre risikovægte i henhold til artikel 458, stk. 8, i forordning (EU) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(6)

Den 2. februar 2021 indgav Finansdepartementet (det norske finansministerium), der fungerer som den udpegede norske myndighed med henblik på både artikel 133, stk. 1, i direktiv 2013/36/EU og artikel 458, stk. 1, i forordning (EU) nr. 575/2013, en anmodning til ESRB om gensidighed i den systemiske buffersats i henhold til artikel 134, stk. 5, i direktiv 2013/36/EU og om de nedre risikovægte i henhold til artikel 458, stk. 8, i forordning (EU) nr. 575/2013.

| (7) | Efter Finansdepartementets anmodning til ESRB vedtog ESRB henstilling ESRB/2021/3 fra Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (13), hvorefter disse foranstaltninger blev medtaget på listen over makroprudentielle politiske foranstaltninger, som det anbefales at genindføre i henhold til henstilling ESRB/2015/2. |
| --- | --- |

(7)

Efter Finansdepartementets anmodning til ESRB vedtog ESRB henstilling ESRB/2021/3 fra Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (13), hvorefter disse foranstaltninger blev medtaget på listen over makroprudentielle politiske foranstaltninger, som det anbefales at genindføre i henhold til henstilling ESRB/2015/2.

| (8) | Den 16. december 2022 meddelte Finansdepartementet ESRB, at det havde til hensigt i) at ændre den systemiske buffersats for eksponeringer beliggende i Norge, der finder anvendelse på alle kreditinstitutter, der er meddelt tilladelse i Norge, og ii) at forlænge den nedre risikovægt for eksponeringer i beboelsesejendomme og erhvervsejendomme beliggende i Norge for kreditinstitutter, der er meddelt tilladelse i Norge, med yderligere to år efter IRB-metoden. Den anmeldte genfastsættelse og udvidelse af foranstaltningerne påvirker ikke deres kalibrering og udformning. Finansdepartementet har imidlertid forlænget indfasningsperioden for anvendelsen af den systemiske buffersats på 4,5 % til kreditinstitutter, der ikke anvender den avancerede IRB-metode, til 30. december 2023. Indtil denne dato er den systemiske buffersats for eksponeringer beliggende i Norge fastsat til 3 % for kreditinstitutter, der ikke anvender den avancerede IRB-metode. Med henblik på gensidighed af denne foranstaltning bør der anvendes en lignende indfasningsperiode for udenlandske kreditinstitutter, der ikke anvender den avancerede IRB-metode. |
| --- | --- |

(8)

Den 16. december 2022 meddelte Finansdepartementet ESRB, at det havde til hensigt i) at ændre den systemiske buffersats for eksponeringer beliggende i Norge, der finder anvendelse på alle kreditinstitutter, der er meddelt tilladelse i Norge, og ii) at forlænge den nedre risikovægt for eksponeringer i beboelsesejendomme og erhvervsejendomme beliggende i Norge for kreditinstitutter, der er meddelt tilladelse i Norge, med yderligere to år efter IRB-metoden. Den anmeldte genfastsættelse og udvidelse af foranstaltningerne påvirker ikke deres kalibrering og udformning. Finansdepartementet har imidlertid forlænget indfasningsperioden for anvendelsen af den systemiske buffersats på 4,5 % til kreditinstitutter, der ikke anvender den avancerede IRB-metode, til 30. december 2023. Indtil denne dato er den systemiske buffersats for eksponeringer beliggende i Norge fastsat til 3 % for kreditinstitutter, der ikke anvender den avancerede IRB-metode. Med henblik på gensidighed af denne foranstaltning bør der anvendes en lignende indfasningsperiode for udenlandske kreditinstitutter, der ikke anvender den avancerede IRB-metode.

| (9) | Meddelelserne af 16. december 2022 indeholdt også en anmodning til ESRB om fortsat at anbefale gensidighed vedrørende alle tre foranstaltninger. Med hensyn til gensidigheden vedrørende den systemiske buffer foreslog Finansdepartementet at sænke væsentlighedstærsklen og fastsætte den til et risikovægtet eksponeringsbeløb på 5 mia. NOK, hvilket svarer til ca. 0,16 % af det samlede risikovægtede eksponeringsbeløb for kreditinstitutter, der indberetter i Norge. |
| --- | --- |

(9)

Meddelelserne af 16. december 2022 indeholdt også en anmodning til ESRB om fortsat at anbefale gensidighed vedrørende alle tre foranstaltninger. Med hensyn til gensidigheden vedrørende den systemiske buffer foreslog Finansdepartementet at sænke væsentlighedstærsklen og fastsætte den til et risikovægtet eksponeringsbeløb på 5 mia. NOK, hvilket svarer til ca. 0,16 % af det samlede risikovægtede eksponeringsbeløb for kreditinstitutter, der indberetter i Norge.

| (10) | Efter Finansdepartementets anmodning til ESRB og med henblik på at i) forhindre, at der opstår negative grænseoverskridende virkninger i form af lækager og regelarbitrage som følge af gennemførelsen af de makroprudentielle politiske foranstaltninger, der anvendes i Norge og ii) bevare lige vilkår blandt realkreditudbydere i EEA, har ESRB’s Almindelige Råd besluttet at tilføje disse foranstaltninger til listen over makroprudentielle politiske foranstaltninger, for hvilke der anbefales gensidighed i henhold til henstilling ESRB/2015/2 og at justere parametrene i henstillingen for at modsvare den systemiske buffer. |
| --- | --- |

(10)

Efter Finansdepartementets anmodning til ESRB og med henblik på at i) forhindre, at der opstår negative grænseoverskridende virkninger i form af lækager og regelarbitrage som følge af gennemførelsen af de makroprudentielle politiske foranstaltninger, der anvendes i Norge og ii) bevare lige vilkår blandt realkreditudbydere i EEA, har ESRB’s Almindelige Råd besluttet at tilføje disse foranstaltninger til listen over makroprudentielle politiske foranstaltninger, for hvilke der anbefales gensidighed i henhold til henstilling ESRB/2015/2 og at justere parametrene i henstillingen for at modsvare den systemiske buffer.

| (11) | I overensstemmelse med Finansdepartementets anmodning bør væsentlighedstærsklen for gensidighed vedrørende den systemiske buffer sænkes og fastsættes til et risikovægtet eksponeringsbeløb på 5 mia. NOK. Det norske bankmarked er tæt forbundet med markeder i andre nordiske lande såsom Danmark, Finland og Sverige. På et integreret finansielt marked forhindrer en lav væsentlighedstærskel potentielle lækager og regelarbitrage og bidrager dermed til at bevare den finansielle stabilitet og lige konkurrencevilkår. Desuden anses den administrative byrde som følge af gensidigheden vedrørende den systemiske buffer som forholdsvis lav, da den systemiske buffer, som de norske myndigheder skal anvende, er en enkel og standardiseret foranstaltning, og kreditinstitutter og myndigheder er allerede i stand til at identificere eksponeringernes landeplacering. Da en sænkning af væsentlighedstærsklen kan kræve vedtagelse af nye nationale gensidige foranstaltninger eller ændring af eksisterende foranstaltninger, bør standardovergangsperioden på tre måneder efter offentliggørelsen af denne henstilling i Den Europæiske Unions Tidende for gennemførelsen af gensidige foranstaltninger finde anvendelse. Med hensyn til gensidighed vedrørende andre foranstaltninger, der er omhandlet i meddelelserne af 16. december 2022, og som ESRB fortsat anbefaler med henblik på gensidighed, er der ikke planlagt nogen ny overgangsperiode, da gensidighed allerede anbefales i henstilling ESRB/2021/3. |
| --- | --- |

(11)

I overensstemmelse med Finansdepartementets anmodning bør væsentlighedstærsklen for gensidighed vedrørende den systemiske buffer sænkes og fastsættes til et risikovægtet eksponeringsbeløb på 5 mia. NOK. Det norske bankmarked er tæt forbundet med markeder i andre nordiske lande såsom Danmark, Finland og Sverige. På et integreret finansielt marked forhindrer en lav væsentlighedstærskel potentielle lækager og regelarbitrage og bidrager dermed til at bevare den finansielle stabilitet og lige konkurrencevilkår. Desuden anses den administrative byrde som følge af gensidigheden vedrørende den systemiske buffer som forholdsvis lav, da den systemiske buffer, som de norske myndigheder skal anvende, er en enkel og standardiseret foranstaltning, og kreditinstitutter og myndigheder er allerede i stand til at identificere eksponeringernes landeplacering. Da en sænkning af væsentlighedstærsklen kan kræve vedtagelse af nye nationale gensidige foranstaltninger eller ændring af eksisterende foranstaltninger, bør standardovergangsperioden på tre måneder efter offentliggørelsen af denne henstilling i Den Europæiske Unions Tidende for gennemførelsen af gensidige foranstaltninger finde anvendelse. Med hensyn til gensidighed vedrørende andre foranstaltninger, der er omhandlet i meddelelserne af 16. december 2022, og som ESRB fortsat anbefaler med henblik på gensidighed, er der ikke planlagt nogen ny overgangsperiode, da gensidighed allerede anbefales i henstilling ESRB/2021/3.

| (12) | Desuden blev henstilling ESRB/2021/3, som ændrer henstilling ESRB/2015/2, så den kommer til at omfatte de norske foranstaltninger, gennemført, da kreditinstitutter, der er meddelt tilladelse i Norge, endnu ikke var omfattet af direktiv (EU) 2019/878. De relevante myndigheder i medlemsstater, der allerede havde gennemført direktiv (EU) 2019/878, kunne derfor modsvare den norske systemiske buffer på en måde og på et niveau, der tog hensyn til eventuelle overlap eller forskelle i de kapitalkrav, der gælder i deres medlemsstat og Norge. Direktiv (EU) 2019/878 er siden blevet indarbejdet i EØS-aftalen og finder nu også anvendelse i Norge. Enhver henvisning til direktiv (EU) 2019/878 bør derfor udgå af henstilling ESRB/2015/2. ESRB har desuden ikke fundet det dokumenteret, at den systemiske buffersats, som de norske myndigheder har fastsat, helt eller delvist overlapper funktionen af andre systemisk vigtige institutter (O-SII), jf. artikel 131 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(12)

Desuden blev henstilling ESRB/2021/3, som ændrer henstilling ESRB/2015/2, så den kommer til at omfatte de norske foranstaltninger, gennemført, da kreditinstitutter, der er meddelt tilladelse i Norge, endnu ikke var omfattet af direktiv (EU) 2019/878. De relevante myndigheder i medlemsstater, der allerede havde gennemført direktiv (EU) 2019/878, kunne derfor modsvare den norske systemiske buffer på en måde og på et niveau, der tog hensyn til eventuelle overlap eller forskelle i de kapitalkrav, der gælder i deres medlemsstat og Norge. Direktiv (EU) 2019/878 er siden blevet indarbejdet i EØS-aftalen og finder nu også anvendelse i Norge. Enhver henvisning til direktiv (EU) 2019/878 bør derfor udgå af henstilling ESRB/2015/2. ESRB har desuden ikke fundet det dokumenteret, at den systemiske buffersats, som de norske myndigheder har fastsat, helt eller delvist overlapper funktionen af andre systemisk vigtige institutter (O-SII), jf. artikel 131 i direktiv 2013/36/EU.

| (13) | Denne ændring af henstilling ESRB/2015/2 påvirker ikke kontinuiteten i anbefalingen om gensidighed vedrørende de nationale makroprudentielle foranstaltninger, der blev iværksat af de norske myndigheder den 31. december 2020, som fastsat i henstilling ESRB/2021/3. De nuværende ændringer af henstilling ESRB/2015/2 er, med undtagelse af nedsættelsen af tærsklen for frivillig gensidighed af den systemiske buffer og forlængelsen af indfasningsperioden for den systemiske buffer for kreditinstitutter, der ikke anvender den avancerede IRB-metode, af redaktionel karakter. Der anbefales derfor ikke en fornyet overgangsperiode for anerkendelse af de norske foranstaltninger som omhandlet i henstilling ESRB/2021/3. Standardovergangsperioden på tre måneder efter offentliggørelsen af denne henstilling i Den Europæiske Unions Tidende finder kun anvendelse på foranstaltninger eller ændringer heraf, der svarer til den systemiske buffer, som de nationale myndigheder skal vedtage som følge af nedsættelsen af væsentlighedstærsklen. |
| --- | --- |

(13)

Denne ændring af henstilling ESRB/2015/2 påvirker ikke kontinuiteten i anbefalingen om gensidighed vedrørende de nationale makroprudentielle foranstaltninger, der blev iværksat af de norske myndigheder den 31. december 2020, som fastsat i henstilling ESRB/2021/3. De nuværende ændringer af henstilling ESRB/2015/2 er, med undtagelse af nedsættelsen af tærsklen for frivillig gensidighed af den systemiske buffer og forlængelsen af indfasningsperioden for den systemiske buffer for kreditinstitutter, der ikke anvender den avancerede IRB-metode, af redaktionel karakter. Der anbefales derfor ikke en fornyet overgangsperiode for anerkendelse af de norske foranstaltninger som omhandlet i henstilling ESRB/2021/3. Standardovergangsperioden på tre måneder efter offentliggørelsen af denne henstilling i Den Europæiske Unions Tidende finder kun anvendelse på foranstaltninger eller ændringer heraf, der svarer til den systemiske buffer, som de nationale myndigheder skal vedtage som følge af nedsættelsen af væsentlighedstærsklen.

| (14) | Henstilling ESRB/2015/2 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(14)

Henstilling ESRB/2015/2 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

Ændringer

Henstilling ESRB/2015/2 ændres som følger:

| 1. | I afsnit 1, delhenstilling C (1), affattes foranstaltningerne under Norge således:






  »— | en systemisk buffersats på 4,5 % for alle eksponeringer beliggende i Norge i henhold til artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, som gældende for og i Norge fra den 31. december 2022 i henhold til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (*1) (EØS-aftalen) (herefter »kapitalkravsdirektivet, som er gældende for og i Norge fra den 31. december 2022«), på alle kreditinstitutter, der er godkendt i Norge. |
| --- | --- | --- |

1.

I afsnit 1, delhenstilling C (1), affattes foranstaltningerne under Norge således:

»—

en systemisk buffersats på 4,5 % for alle eksponeringer beliggende i Norge i henhold til artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, som gældende for og i Norge fra den 31. december 2022 i henhold til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (*1) (EØS-aftalen) (herefter »kapitalkravsdirektivet, som er gældende for og i Norge fra den 31. december 2022«), på alle kreditinstitutter, der er godkendt i Norge.

| — | en nedre grænse på 20 % for (eksponeringsvægtede) gennemsnitlige risikovægte for eksponeringer mod beboelsesejendomme beliggende i Norge i overensstemmelse med artikel 458, stk. 2, litra d), nr. vi), i forordning (EU) nr. 575/2013, som gældende for og i Norge fra 31. december 2022 i henhold til bestemmelserne i EØS-aftalen (herefter »kapitalkravsforordningen, som er gældende for og i Norge fra 31. december 2022«), for kreditinstitutter, der er meddelt tilladelse i Norge, ved anvendelse af den interne ratingbaserede metode til beregning af de lovpligtige kapitalkrav |
| --- | --- |

—

en nedre grænse på 20 % for (eksponeringsvægtede) gennemsnitlige risikovægte for eksponeringer mod beboelsesejendomme beliggende i Norge i overensstemmelse med artikel 458, stk. 2, litra d), nr. vi), i forordning (EU) nr. 575/2013, som gældende for og i Norge fra 31. december 2022 i henhold til bestemmelserne i EØS-aftalen (herefter »kapitalkravsforordningen, som er gældende for og i Norge fra 31. december 2022«), for kreditinstitutter, der er meddelt tilladelse i Norge, ved anvendelse af den interne ratingbaserede metode til beregning af de lovpligtige kapitalkrav

| — | en gennemsnitlig nedre grænse på 35 % for (eksponeringsvægtede) gennemsnitlige risikovægte for eksponeringer mod erhvervsejendomme beliggende i Norge i henhold til kapitalkravsforordningens artikel 458, stk. 2, litra d), nr. iv), som er gældende for og i Norge fra 31 December 2022, for kreditinstitutter, der er godkendt i Norge, ved anvendelse af den interne ratingbaserede metode til beregning af de lovpligtige kapitalkrav. |
| --- | --- |

—

en gennemsnitlig nedre grænse på 35 % for (eksponeringsvægtede) gennemsnitlige risikovægte for eksponeringer mod erhvervsejendomme beliggende i Norge i henhold til kapitalkravsforordningens artikel 458, stk. 2, litra d), nr. iv), som er gældende for og i Norge fra 31 December 2022, for kreditinstitutter, der er godkendt i Norge, ved anvendelse af den interne ratingbaserede metode til beregning af de lovpligtige kapitalkrav.

(*1)  EFT L 1 af 3.1.1994, s. 3.«"

| 2. | Bilaget ændres i overensstemmelse med bilaget til denne henstilling. |
| --- | --- |

2.

Bilaget ændres i overensstemmelse med bilaget til denne henstilling.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 6. marts 2023.

Leder af ESRB's sekretariat,

på vegne af ESRB's Almindelige Råd

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EFT L 1 af 3.1.1994, s. 3.

1

(2)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

2

(3)  EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1.

3

(4)  EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338.

4

(5)  EUT C 58 af 24.2.2011, s. 4.

5

(6)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2015/2 af 15. december 2015 om vurderingen af grænseoverskridende virkninger af og frivillig gensidighed vedrørende makroprudentielle politiske foranstaltninger (EUT C 97 af 12.3.2016, s. 9).

6

(7)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2017/4 af 20. oktober 2017 om ændring af henstilling ESRB/2015/2 om vurderingen af grænseoverskridende virkninger af og frivillig gensidighed vedrørende makroprudentielle politiske foranstaltninger (EUT C 431 af 15.12.2017, s. 1).

7

(8)  EUT L 321 af 12.12.2019, s. 170.

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/878 af 20. maj 2019 om ændring af direktiv 2013/36/EU, for så vidt angår fritagne enheder, finansielle holdingselskaber, blandede finansielle holdingselskaber, aflønning, tilsynsforanstaltninger og -beføjelser og kapitalbevaringsforanstaltninger (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 253).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/873 af 24. juni 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 og (EU) 2019/876, for så vidt angår visse justeringer som reaktion på covid-19-pandemien (EUT L 204 af 26.6.2020, s. 4).

10

(11)  Afgørelse af 10. december 2021 (endnu ikke offentliggjort i EU-Tidende).

11

(12)  Afgørelse af 29. oktober 2021 (endnu ikke offentliggjort i EU-Tidende).

12

(13)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2021/3 af 30. april 2021 om ændring af henstilling ESRB/2015/2 om vurderingen af grænseoverskridende virkninger af og frivillig gensidighed vedrørende makroprudentielle foranstaltninger (EUT C 222 af 11.6.2021, s. 1).

13

---

BILAG

Bilaget til henstilling ESRB/2015/2 ændres således:

| 1. | Foranstaltningerne under Norge affattes således:






  »— | en systemisk buffersats på 4,5 % for eksponeringer beliggende i Norge i henhold til artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, som gældende for og i Norge fra den 31. december 2022 i henhold til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS-aftalen) (herefter »kapitalkravsdirektivet, som er gældende for og i Norge fra den 31. december 2022«), på alle kreditinstitutter, der er godkendt i Norge. |
| --- | --- | --- |

1.

Foranstaltningerne under Norge affattes således:

»—

en systemisk buffersats på 4,5 % for eksponeringer beliggende i Norge i henhold til artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, som gældende for og i Norge fra den 31. december 2022 i henhold til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS-aftalen) (herefter »kapitalkravsdirektivet, som er gældende for og i Norge fra den 31. december 2022«), på alle kreditinstitutter, der er godkendt i Norge.

| — | en nedre grænse på 20 % for (eksponeringsvægtede) gennemsnitlige risikovægte for eksponeringer mod beboelsesejendomme beliggende i Norge i overensstemmelse med artikel 458, stk. 2, litra d), nr. vi), i forordning (EU) nr. 575/2013, som gældende for og i Norge fra 31. december 2022 i henhold til bestemmelserne i EØS-aftalen (herefter »kapitalkravsforordningen, som er gældende for og i Norge fra 31. december 2022«), for kreditinstitutter, der er meddelt tilladelse i Norge, ved anvendelse af den interne ratingbaserede metode til beregning af de lovpligtige kapitalkrav |
| --- | --- |

—

en nedre grænse på 20 % for (eksponeringsvægtede) gennemsnitlige risikovægte for eksponeringer mod beboelsesejendomme beliggende i Norge i overensstemmelse med artikel 458, stk. 2, litra d), nr. vi), i forordning (EU) nr. 575/2013, som gældende for og i Norge fra 31. december 2022 i henhold til bestemmelserne i EØS-aftalen (herefter »kapitalkravsforordningen, som er gældende for og i Norge fra 31. december 2022«), for kreditinstitutter, der er meddelt tilladelse i Norge, ved anvendelse af den interne ratingbaserede metode til beregning af de lovpligtige kapitalkrav

| — | en nedre grænse på 35 % for (eksponeringsvægtede) gennemsnitlige risikovægte for eksponeringer mod erhvervsejendomme beliggende i Norge i henhold til kapitalkravsforordningens artikel 458, stk. 2, litra d), nr. iv), som er gældende for og i Norge fra 31. december 2022, for kreditinstitutter, der er godkendt i Norge, ved anvendelse af den interne ratingbaserede metode til beregning af de lovpligtige kapitalkrav.« |
| --- | --- |

—

en nedre grænse på 35 % for (eksponeringsvægtede) gennemsnitlige risikovægte for eksponeringer mod erhvervsejendomme beliggende i Norge i henhold til kapitalkravsforordningens artikel 458, stk. 2, litra d), nr. iv), som er gældende for og i Norge fra 31. december 2022, for kreditinstitutter, der er godkendt i Norge, ved anvendelse af den interne ratingbaserede metode til beregning af de lovpligtige kapitalkrav.«

| 2. | I. Beskrivelsen af foranstaltningerne ændres således:






  a) | Stk. 1 affattes således:






  »1. | Finansdepartementet (det norske finansministerium) indførte med virkning fra 31. december 2020 tre makroprudentielle foranstaltninger: i) en systemisk buffer for eksponeringer beliggende i Norge i henhold til kapitalkravsdirektivets artikel 133 som gældende for og i Norge fra 31. december 2022, ii) en nedre grænse for risikovægte for eksponeringer mod fast ejendom til beboelse beliggende i Norge i henhold til kapitalkravsforordningens artikel 458, stk. 2, litra d), nr. iv), og iii) en nedre grænse for risikovægte for eksponeringer mod erhvervsejendomme beliggende i Norge fra 31. december 2022 I henhold til kapitalkravsforordningens artikel 458, stk. 2, litra d), nr. iv), som gældende for og i Norge fra 31. december 2022.« |
| --- | --- | --- | --- |

2.

I. Beskrivelsen af foranstaltningerne ændres således:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.

| b) | I stk. 2 ændres »31. december 2022« til »30. december 2023«. |
| --- | --- |

b)

I stk. 2 ændres »31. december 2022« til »30. december 2023«.

| 3. | II. Gensidighed ændres således:






  a) | Stk. 5 affattes således:






  »5a. | Det henstilles, at de relevante myndigheder modsvarer de norske foranstaltninger for eksponeringer beliggende i Norge i overensstemmelse med henholdsvis artikel 134, stk. 1, i direktiv 2013/36/EU og artikel 458, stk. 5, i forordning (EU) nr. 575/2013. Det henstilles, at de relevante myndigheder modsvarer den systemiske buffersats senest 18 måneder efter offentliggørelsen af henstilling ESRB/2021/3 (**) i Den Europæiske Unions Tidende. De nedre grænser for risikovægtene for eksponeringer mod beboelsesejendomme og erhvervsejendomme i Norge bør modsvares inden for standardovergangsperioden på tre måneder efter offentliggørelsen af henstilling ESRB/2021/3 i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

II. Gensidighed ændres således:

a)

Stk. 5 affattes således:

»5a.

| 5b. | Da nedsættelsen af væsentlighedstærsklen som omhandlet i henstilling ESRB/2023/1 fra Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (***) kan kræve, at en relevant myndighed vedtager en ny national gensidig foranstaltning eller ændrer eksisterende nationale foranstaltninger, der modsvarer den norske systemiske bufferforanstaltning, finder standardovergangsperioden på tre måneder efter offentliggørelsen af henstilling ESRB/2023/1 i Den Europæiske Unions Tidende for gennemførelsen af gensidige foranstaltninger anvendelse. |
| --- | --- |

5b.

(**)  EUT C 222 af 11.6.2021, s. 1."

(***)  Endnu ikke offentliggjort i EU-Tidende.«"

| b) | Stk. 6 affattes således:






  »6. | Kan de samme makroprudentielle politiske foranstaltninger ikke træffes i henhold til national ret i det pågældende land i overensstemmelse med delhenstilling C(2), henstilles det, at de relevante myndigheder, efter samråd med ESRB, anvender makroprudentielle politiske foranstaltninger i henhold til deres nationale ret, hvis virkning bedst modsvarer de ovenfor beskrevne foranstaltninger. Det henstilles, at de relevante myndigheder vedtager tilsvarende foranstaltninger for gensidig anerkendelse af de gennemsnitlige nedre risikovægte for eksponeringer i beboelses- og erhvervsejendomme inden for 12 måneder og for gensidig anerkendelse af den systemiske buffersats inden for henholdsvis 18 måneder efter offentliggørelsen af henstilling ESRB/2021/3 i Den Europæiske Unions Tidende. I det omfang nedsættelsen af væsentlighedstærsklen kræver, at en relevant myndighed vedtager en ny national gensidig foranstaltning som omhandlet i dette afsnit eller ændrer eksisterende nationale foranstaltninger, der gengiver den norske systemiske bufferforanstaltning, finder standardovergangsperioden på tre måneder efter offentliggørelsen af henstilling ESRB/2023/1 i Den Europæiske Unions Tidende med henblik på gennemførelse af gensidige foranstaltninger anvendelse.« |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 6 affattes således:

»6.

| c) | Stk. 7 udgår. |
| --- | --- |

c)

Stk. 7 udgår.

| 4. | I III. Væsentlighedstærskel affattes stk. 8, litra a), således:






  »a) | for den systemiske buffer fastsættes væsentlighedstærsklen til et risikovægtet eksponeringsbeløb på 5 mia. NOK, hvilket svarer til ca. 0,16 % af de samlede risikovægtede eksponeringer for kreditinstitutter, der indberetter i Norge«. |
| --- | --- | --- |

4.

I III. Væsentlighedstærskel affattes stk. 8, litra a), således:

»a)

for den systemiske buffer fastsættes væsentlighedstærsklen til et risikovægtet eksponeringsbeløb på 5 mia. NOK, hvilket svarer til ca. 0,16 % af de samlede risikovægtede eksponeringer for kreditinstitutter, der indberetter i Norge«.

---

(**)  EUT C 222 af 11.6.2021, s. 1.

(***)  Endnu ikke offentliggjort i EU-Tidende.««

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 4.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 158/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 158/7

---

Euroens vekselkurs (1)

3. maj 2023

(2023/C 158/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1043 |
| JPY | japanske yen | 149,66 |
| DKK | danske kroner | 7,4514 |
| GBP | pund sterling | 0,88265 |
| SEK | svenske kroner | 11,3265 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9809 |
| ISK | islandske kroner | 150,10 |
| NOK | norske kroner | 11,8860 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 23,559 |
| HUF | ungarske forint | 375,63 |
| PLN | polske zloty | 4,5820 |
| RON | rumænske leu | 4,9302 |
| TRY | tyrkiske lira | 21,5057 |
| AUD | australske dollar | 1,6564 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5045 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,6687 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7717 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4704 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 472,70 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 20,1657 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,6330 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 211,37 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9174 |
| PHP | filippinske pesos | 61,083 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 37,524 |
| BRL | brasilianske real | 5,5521 |
| MXN | mexicanske pesos | 19,8311 |
| INR | indiske rupee | 90,3465 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1043

JPY

japanske yen

149,66

DKK

danske kroner

7,4514

GBP

pund sterling

0,88265

SEK

svenske kroner

11,3265

CHF

schweiziske franc

0,9809

ISK

islandske kroner

150,10

NOK

norske kroner

11,8860

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

23,559

HUF

ungarske forint

375,63

PLN

polske zloty

4,5820

RON

rumænske leu

4,9302

TRY

tyrkiske lira

21,5057

AUD

australske dollar

1,6564

CAD

canadiske dollar

1,5045

HKD

hongkongske dollar

8,6687

NZD

newzealandske dollar

1,7717

SGD

singaporeanske dollar

1,4704

KRW

sydkoreanske won

1 472,70

ZAR

sydafrikanske rand

20,1657

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,6330

IDR

indonesiske rupiah

16 211,37

MYR

malaysiske ringgit

4,9174

PHP

filippinske pesos

61,083

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

37,524

BRL

brasilianske real

5,5521

MXN

mexicanske pesos

19,8311

INR

indiske rupee

90,3465

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

RETSLIGE PROCEDURER

EFTA-Domstolen

| 4.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 158/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 158/8

---

Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Fürstliches Obergericht den 25. oktober 2022 i sagen Alexander Amann

(Sag E-14/22)

(2023/C 158/03)

Fürstliches Obergericht (appeldomstolen i Liechtenstein) har ved skrivelse af 25. oktober 2022, som indgik til EFTA-Domstolens justitskontor den 16. november 2022, anmodet EFTA-Domstolen om en rådgivende udtalelse om nedenstående spørgsmål i sagen Alexander Amann:

| 1. | Er Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked til hinder for en bestemmelse såsom § 35, stk. 1, litra c), i de vejledende advokatetiske regler i Liechtenstein, hvorefter det ikke er tilladt for advokater at udbyde liberale tjenesteydelser til særlige kategorier af mulige klienter, idet bestemmelsen ifølge den af Liechtensteins Staatsgerichtshof anlagte fortolkning skal forstås således, at den indeholder et »forbud for advokater mod proaktivt at reklamere for deres tjenesteydelser i bestemte situationer over for udvalgte (grupper af) personer, der ikke selv har udtrykt interesse i disse tjenesteydelser«? |
| --- | --- |

1.

Er Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked til hinder for en bestemmelse såsom § 35, stk. 1, litra c), i de vejledende advokatetiske regler i Liechtenstein, hvorefter det ikke er tilladt for advokater at udbyde liberale tjenesteydelser til særlige kategorier af mulige klienter, idet bestemmelsen ifølge den af Liechtensteins Staatsgerichtshof anlagte fortolkning skal forstås således, at den indeholder et »forbud for advokater mod proaktivt at reklamere for deres tjenesteydelser i bestemte situationer over for udvalgte (grupper af) personer, der ikke selv har udtrykt interesse i disse tjenesteydelser«?

| 2. | Skal artikel 24, stk. 1, i direktiv 2006/123/EF fortolkes således, at en national bestemmelse ikke må indeholde et generelt forbud for advokater mod på eget initiativ skriftligt at kontakte mulige nye klienter efter at have fremskaffet deres adresse og tilbyde dem deres tjenesteydelser, navnlig i form af erstatningssøgsmål i tilfælde af tab, som disse personer i givet fald kun har lidt i deres egenskab af investorer? |
| --- | --- |

2.

Skal artikel 24, stk. 1, i direktiv 2006/123/EF fortolkes således, at en national bestemmelse ikke må indeholde et generelt forbud for advokater mod på eget initiativ skriftligt at kontakte mulige nye klienter efter at have fremskaffet deres adresse og tilbyde dem deres tjenesteydelser, navnlig i form af erstatningssøgsmål i tilfælde af tab, som disse personer i givet fald kun har lidt i deres egenskab af investorer?

---

| 4.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 158/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 158/9

---

DOMSTOLENS DOM

af 24. januar 2023

i sag E-1/22

G. Modiano Limited og Standard Wool (UK) Limited mod EFTA-Tilsynsmyndigheden

(Statsstøtte – den norske tilskudsordning til uld – søgsmål med påstand om annullation af en afgørelse truffet af EFTA-Tilsynsmyndigheden – afslag på en klage – beslutning truffet efter den indledende undersøgelsesfase – begrundelse – ingen væsentlig ændring af eksisterende støtte)

(2023/C 158/04)

I sag E-1/22, G. Modiano Limited og Standard Wool (UK) Limited mod EFTA-Tilsynsmyndigheden, hvori der er nedlagt påstand om annullation af Tilsynsmyndighedens afgørelse af 9. november 2021 i sag nr. 84045 vedrørende den norske tilskudsordning til uld, har domstolen, sammensat af præsidenten Páll Hreinsson (refererende dommer) og dommerne Bernd Hammermann og Ola Mestad (ad hoc-dommer), afsagt dom den 24. januar 2023. Domskonklusionen lyder således

:

| 1. | EFTA-Tilsynsmyndigheden frifindes i det hele. |
| --- | --- |

1.

EFTA-Tilsynsmyndigheden frifindes i det hele.

| 2. | G. Modiano Limited og Standard Wool (UK) Limited bærer deres egne omkostninger og betaler in solidum de af EFTA-Tilsynsmyndigheden afholdte omkostninger. |
| --- | --- |

2.

G. Modiano Limited og Standard Wool (UK) Limited bærer deres egne omkostninger og betaler in solidum de af EFTA-Tilsynsmyndigheden afholdte omkostninger.

---

| 4.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 158/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 158/10

---

DOMSTOLENS DOM

af 24. januar 2023

i sag E-5/22

Christian Maitz mod Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung og Liechtensteinische Familienausgleichskasse

(Social sikring – forordning (EF) nr. 883/2004 – forordning (EF) nr. 987/2009 – ophold i et tredjeland – selvstændig erhvervsdrivende – anvendelse af EØS-retten – henstilling fra Den Administrative Kommission – EØS-aftalens artikel 3 – princippet om loyalt samarbejde)

(2023/C 158/05)

I sag E-5/22, Christian Maitz mod Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung og Liechtensteinische Familienausgleichskasse, hvori Fürstliches Obergericht har anmodet Domstolen om i henhold til artikel 34 i aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol at fortolke Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 af 16. september 2009 om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger, har Domstolen, sammensat af præsidenten Páll Hreinsson (refererende dommer) og dommerne Bernd Hammermann og Ola Mestad (ad hoc-dommer), afsagt dom den 24. januar 2023. Konklusionen lyder således:

| 1. | Det er ikke en betingelse for at være omfattet af personkredsen i artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger, at statsborgere i en EØS-stat også er bosat i en EØS-stat.
  En aftale, der er indgået af en EØS-stat med et tredjeland, og som har til formål at udvide anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 883/2004 til dette tredjeland, kan ikke medføre, at der gælder en betingelse om bopæl for en person, der ikke gælder efter forordningens artikel 2, stk. 1, og 11. |
| --- | --- |

1.

Det er ikke en betingelse for at være omfattet af personkredsen i artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger, at statsborgere i en EØS-stat også er bosat i en EØS-stat.

En aftale, der er indgået af en EØS-stat med et tredjeland, og som har til formål at udvide anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 883/2004 til dette tredjeland, kan ikke medføre, at der gælder en betingelse om bopæl for en person, der ikke gælder efter forordningens artikel 2, stk. 1, og 11.

| 2. | Artikel 19, stk. 2, i forordning (EF) nr. 987/2009 om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 skal fortolkes således, at der ikke gælder et krav om, at en attest udelukkende skal være udstedt i form af et personbåret dokument A1 for at afføde de retsvirkninger, der er fastsat i forordningens artikel 5, stk. 1. |
| --- | --- |

2.

Artikel 19, stk. 2, i forordning (EF) nr. 987/2009 om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 skal fortolkes således, at der ikke gælder et krav om, at en attest udelukkende skal være udstedt i form af et personbåret dokument A1 for at afføde de retsvirkninger, der er fastsat i forordningens artikel 5, stk. 1.

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 4.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 158/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 158/11

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2023/C 158/06)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»Ciliegia di Lari«

EU-nr.: PGI-IT-02855 - 30.6.2022

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

»Ciliegia di Lari«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   
  Produkttype [jf. bilag XI]

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   
  Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Den beskyttede geografiske betegnelse »Ciliegia di Lari« henviser til frugten af det søde kirsebær Prunus avium L af familien Rosaceae. Den dækker over en bred vifte af sorter, fra dem med delikat frugtkød til de faste og sprøde, med skinnende skind, der spænder fra lys rød til mørk rød i farven. Der findes også diverse lokale sorter, som udvider det udvalg, der er til rådighed for forbrugerne, og har yderligere kvaliteter. Der er tale om følgende sorter:

Adriana, Big star, Bigarreau Moreau, Bigarreau Burlat, Bigarreau Napoleon, Black star, Celeste, Durone di Vignola, Early bigi, Early Korvik, Early star, Folfer, Ferrovia, Giorgia, Grace star, Isabella, Kordia, Kossara, Lala star, Lapins, Lory strong, New star, Prime Giant, Regina, Rita, Rocket, Sabrina, Samba, Sandra, Sylvia, SMS 280, Stella, Summer charm, Sunburst, Sweet Early, Sweet Heart, Van, Vera, Frisco, Royal Helen, Red Pacific, Nimba, Marysa, Durone giallo, Bella di Pistoia og Durone nero I.

Lokale og traditionelle sorter: Crognolo, Cuore, Del Paretaio, Di Giardino, Di Nello, Di Guglielmo, Gambolungo, Marchiana, Morella, Papalina, Orlando, Precoce di Cevoli, Siso og Usigliano.

Når den beskyttede geografiske betegnelse »Ciliegia di Lari« gøres tilgængelig til konsum, skal den have følgende egenskaber:

Kvalitetskendetegn

naturlig sød og frugtagtig smag

| — | stængler fastgjort til frugten |
| --- | --- |

—

stængler fastgjort til frugten

| — | Brix-grader ikke under 14°. |
| --- | --- |

—

Brix-grader ikke under 14°.

Størrelse

Frugter, der skal spises frisk, skal have en størrelse på mindst 22 mm, bortset fra frugter af lokale eller traditionelle sorter, for hvilke mindstestørrelsen er 13 mm.

Frugtens sundhedsrelaterede og æstetiske egenskaber

| — | hele og ubeskadigede |
| --- | --- |

—

hele og ubeskadigede

| — | rene, frie for synlige fremmedlegemer |
| --- | --- |

—

rene, frie for synlige fremmedlegemer

| — | sunde, fri for skimmel og synlige rester af plantebeskyttelsesmidler |
| --- | --- |

—

sunde, fri for skimmel og synlige rester af plantebeskyttelsesmidler

| — | fri for skadegørere. |
| --- | --- |

—

fri for skadegørere.

3.3.   
  Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   
  Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

»Ciliegia di Lari« skal dyrkes i det område, der er defineret i punkt 4.

3.5.   
  Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

»Ciliegia di Lari« kan markedsføres til konsum i emballage, der er forseglet på en sådan måde, at den efter åbning ikke kan genbruges.

Kirsebær bestemt til forarbejdning, som ikke kan stilles til rådighed for den endelige forbruger som frisk frugt, kan sælges i løs vægt.

3.6   
  Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Al emballage skal være forsynet med følgende angivelser:

| a) | CILIEGIA DI LARI PGI |
| --- | --- |

a)

CILIEGIA DI LARI PGI

| b) | logoet »Ciliegia di Lari«, der er beskrevet nedenfor |
| --- | --- |

b)

logoet »Ciliegia di Lari«, der er beskrevet nedenfor

| c) | det europæiske BGB-logo i samme synsfelt som det ovenfor nævnte logo i litra b) |
| --- | --- |

c)

det europæiske BGB-logo i samme synsfelt som det ovenfor nævnte logo i litra b)

| d) | (firma-) navn og adresse på emballeringsvirksomheden. |
| --- | --- |

d)

(firma-) navn og adresse på emballeringsvirksomheden.

Det er også tilladt at anvende angivelser, der henviser til virksomheder, navne, firmanavne, private varemærker og konsortier, forudsat at de ikke indeholder nogen anprisninger eller kan vildlede køberen eller forbrugeren.

For kirsebær, der er bestemt til forarbejdning, skal mindst én side af emballagen eller beholderen ud over de oplysninger, der kræves i henhold til lovgivningen, være forsynet med påskriften »Ciliegia di Lari BGB til forarbejdning« med letlæselige bogstaver. Logoet »Ciliegia di Lari« skal have følgende form:

Image 1

Logoets størrelse kan variere afhængigt af emballagen, men standarddimensionerne skal forblive proportionale.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Produktionsområdet for den beskyttede geografiske betegnelse »Ciliegia di Lari« omfatter følgende kommuners administrative område: Casciana Terme — Lari, Terricciola og Crespina-Lorenzana.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Ansøgningen om anerkendelse af »Ciliegia di Lari« er baseret på det historiske omdømme, der er baseret på produktets kvalitet. Dette skyldes særlige aspekter af det geografiske område, som er gavnlige for dyrkningen af kirsebærtræer. Disse omfatter jordbunds- og klimafaktorer samt landbrugsmæssige, sociale, kulturelle og økonomiske faktorer. Samspillet mellem disse faktorer har medført, at produktets omdømme er knyttet til stedet i et sådant omfang, at produktet forbindes med Lari-betegnelsen.

Den lange tradition for fremstilling af »Ciliegia di Lari« har skabt et tæt forhold til forbrugerne. De værdsætter produktets særlige kvalitet, som er den naturlige sødme. På salgsstedet accepterer forbrugerne, at prisen er højere end for kirsebær fra andre steder.

Det afgrænsede geografiske område, der er nævnt i punkt 4, har altid været et område med betydelig kirsebærproduktion, hvilket fremgår af historiske og nylige undersøgelser (M. Basso, S. Natali, 1959; A. Funghi, 2004; forskellige forfattere, redigeret af R. Massai, 2013).

Produktionsområdet for »Ciliegia di Lari« er kendetegnet ved jordbunds- og klimaforhold, som er særligt velegnede til dyrkning af kirsebærtræer. Disse faktorer har direkte indflydelse på frugtens kvalitet i form af dens naturlige sødme (Brix-grader).

Jordens tekstur sammen med temperatur- og nedbørsmønstre er de to faktorer, der karakteriserer produktionsområdet for »Ciliegia di Lari« og er i stand til at påvirke frugtens kvalitet, nemlig sødme udtrykt i Brix-grader.

| — | De fysiske egenskaber ved områdets landbrugsjord, der består af sand, silt og ler, gør det muligt for avlerne, takket være de vandressourcer, de typisk er i stand til at lagre, at have træer med en afbalanceret udvikling i alle tre fænologiske faser: blomstring, frugtsætning og modning. Disse faser er afgørende for produktionen af frugt med optimal sukkerkoncentration (Brix-grader). |
| --- | --- |

—

De fysiske egenskaber ved områdets landbrugsjord, der består af sand, silt og ler, gør det muligt for avlerne, takket være de vandressourcer, de typisk er i stand til at lagre, at have træer med en afbalanceret udvikling i alle tre fænologiske faser: blomstring, frugtsætning og modning. Disse faser er afgørende for produktionen af frugt med optimal sukkerkoncentration (Brix-grader).

| — | Temperaturen og nedbørsmønstrene i produktionsområdet er kendetegnet ved en lang række faktorer, som er gavnlige ved fremstillingen af naturligt søde kirsebær, og som ikke er forbundet med negative faktorer. Området er ikke særlig påvirket af sen frost, som kan hæmme blomstringen. De milde forårstemperaturer ledsages af moderat nedbør, der sikrer optimal blomstring og frugtsætning. På samme måde begrænser den sjældne nedbør i den sidste modningsfase eventuelle problemer med kirsebær, der revner. |
| --- | --- |

—

Temperaturen og nedbørsmønstrene i produktionsområdet er kendetegnet ved en lang række faktorer, som er gavnlige ved fremstillingen af naturligt søde kirsebær, og som ikke er forbundet med negative faktorer. Området er ikke særlig påvirket af sen frost, som kan hæmme blomstringen. De milde forårstemperaturer ledsages af moderat nedbør, der sikrer optimal blomstring og frugtsætning. På samme måde begrænser den sjældne nedbør i den sidste modningsfase eventuelle problemer med kirsebær, der revner.

| — | Den erfaring med kirsebærdyrkning, som landmændene i området har opbygget over lang tid, har gjort det muligt for dem at opnå den størst mulige fordel ved at matche jordens naturlige egenskaber med de forskellige sorters potentiale — en kombination, der er nødvendig for at producere kvalitetsfrugt. |
| --- | --- |

—

Den erfaring med kirsebærdyrkning, som landmændene i området har opbygget over lang tid, har gjort det muligt for dem at opnå den størst mulige fordel ved at matche jordens naturlige egenskaber med de forskellige sorters potentiale — en kombination, der er nødvendig for at producere kvalitetsfrugt.

Det udvalg af sorter, der er tilladt for »Ciliegia di Lari«, er bredt, og det er et resultat af den velafbalancerede måde, hvorpå producenterne har forenet evnen til at tilpasse sig miljøet med kundetilfredsheden, dvs.: en sund og vellykket synergi mellem kirsebær, miljø og menneskelige ressourcer.

Sorterne strækker sig fra frugt med ret blødt frugtkød til frugt med fast frugtkød med »bid« med skindfarver, der varierer fra lys rød til mørk rød. Udvalget af sorter er yderligere kendetegnet ved, at der medtages forskellige lokale sorter, som øger forbrugernes valgmuligheder og giver yderligere kvaliteter (Roselli G., Mariotti P., Il germoplasma del ciliegio [kirsebærtræets kimplasma] — 1. Provincia di Pisa, ARSIA e CNR Istituto sulla Propagazione delle Specie Legnose, Firenze, 1999).

»Ciliegia di Lari« i medierne

Publikationer, der nævner »Ciliegia di Lari«, omfatter: L'Italia del biologico [det økologiske Italien], 2002, side 86, Guida Touring Club italiano; Elena Tedeschi, Toscana inconsueta. Appunti ed itinerari per viaggiare oltre [det mindre kendte Toscana, noter og ruter til afsides rejser], 2017, goWare;

Frutta e Ortaggi in Italia [friske frugter og grøntsager], 2005, Guida Touring Club italiano.

Tidligere og nuværende omdømme. Filmjournalen, der blev distribueret nationalt i biografer — La settimana INCOM, nr. 01925, »Italien, Lari (Pisa): den fjerde kirsebærfestival«, den 26. maj 1960 af filmselskabet INCOM, og som efterfølgende blev overtaget af Instituto Luce. Episoden viser, hvordan betegnelsen »Ciliegia di Lari« siden da har været en del af daglig tale og den kommercielle handelssammenhæng.

Den dag i dag er kirsebærproduktionen i det afgrænsede område synonym med kvalitet og sødme. Frugten er derfor også genkendelig for forbrugerne på salgssteder i store detailkæder, hvor den sælges under betegnelsen »Ciliegia di Lari«.

Alle disse faktorer betyder, at forbrugerne har identificeret og fortsat identificerer produktet fra det afgrænsede område, der er nævnt i artikel 3, som »Ciliegia di Lari«.

Historisk baggrund

Som flere forfattere har anført, har dyrkningen af »Ciliegia di Lari« fundet sted på bakkerne i Pisa siden gammel tid. De lokale landbrugeres erfaringer, der er ført videre fra generation til generation, og som understøttes af løbende forskning og gennemførelse af specifikke dyrkningsmetoder, har banet vejen for, at dyrkningen af »Ciliegia di Lari« med tiden kunne blive en succes og en del af den historiske, traditionelle og kulturelle arv i et område, hvor Lari er det vigtigste center for bevarelse og udvikling.

Historisk set fremhæver forskellige dokumenter den århundredgamle kultur og tradition for dyrkning af kirsebær i de afgrænsede områder, der er omhandlet i artikel 3. Fra det 18. århundrede var kirsebær det foretrukne produkt på markedet under arkaden i Lari, som var et af de største og mest prestigefyldte i provinsen Pisa frem til 1950'erne. Grossisterne og forbrugerne satte stor pris på dem, både for deres lækre smag, og fordi de modnede tidligt, hvilket, sammen med deres gode salgspris, satte ekstra skub i produktionen. (Tremolanti E., »Profilo storico delle cultivar di ciliegio con particolare riguardo al territorio larigiano« [historisk profil over kirsebærsorter med særlig henvisning til regionen Lari], i Spunti di Natura economica: cenni di storia di cerealicoltura, panificazione, viticoltura e cultivar di ciliegio [økonomiske bemærkninger: en kort historik over korndyrkning, bagning, vinavl og kirsebærsorter] CLD Libri, Calcinaia (Pi), 2010).

I betragtning af kirsebærets økonomiske og kulturelle betydning for Lari blev den første »kirsebærfestival« afholdt i Lari i 1957 takket være en række lokalfolks initiativ. Det er uden tvivl et af de ældste af sådanne arrangementer og det bedst kendte med flere hundrede besøgende. Siden 1957 har der været afholdt så mange som 66 »kirsebærfestivaller i Lari«, uden afbrydelse frem til i dag. Ud over at være nævnt i en række publikationer viser denne kontinuitet den økonomiske og kulturelle betydning af »Ciliegia di Lari« for det område, der historisk har produceret den.

Anerkendelsen af produktet som ingrediens fremgår også af de opskrifter på desserter, der vises på internettet, f.eks. på webstederne popcuisine.it og gazzettadelgusto.it. Der er også opskrifter i kogebøger, såsom Il gelato a modo mio [Is på min måde], Simone Bonini, Giunti 2016.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Varespecifikationens fulde tekst er tilgængelig på webstedet:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller:

ved at gå direkte til hjemmesiden for ministeriet for landbrug, fødevarer, skovbrug og turisme (www.politicheagricole.it), klikke på »Qualità« (øverst til højre på skærmen), dernæst på »Prodotti DOP IGP STG« (til venstre på skærmen) og til sidst på »Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE«.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---

| 4.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 158/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 158/16

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2023/C 158/07)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Vallée du Torgan«

PGI-FR-A1112-AM02

Meddelelsesdato: 24.2.2023

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Område i umiddelbar nærhed

Der foretages ændringer i afsnittet 4.2 »Område i umiddelbar nærhed« i kapitel I produktspecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Torgan«. Listen over de kommuner, der udgør området i umiddelbar nærhed, ajourføres – uden ændringer – i overensstemmelse med den officielle geografiske kodeks for 2022.

Denne redaktionelle ændring gør det muligt at fastlægge det geografiske område med henvisning til 2022-udgaven af INSEE's officielle geografiske kodeks og at skabe juridisk sikkerhed for afgrænsningen af det geografiske område.

Enhedsdokumentet ajourføres i afsnittet »Supplerende betingelser – område i umiddelbar nærhed«.

2.   Vinstokbestand

Der foretages ændringer i afsnittet 5 »Vinstokbestand« i kapitel I i produktspecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Torgan«. I listen over de sorter, der anvendes til fremstillingen af den beskyttede geografiske betegnelse, foretages følgende ændringer:

| — | Indførelse af 13 sorter, der er resistente over for sygdomme i vinstokkene:
  artaban N, cabernet blanc B, cabernet cortis N, floréal B, monarch N, muscaris B, Prior N, saphira B, soreli B, souvignier gris Rs. sauvignac B, vidoc N og voltis B. |
| --- | --- |

—

Indførelse af 13 sorter, der er resistente over for sygdomme i vinstokkene:

artaban N, cabernet blanc B, cabernet cortis N, floréal B, monarch N, muscaris B, Prior N, saphira B, soreli B, souvignier gris Rs. sauvignac B, vidoc N og voltis B.

| — | Indførelse af 14 sorter, der har potentiale til at modstå klimaændringerne:
  agiorgitiko N, alvarinho B, assyrtyko B, calabrese N carricante B, fiano B, montepulciano N, moschofilero Rs, parrellada B, primitivo N, roditis Rs, touriga nacional N, verdejo B og xinomavro N.
  Der er tale om sorter, som er resistente over for tørke og skimmelsygdomme. Disse sorter gør det muligt at anvende færre plantebeskyttelsesmidler, samtidig med at de svarer til de sorter, der anvendes til fremstilling af den beskyttede geografiske betegnelse, både når det gælder de fysiologiske og ønologiske egenskaber. De ændrer ikke egenskaberne for vine med den beskyttede geografiske betegnelse. |
| --- | --- |

—

Indførelse af 14 sorter, der har potentiale til at modstå klimaændringerne:

agiorgitiko N, alvarinho B, assyrtyko B, calabrese N carricante B, fiano B, montepulciano N, moschofilero Rs, parrellada B, primitivo N, roditis Rs, touriga nacional N, verdejo B og xinomavro N.

Der er tale om sorter, som er resistente over for tørke og skimmelsygdomme. Disse sorter gør det muligt at anvende færre plantebeskyttelsesmidler, samtidig med at de svarer til de sorter, der anvendes til fremstilling af den beskyttede geografiske betegnelse, både når det gælder de fysiologiske og ønologiske egenskaber. De ændrer ikke egenskaberne for vine med den beskyttede geografiske betegnelse.

| — | Afskaffelse af følgende druesorter: Altesse B og Mondeuse N.
  Disse ændringer er medtaget i afsnittet »vindruesorter« i enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

—

Afskaffelse af følgende druesorter: Altesse B og Mondeuse N.

Disse ændringer er medtaget i afsnittet »vindruesorter« i enhedsdokumentet.

3.   Kontrolmyndighed

Der foretages ændringer i kapitel III i produktspecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Torgan« for at forenkle afsnittet om kontrolmyndigheden og præcisere, at kontrollen af, hvorvidt produktspecifikationen overholdes, gennemføres på grundlag af en godkendt kontrolplan og af et tredjepartsorgan, der giver garantier for kompetence, upartiskhed og uafhængighed, som INAO har udpeget.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne forenkling.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Vallée du Torgan

2.   Type geografisk betegnelse

BGB — beskyttet geografisk betegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Torgan« er forbeholdt stille rødvine, rosévine, »vins gris«, »vins gris de gris« og hvidvine.

En »vin gris« er en rosévin med en meget svag lyserød farve. En »vin gris de gris« er en »vin gris«, der udelukkende er fremstillet af grå druesorter.

Vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Torgan« har et indhold af flygtig syre på højst 13,26 meq/l (0,65 g/l udtrykt som H2SO4) eller 15,30 meq/l (0,75 g/l i H2SO4) for vine, hvis æble-mælkesyre-gæring er afsluttet ved emballeringen.

Det (minimale eller maksimale) totale alkoholindhold udtrykt i volumen, totale syreindhold og totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Rødvinene har varierende farveintensitet. Med hensyn til aroma og smag har de en middelhavskarakter, der kombinerer noter af røde bær og kratbevoksning, som ofte går over i krydrede nuancer. Strukturen varierer afhængigt af modenhed og produktionsprofiler, men vinene har normalt fine, modne tanniner.

Rosévinenes farver går fra lysegråt, når der er tale om »gris de gris«-vine, til en mere markeret lyserød farve, afhængigt af de anvendte druesorter og udblødningsteknikker. Disse vine er kendetegnet af en markant friskhed, der er karakteristisk for frugt- eller blomsteragtige noter.

Hvidvinene har oftest en lysegul farve. De er afbalancerede mellem fyldighed og friskhed og afgiver frugtagtige aromaer, normalt fra hvide frugter som f.eks. ferskner og abrikoser.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 11. |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

11.

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Særlige ønologiske fremgangsmåder

Vinene skal hvad angår ønologisk fremgangsmåde opfylde de krav, der er fastsat på EU-niveau og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»code rural et de la pêche maritime«).

5.2.   Maksimale udbytter

| 1. | Rødvine
  80 hektoliter pr. hektar. |
| --- | --- |

1.

Rødvine

80 hektoliter pr. hektar.

| 2. | Rosé- og hvidvine
  90 hektoliter pr. hektar. |
| --- | --- |

2.

Rosé- og hvidvine

90 hektoliter pr. hektar.

6.   Afgrænset geografisk område

Druehøsten, vinfremstillingen og forarbejdningen af vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Torgan« finder sted i følgende kommuner i departementet Aude: Paziols og Tuchan.

7.   Druesorter til vinfremstilling

Agiorgitiko N

Alicante Henri Bouschet N

Alvarinho – Albariño

Artaban N

Assyrtiko B

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Calabrese N

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Carricante

Chardonnay B

Chasan B

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Mauzac rose Rs

Colombard B

Cot N – Malbec

Fiano

Floreal B

Gamay N

Gewurztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros Manseng B

Macabeu B – Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Merlot N

Monarch N

Montepulciano

Morrastel N – Minustellu, Graciano

Moschofilero Rs

Mourvèdre N – Monastrell

Muscaris B

Muscat d'Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains rouges Rg – Muscat, Moscato

Nielluccio N – Nielluciu

Négrette N

Parrellada B

Petit Manseng B

Petit Verdot N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Portan N

Primitivo N – Zinfandel

Prior N

Riesling B

Roditis Rs

Roussanne B

Saphira B

Sauvignac

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Semillon B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N – Shiraz

Tempranillo N

Terret blanc B

Touriga nacional N

Ugni blanc B

Verdejo B

Vermentino B – Rolle

Vidoc N

Viognier B

Voltis B

Xinomavro N

8.   Tilknytning til det geografiske område

8.1.   Det geografiske områdes og produktets egenart

Det geografiske område omfatter kommunerne Tuchan og Paziols ved foden af Tauch-bjerget, som er 917 meter højt. Området ligger ca. tredive kilometer i lige linje fra Middelhavet, øst for bjergmassivet Corbières i departementet Aude, der ligger i Languedoc-Roussillon i det sydlige Frankrig. Landskabet består af et centralt område, en slags dal, der er omgivet af stejle skråninger. Vindyrkning er den vigtigste afgrøde og dækker mere end 1 200 ha i disse to kommuner.

Grænsen mod nord udgøres af et smalt bjergpas, hvorefter vejen fortsætter til Villeneuve. Mod øst danner kalkstensplateauet Serre d'en Mouysset en barriere mod havvindene. Mod syd går der en meget snoet vej til grænsen til departementet Pyrénées-Orientales. Endelig kan man komme mod vest via en stejl klint, der følger Verdouble-vandløbet mod landsbyen Cucugnan.

Den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Torgan« har fået sit navn fra Torgan, som er et vandløb fra Tauch-bjerget, der flyder sammen med Verdouble-vandløbet.

Områdets komplekse geologiske historie har ført til et meget forskellige jordtyper. Af de ca. 20 således definerede jordtyper er de mest udbredte skiferjord i den nordlige del af området, kalk- eller sandstensaflejringer ved foden af Tauch-bjerget, mergel fra Trias-perioden, buddingsten eller konglomerater bestående af rullesten på højområderne i Paziols og øst for Tuchan. Alle er meget stenede og med lav til middel dybde. Endelig består det centrale område af stenholdige terrasser og ler- og kalkholdig jord med større dybde.

Klimaet betegnes som varmt og tørt middelhavsklima. Den årlige nedbør er i gennemsnit på ca. 700 mm, idet nedbøren primært falder i et begrænset antal dage om efteråret og foråret, ofte i form af tordenvejr og kraftige regnskyl. Antallet af solskinstimer er højt. En stærk nordlig vind kaldet Tramontane (op til 200 vinddage om året) kan blæse i flere dage i træk med en styrke på over 80 km/t. Denne tørre vind bidrager til at holde vinskimmel nede i vækstsæsonen og begrænser risikoen for botrytis cinerea-angreb i vinhøstperioden.

I det 19. århundrede blev vindyrkning efterhånden mere udbredt end andre landbrugsaktiviteter, navnlig dyrkning af korn og oliventræer, der blev ramt af kraftig frost under meget hårde vintre.

Efter vinkrisen i 1907 organiserede og opbyggede vinavlerne et vinkooperativ i Tuchan i 1913 og i Paziols det følgende år. Området er særlig velegnet til vindyrkning.

I februar 1987 blev »vin de pays du Torgan« anerkendt i 5 kommuner i departementet. Siden 1990 har den været begrænset til de to kommuner Tuchan og Paziols af hensyn til den geografiske sammenhæng og produktets egenskaber.

Vinstoksorterne til vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Torgan« er tilpasset områdets økologiske forhold, først og fremmest med de traditionelle middelhavssorter Carignan og Grenache noir, som begge er perfekt tilpasset de knappe vandressourcer i sommerperioden og de magre og tynde jordlag på skråningerne. De suppleres af andre traditionelle sorter som hvide og grå Grenache-sorter, Maccabeu, Cinsault, Muscat d'Alexandrie og Muscat à petit grain.

I løbet af de seneste 15 år er der genplantet nye vinstokke med udvælgelse sorter, der er særligt velegnede til jordbunds- og klimaforholdene i området. Merlot har hidtil spillet en fremtrædende rolle og er blevet plantet på den dybeste jordbund, navnlig på alluvial jord langs Verdouble-vandløbet ved Paziols. Det gør det muligt at tilføre vinene en blødere og mere delikat smag. Plantningen af henholdsvis Marselan på den lidt tynde jord og Syrah tilfører vinene en aromatisk styrke og kompleksitet.

De strengt fastlagte produktionsregler giver sikkerhed for druernes modenhed og produktets kvalitet.

De sorter, der høstes, når de er fuldt modne, gør vinen mere koncentreret, samtidig med at frugtens blødhed, friskhed og intensitet bevares. Vinene præsenteres enten som vin af en enkelt vinsort eller som blandet vin.

Produktionen af vin du Torgan svinger fra 5 000 hl til 10 000 hl om året og varetages hovedsagelig af vinkooperativet i Tuchan-Paziols og en privat vinkælder. De producerede mængder afhænger i høj grad af tørkeforholdene om sommeren.

Der produceres alle de 3 vinfarver, men hovedsagelig rødvine. Rosévinene udvikles løbende, idet en af de særlige varianter er »gris de gris«-vine; de fremstilles primært af Grenache gris, som er meget udbredt i området.

8.2.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets egenskaber

Vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Torgan« har en stærk identitet som følge af produktionsområdets særlige karakteristika. De lave til middeldybe jordarealer, et markant middelhavsklima og et vindyrkningsareal med skråninger i 100-300 meters højde sikrer en kontrolleret vækstkraft hos vinplanterne og en modning, der i et gennemsnitligt år indtræffer ca. ti dage senere end i kystområdet.

Det varme og tørre middelhavsklima med mange soltimer fremmer en perfekt modning af de sorter, der indgår i den beskyttede geografiske betegnelse. Det gør det muligt at fremstille rødvine med aromaer af røde bær og kratbevoksning med fine, modne tanniner samt rosé-, gris- og hvidvine, med balance mellem fyldighed, friskhed og et aromatisk udtryk.

Produktionen af »Vallée du Torgan«-vin drager også fordel af dynamikken i virksomheder med velstrukturerede salgsteams til at markedsføre denne vin til store detailhandlere på de traditionelle franske markeder og på eksportmarkederne.

Takket være dette distributionsnet med stærk tilknytning til produktionsområdet har »Vallée du Torgan«-vinene i løbet af de seneste 20 år opnået et omdømme, der gør det muligt at planlægge at øge produktionen for at dække behovene på nye markeder.

Vinstokkene, som næsten er den eneste afgrøde i området, er derfor et væsentligt landskabselement og driver økonomien i de 2 kommuner.

Mosaikken af små vinparceller bidrager i høj grad til at bevare åbne miljøer i et skovlandskab, der er følsomt over for brande, og spiller dermed en afgørende rolle for bevarelsen af biodiversiteten.

Alle de forbedringer, som vinavlerne har foretaget i flere generationer, har således gjort det muligt at fremme vinturisme, hvilket igen fremmer produkternes omdømme og værdi.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning og andre krav)

Område i umiddelbar nærhed

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Området i umiddelbar nærhed, der udgør en undtagelse i forbindelse med fremstilling og forarbejdning af vinene med den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Torgan«, består på grundlag af den officielle geografiske kodeks af 1. januar 2022 af de kommuner, der grænser op til det geografiske område.

Departementet Aude:

Albas, Albières, Auriac, Bouisse, Cascastel-des-Corbières, Coustouge, Cucugnan, Davejean, Dernacueillette, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Félines-Termenès, Fontjoncouse, Fraissé-des-Corbières, Jonquières, Lairière, Lanet, Laroque-de-Fa, Maisons, Massac, Montgaillard, Montjoi, Mouthoumet, Padern, Palairac, Quintillan, Rouffiac-des-Corbières, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Salza, Soulatgé, Termes, Thézan-des-Corbières, Vignevieille, Villeneuve-les-Corbières, Villerouge-Termenès og Villesèque-des-Corbières.

Departementet Pyrénées-Orientales:

Ansignan, Bélesta, Caramany, Cases-de-Pène, Cassagnes, Caudiès-de-Fenouillèdes, Espira-de-l'Agly, Estagel, Fenouillet, Fosse, Lansac, Latour-de-France, Lesquerde, Maury, Montner, Opoul-Périllos, Peyrestortes, Pia, Planèzes, Prugnanes, Rasiguères, Rivesaltes, Saint-Arnac, Saint-Martin-de-Fenouillet, Saint-Paul-de-Fenouillet, Salses-le-Château, Tautavel, Vingrau og Vira.

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Torgan« kan suppleres med navnet på en eller flere druesorter.

Den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Torgan« kan suppleres med benævnelsen »primeur« eller »nouveau«.

Den Europæiske Unions BGB-logo skal påføres etiketten, hvis benævnelsen »Indication géographique protégée« (beskyttet geografisk betegnelse) erstattes af den traditionelle benævnelse »Vin de pays«.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5e316de2-332d-4137-9b0b-d3174f0bbdec

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 4.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 158/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 158/23

---

Meddelelse til Maulawi Rajab og Sultan Aziz Azam, som ved Kommissionens forordning (EU) 2023/908 er føjet til den liste, der er omhandlet i artikel 2, 3 og 7 i Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 af 27. maj 2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne

(2023/C 158/08)

1.

Den liste, som FN's Sanktionskomité har opstillet, omfatter:

| — | ISIL (Da'esh) og Al Qaida |
| --- | --- |

—

ISIL (Da'esh) og Al Qaida

| — | fysiske eller juridiske personer, enheder, organer og grupper med tilknytning til ISIL (Da'esh) og Al Qaida og |
| --- | --- |

—

fysiske eller juridiske personer, enheder, organer og grupper med tilknytning til ISIL (Da'esh) og Al Qaida og

| — | juridiske personer, enheder og organer, som ejes eller kontrolleres af eller på anden måde støtter en af disse tilknyttede personer, enheder, organer og grupper. |
| --- | --- |

—

juridiske personer, enheder og organer, som ejes eller kontrolleres af eller på anden måde støtter en af disse tilknyttede personer, enheder, organer og grupper.

Handlinger eller aktiviteter, der viser, at en person, gruppe, virksomhed eller enhed »har tilknytning« til ISIL (Da'esh) og Al-Qaida, omfatter:

| a) | deltagelse i finansiering, planlægning, forberedelse eller udførelse af handlinger eller aktiviteter udført af, sammen med, under navn af, på vegne af eller til støtte for ISIL (Da'esh) og Al-Qaida eller enhver celle, affilieret gruppe, fraktion eller afledt gruppe heraf |
| --- | --- |

a)

deltagelse i finansiering, planlægning, forberedelse eller udførelse af handlinger eller aktiviteter udført af, sammen med, under navn af, på vegne af eller til støtte for ISIL (Da'esh) og Al-Qaida eller enhver celle, affilieret gruppe, fraktion eller afledt gruppe heraf

| b) | levering, salg eller overførsel af våben og dertil hørende materiel til alle sådanne |
| --- | --- |

b)

levering, salg eller overførsel af våben og dertil hørende materiel til alle sådanne

| c) | rekruttering for alle sådanne eller |
| --- | --- |

c)

rekruttering for alle sådanne eller

| d) | anden form for støtte til alle sådannes handlinger eller aktiviteter. |
| --- | --- |

d)

anden form for støtte til alle sådannes handlinger eller aktiviteter.

2.

Maulawi Rajab og Sultan Aziz Azam kan til enhver tid med den fornødne dokumentation rette en anmodning til FN's ombudsmand om, at beslutningen om at optage ham på ovennævnte FN-liste tages op til fornyet overvejelse. Sådanne anmodninger stiles til følgende adresse:

| United Nations - Office of the Ombudsperson |
| --- |
| Room DC2-2206 |
| New York, NY 10017 |
| USA |

United Nations - Office of the Ombudsperson

Room DC2-2206

New York, NY 10017

USA

Tlf. +1 2129632671

Fax +1 2129631300/3778

E-mail: ombudsperson@un.org

Yderligere oplysninger findes på

https://www.un.org/securitycouncil/sanctions/1267/aq_sanctions_list/procedures-for-delisting

3.

Følgende foranstaltninger i forordning (EF) nr. 881/2002 finder anvendelse på de personer og enheder, som er opført i bilag I:

| (1) | indefrysning af alle pengemidler og økonomiske ressourcer, der direkte eller indirekte tilhører, ejes, besiddes eller kontrolleres af de personer og enheder, der er opført på listen i bilag I, herunder af en tredjepart, der handler på deres vegne eller efter deres anvisninger, og forbud (for alle) mod direkte eller indirekte at stille pengemidler og økonomiske ressourcer til rådighed for eller til fordel for de personer og enheder, der er opført på listen (artikel 2 og 2a), og |
| --- | --- |

(1)

indefrysning af alle pengemidler og økonomiske ressourcer, der direkte eller indirekte tilhører, ejes, besiddes eller kontrolleres af de personer og enheder, der er opført på listen i bilag I, herunder af en tredjepart, der handler på deres vegne eller efter deres anvisninger, og forbud (for alle) mod direkte eller indirekte at stille pengemidler og økonomiske ressourcer til rådighed for eller til fordel for de personer og enheder, der er opført på listen (artikel 2 og 2a), og

| 2) | forbud mod direkte eller indirekte at levere teknisk rådgivning, bistand eller oplæring i forbindelse med militær virksomhed, herunder navnlig oplæring og bistand i relation til fremstilling, vedligeholdelse og anvendelse af våben og beslægtet udstyr af alle typer, til alle personer og enheder, der er opført i bilag 1 (artikel 3). |
| --- | --- |

2)

forbud mod direkte eller indirekte at levere teknisk rådgivning, bistand eller oplæring i forbindelse med militær virksomhed, herunder navnlig oplæring og bistand i relation til fremstilling, vedligeholdelse og anvendelse af våben og beslægtet udstyr af alle typer, til alle personer og enheder, der er opført i bilag 1 (artikel 3).

4.

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| »Restriktive foranstaltninger« |
| Rue Joseph II 54 |
| 1049 Bruxelles/ Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europa-Kommissionen

»Restriktive foranstaltninger«

Rue Joseph II 54

1049 Bruxelles/ Brussel

BELGIQUE/BELGIË

5.

De pågældende personer og enheder gøres tillige opmærksom på, at forordning (EU) 2023/908 kan indbringes for Den Europæiske Unions Ret, jf. artikel 263, fjerde og sjette afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

6.

For god ordens skyld gøres de personer og enheder, der er opført i bilag I, opmærksom på, at de har mulighed for at indgive en ansøgning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, der er opført i bilag II til forordning (EF) nr. 881/2002, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne midler og økonomiske ressourcer til basale behov eller specifikke betalinger, jf. forordningens artikel 2a.

---

(1)  EUT L 255 af 21.9.2016, s. 25.

1

(2)  EUT L 116 af 4.5.2023, s. 10.

2

(3)  EFT L 139 af 29.5.2002, s. 9.

3

---

Berigtigelser

| 4.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 158/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 158/25

---

Berigtigelse til Rådets afgørelse af 21. marts 2023 om udnævnelse af en suppleant til Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen for Danmark

(
  Den Europæiske Unions Tidende C 109 af 24. marts 2023
  )

(2023/C 158/09)

Side 71, artikel 1:

I stedet for:

| »I. | REGERINGSREPRÆSENTANTER« |
| --- | --- |

»I.

læses:

| »II. | REPRÆSENTANTER FOR ARBEJDSTAGERORGANISATIONER«. |
| --- | --- |

»II.

---