# Euroopa Liidu C 132/14.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 132 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik14. aprill 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 132

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik14. aprill 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2022–20233.–6. oktoobri 2022. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2022–20233.–6. oktoobri 2022. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 4. oktoober 2022 |
| 2023/C 132/01 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta resolutsioon edasiste sammude kohta ELi vesiviljeluse kestlikuks ja konkurentsivõimeliseks muutmisel (2021/2189(INI)) | 2 |
| 2023/C 132/02 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta resolutsioon uute tehnoloogiate mõju kohta maksustamisele: krüpto- ja plokiahela tehnoloogia (2021/2201(INI)) | 15 |
| 2023/C 132/03 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta resolutsioon keskuse AccessibleEU kohta ligipääsetavuse poliitika toetamiseks ELi siseturul (2022/2013(INI)) | 23 |
| | Kolmapäev, 5. oktoober 2022 |
| 2023/C 132/04 | Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2022. aasta resolutsioon ELi asundustes elavate roma kogukondade olukorra kohta (2022/2662(RSP)) | 29 |
| 2023/C 132/05 | Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2022. aasta resolutsioon ELi strateegiliste eesmärkide kohta ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste konverentsi 19. istungiks, mis toimub 14.–25. novembril 2022. aastal Panamas (2022/2681(RSP)) | 41 |
| 2023/C 132/06 | Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2022. aasta resolutsioon veele juurdepääsu kui inimõiguse kohta – välismõõde (2021/2187(INI)) | 54 |
| 2023/C 132/07 | Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2022. aasta resolutsioon ELi reaktsiooni kohta energiahindade tõusule Euroopas (2022/2830(RSP)) | 65 |
| | Neljapäev, 6. oktoober 2022 |
| 2023/C 132/08 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Haitil, eelkõige seoses jõukude vägivallatsemisega (2022/2856(RSP)) | 74 |
| 2023/C 132/09 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon meediavabaduse mahasurumise kohta Myanmaris ning eelkõige Htet Htet Khine, Sithu Aung Myinti ja Nyein Nyein Aye juhtumite kohta (2022/2857(RSP)) | 79 |
| 2023/C 132/10 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon hiljutise humanitaar- ja inimõiguste olukorra kohta Etioopias Tigrays, eelkõige laste olukorra kohta (2022/2858(RSP)) | 84 |
| 2023/C 132/11 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon Mahsa Jina Amini surma ja naisõiguslastest meeleavaldajate represseerimise kohta Iraanis (2022/2849(RSP)) | 89 |
| 2023/C 132/12 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon Ukraina-vastase agressioonisõja eskaleerimise kohta Venemaa poolt (2022/2851(RSP)) | 94 |
| 2023/C 132/13 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon kaubandust ja kestlikku arengut käsitleva 15-punktilise tegevuskava komisjonipoolse läbivaatamise tulemuse kohta (2022/2692(RSP)) | 99 |
| 2023/C 132/14 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon ELi lähenemisviisi kohta kosmoseliikluse korraldamisele – ELi panus ülemaailmse probleemi lahendamiseks (2022/2641(RSP)) | 103 |
| 2023/C 132/15 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon ookeanide majandamise parandamise ja elurikkuse säilitamise uute meetmete kohta(2022/2836(RSP)) | 106 |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 5. oktoober 2022 |
| 2023/C 132/16 | Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2022. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale Aafrika Sarve kohta (2021/2206(INI)) | 115 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 4. oktoober 2022

2023/C 132/01

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta resolutsioon edasiste sammude kohta ELi vesiviljeluse kestlikuks ja konkurentsivõimeliseks muutmisel (2021/2189(INI))

2

2023/C 132/02

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta resolutsioon uute tehnoloogiate mõju kohta maksustamisele: krüpto- ja plokiahela tehnoloogia (2021/2201(INI))

15

2023/C 132/03

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta resolutsioon keskuse AccessibleEU kohta ligipääsetavuse poliitika toetamiseks ELi siseturul (2022/2013(INI))

23

Kolmapäev, 5. oktoober 2022

2023/C 132/04

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2022. aasta resolutsioon ELi asundustes elavate roma kogukondade olukorra kohta (2022/2662(RSP))

29

2023/C 132/05

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2022. aasta resolutsioon ELi strateegiliste eesmärkide kohta ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste konverentsi 19. istungiks, mis toimub 14.–25. novembril 2022. aastal Panamas (2022/2681(RSP))

41

2023/C 132/06

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2022. aasta resolutsioon veele juurdepääsu kui inimõiguse kohta – välismõõde (2021/2187(INI))

54

2023/C 132/07

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2022. aasta resolutsioon ELi reaktsiooni kohta energiahindade tõusule Euroopas (2022/2830(RSP))

65

Neljapäev, 6. oktoober 2022

2023/C 132/08

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Haitil, eelkõige seoses jõukude vägivallatsemisega (2022/2856(RSP))

74

2023/C 132/09

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon meediavabaduse mahasurumise kohta Myanmaris ning eelkõige Htet Htet Khine, Sithu Aung Myinti ja Nyein Nyein Aye juhtumite kohta (2022/2857(RSP))

79

2023/C 132/10

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon hiljutise humanitaar- ja inimõiguste olukorra kohta Etioopias Tigrays, eelkõige laste olukorra kohta (2022/2858(RSP))

84

2023/C 132/11

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon Mahsa Jina Amini surma ja naisõiguslastest meeleavaldajate represseerimise kohta Iraanis (2022/2849(RSP))

89

2023/C 132/12

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon Ukraina-vastase agressioonisõja eskaleerimise kohta Venemaa poolt (2022/2851(RSP))

94

2023/C 132/13

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon kaubandust ja kestlikku arengut käsitleva 15-punktilise tegevuskava komisjonipoolse läbivaatamise tulemuse kohta (2022/2692(RSP))

99

2023/C 132/14

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon ELi lähenemisviisi kohta kosmoseliikluse korraldamisele – ELi panus ülemaailmse probleemi lahendamiseks (2022/2641(RSP))

103

2023/C 132/15

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon ookeanide majandamise parandamise ja elurikkuse säilitamise uute meetmete kohta(2022/2836(RSP))

106

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 5. oktoober 2022

2023/C 132/16

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2022. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale Aafrika Sarve kohta (2021/2206(INI))

115

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 4. oktoober 2022 |
| 2023/C 132/17 | P9_TA(2022)0332Haiguste Ennetuse ja Tõrje Euroopa keskus ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD))P9_TC1-COD(2020)0320Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus | 130 |
| 2023/C 132/18 | P9_TA(2022)0333Tõsised piiriülesed terviseohud ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse tõsiseid piiriüleseid terviseohtusid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1082/2013/EL (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD))P9_TC1-COD(2020)0322Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., milles käsitletakse tõsiseid piiriüleseid terviseohtusid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1082/2013/EL | 132 |
| 2023/C 132/19 | P9_TA(2022)0336India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) pädevusalasse kuuluval alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) pädevusalasse kuuluval alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ning muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1936/2001, (EÜ) nr 1984/2003 ja (EÜ) nr 520/2007 (COM(2021)0113 – C9-0095/2021 – 2021/0058(COD))P9_TC1-COD(2021)0058Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) pädevusalasse kuuluval alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ning muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1936/2001, (EÜ) nr 1984/2003 ja (EÜ) nr 520/2007 | 133 |
| 2023/C 132/20 | P9_TA(2022)0337Paindlik abi territooriumidele (FAST–CARE) ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 ja määrust (EL) 2021/1060 seoses täiendava paindlikkusega Venemaa Föderatsiooni sõjalise agressiooni tagajärgedega tegelemiseks FAST (paindlik abi territooriumidele) – CARE (COM(2022)0325 – C9-0218/2022 – 2022/0208(COD))P9_TC1-COD(2022)0208Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) 2021/1060 seoses täiendava paindlikkusega Venemaa Föderatsiooni sõjalise agressiooni tagajärgedega tegelemiseks FAST (paindlik abi territooriumidele) – CARE | 134 |
| 2023/C 132/21 | P9_TA(2022)0338Raadioseadmete direktiiv: elektroonikaseadmete ühtne laadija ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2014/53/EL raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (COM(2021)0547 – C9-0366/2021 – 2021/0291(COD))P9_TC1-COD(2021)0291Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/..., millega muudetakse direktiivi 2014/53/EL raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta | 135 |
| 2023/C 132/22 | P9_TA(2022)0340ELi tollivaldkonna ühtne liides ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse Euroopa Liidu tollivaldkonna ühtne teeninduskeskkond ja muudetakse määrust (EL) nr 952/2013 (COM(2020)0673 – C9-0338/2020 – 2020/0306(COD))P9_TC1-COD(2020)0306Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega luuakse Euroopa Liidu tollivaldkonna ühtne teeninduskeskkond ja muudetakse määrust (EL) nr 952/2013 | 136 |
| 2023/C 132/23 | P9_TA(2022)0341Põllumajanduse sisendite ja väljundite statistika ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb põllumajanduse sisendite ja väljundite statistikat ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1165/2008, (EÜ) nr 543/2009 ja (EÜ) nr 1185/2009 ning nõukogu direktiiv 96/16/EÜ (COM(2021)0037 – C9-0009/2021 – 2021/0020(COD))P9_TC1-COD(2021)0020Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., mis käsitleb põllumajanduse sisendite ja väljundite statistikat ning millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 617/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 1165/2008, (EÜ) nr 543/2009 ja (EÜ) nr 1185/2009 ning nõukogu direktiiv 96/16/EÜ | 137 |
| 2023/C 132/24 | P9_TA(2022)0342Püsivaid orgaanilisi saasteaineid käsitleva määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisa muutmine ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1021 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) IV ja V lisa (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))P9_TC1-COD(2021)0340Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määruse (EL) 2019/1021 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) IV ja V lisa | 139 |
| | Neljapäev, 6. oktoober 2022 |
| 2023/C 132/25 | P9_TA(2022)0348Teenindusaegade kasutamise nõuded liidu lennujaamades: ajutine vabastus ***IEuroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 95/93 seoses COVID-19 pandeemiast tingitud ajutise vabastusega teenindusaegade kasutamise eeskirjade kohaldamisest ühenduse lennujaamades (COM(2022)0334 – C9-0225/2022 – 2022/0214(COD))P9_TC1-COD(2022)0214Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 95/93 seoses epidemioloogilisest olukorrast või sõjalisest agressioonist tingitud ajutise vabastusega teenindusaegade kasutamise nõuete kohaldamisest liidu lennujaamades | 141 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 4. oktoober 2022

2023/C 132/17

P9_TA(2022)0332Haiguste Ennetuse ja Tõrje Euroopa keskus ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD))P9_TC1-COD(2020)0320Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus

130

2023/C 132/18

P9_TA(2022)0333Tõsised piiriülesed terviseohud ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse tõsiseid piiriüleseid terviseohtusid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1082/2013/EL (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD))P9_TC1-COD(2020)0322Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., milles käsitletakse tõsiseid piiriüleseid terviseohtusid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1082/2013/EL

132

2023/C 132/19

P9_TA(2022)0336India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) pädevusalasse kuuluval alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) pädevusalasse kuuluval alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ning muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1936/2001, (EÜ) nr 1984/2003 ja (EÜ) nr 520/2007 (COM(2021)0113 – C9-0095/2021 – 2021/0058(COD))P9_TC1-COD(2021)0058Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) pädevusalasse kuuluval alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ning muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1936/2001, (EÜ) nr 1984/2003 ja (EÜ) nr 520/2007

133

2023/C 132/20

P9_TA(2022)0337Paindlik abi territooriumidele (FAST–CARE) ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 ja määrust (EL) 2021/1060 seoses täiendava paindlikkusega Venemaa Föderatsiooni sõjalise agressiooni tagajärgedega tegelemiseks FAST (paindlik abi territooriumidele) – CARE (COM(2022)0325 – C9-0218/2022 – 2022/0208(COD))P9_TC1-COD(2022)0208Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) 2021/1060 seoses täiendava paindlikkusega Venemaa Föderatsiooni sõjalise agressiooni tagajärgedega tegelemiseks FAST (paindlik abi territooriumidele) – CARE

134

2023/C 132/21

P9_TA(2022)0338Raadioseadmete direktiiv: elektroonikaseadmete ühtne laadija ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2014/53/EL raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (COM(2021)0547 – C9-0366/2021 – 2021/0291(COD))P9_TC1-COD(2021)0291Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/..., millega muudetakse direktiivi 2014/53/EL raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

135

2023/C 132/22

P9_TA(2022)0340ELi tollivaldkonna ühtne liides ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse Euroopa Liidu tollivaldkonna ühtne teeninduskeskkond ja muudetakse määrust (EL) nr 952/2013 (COM(2020)0673 – C9-0338/2020 – 2020/0306(COD))P9_TC1-COD(2020)0306Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega luuakse Euroopa Liidu tollivaldkonna ühtne teeninduskeskkond ja muudetakse määrust (EL) nr 952/2013

136

2023/C 132/23

P9_TA(2022)0341Põllumajanduse sisendite ja väljundite statistika ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb põllumajanduse sisendite ja väljundite statistikat ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1165/2008, (EÜ) nr 543/2009 ja (EÜ) nr 1185/2009 ning nõukogu direktiiv 96/16/EÜ (COM(2021)0037 – C9-0009/2021 – 2021/0020(COD))P9_TC1-COD(2021)0020Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., mis käsitleb põllumajanduse sisendite ja väljundite statistikat ning millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 617/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 1165/2008, (EÜ) nr 543/2009 ja (EÜ) nr 1185/2009 ning nõukogu direktiiv 96/16/EÜ

137

2023/C 132/24

P9_TA(2022)0342Püsivaid orgaanilisi saasteaineid käsitleva määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisa muutmine ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1021 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) IV ja V lisa (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))P9_TC1-COD(2021)0340Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määruse (EL) 2019/1021 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) IV ja V lisa

139

Neljapäev, 6. oktoober 2022

2023/C 132/25

P9_TA(2022)0348Teenindusaegade kasutamise nõuded liidu lennujaamades: ajutine vabastus ***IEuroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 95/93 seoses COVID-19 pandeemiast tingitud ajutise vabastusega teenindusaegade kasutamise eeskirjade kohaldamisest ühenduse lennujaamades (COM(2022)0334 – C9-0225/2022 – 2022/0214(COD))P9_TC1-COD(2022)0214Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 95/93 seoses epidemioloogilisest olukorrast või sõjalisest agressioonist tingitud ajutise vabastusega teenindusaegade kasutamise nõuete kohaldamisest liidu lennujaamades

141

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

14.4.2023

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2022–2023

3.–6. oktoobri 2022. aasta istungid

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 4. oktoober 2022

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/2

---

P9_TA(2022)0334

Edasised sammud ELi vesiviljeluse kestlikuks ja konkurentsivõimeliseks muutmisel

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta resolutsioon edasiste sammude kohta ELi vesiviljeluse kestlikuks ja konkurentsivõimeliseks muutmisel (2021/2189(INI))

(2023/C 132/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. mai 2021. aasta teatist „ELi vesiviljeluse kestlikkuse ja konkurentsivõime suurendamise strateegilised suunised aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0236), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. mai 2021. aasta teatist „ELi vesiviljeluse kestlikkuse ja konkurentsivõime suurendamise strateegilised suunised aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0236),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. märtsi 2021. aasta teatist mahetootmise arendamise tegevuskava kohta (COM(2021)0141), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. märtsi 2021. aasta teatist mahetootmise arendamise tegevuskava kohta (COM(2021)0141),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381) ja parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni (1) selle kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381) ja parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni (1) selle kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380) ja parlamendi 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni (2) selle kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380) ja parlamendi 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni (2) selle kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640) ja parlamendi 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni (3) selle kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640) ja parlamendi 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni (3) selle kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1139, millega luuakse Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond ja muudetakse määrust (EL) 2017/1004 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1139, millega luuakse Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond ja muudetakse määrust (EL) 2017/1004 (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/89/EL, millega kehtestatakse mereruumi planeerimise raamistik (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/89/EL, millega kehtestatakse mereruumi planeerimise raamistik (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (7) (edaspidi „linnudirektiiv“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (7) (edaspidi „linnudirektiiv“),

| — | võttes arvesse nõukogu 24. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1099/2009 loomade kaitse kohta surmamisel (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1099/2009 loomade kaitse kohta surmamisel (8),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal (9),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. septembri 2021. aasta arvamust teemal „Strateegilised suunised ELi vesiviljeluse säästvaks arendamiseks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. septembri 2021. aasta arvamust teemal „Strateegilised suunised ELi vesiviljeluse säästvaks arendamiseks“,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 1.–3. detsembri 2021. aasta arvamuse eelnõud teemal „Kestlik sinine majandus ja vesiviljelus“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 1.–3. detsembri 2021. aasta arvamuse eelnõud teemal „Kestlik sinine majandus ja vesiviljelus“,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 17. detsembri 2015. aasta arvamust teemal „Euroopa vesiviljeluse tulevik“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 17. detsembri 2015. aasta arvamust teemal „Euroopa vesiviljeluse tulevik“,

| — | võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) Vahemere üldise kalanduskomisjoni 2030. aasta Vahemere ja Musta mere säästva kalapüügi ja vesiviljeluse strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) Vahemere üldise kalanduskomisjoni 2030. aasta Vahemere ja Musta mere säästva kalapüügi ja vesiviljeluse strateegiat,

| — | võttes arvesse ELi vesiviljeluse avatud koordinatsiooni meetodi vahehindamist (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi vesiviljeluse avatud koordinatsiooni meetodi vahehindamist (11),

| — | võttes arvesse 2021. aasta Eurobaromeetri eriuuringut nr 515 ELi tarbijate harjumuste kohta kalandus- ja vesiviljelustoodete valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2021. aasta Eurobaromeetri eriuuringut nr 515 ELi tarbijate harjumuste kohta kalandus- ja vesiviljelustoodete valdkonnas,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni (PECH) tellitud uuringut COVID-19 pandeemia mõju kohta ELi kalandusele ja vesiviljelusele, mis avaldati 7. juulil 2021, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni (PECH) tellitud uuringut COVID-19 pandeemia mõju kohta ELi kalandusele ja vesiviljelusele, mis avaldati 7. juulil 2021,

| — | võttes arvesse oma 12. juuni 2018. aasta resolutsiooni liikumise kohta jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa vesiviljelussektori suunas: praegune olukord ja tulevased väljakutsed (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. juuni 2018. aasta resolutsiooni liikumise kohta jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa vesiviljelussektori suunas: praegune olukord ja tulevased väljakutsed (12),

| — | võttes arvesse oma 4. detsembri 2008. aasta resolutsiooni Euroopa kormoranide asurkondade majandamise kava koostamise kohta nende suureneva mõju vähendamiseks kalavarudele, kalandusele ja vesiviljelusele (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. detsembri 2008. aasta resolutsiooni Euroopa kormoranide asurkondade majandamise kava koostamise kohta nende suureneva mõju vähendamiseks kalavarudele, kalandusele ja vesiviljelusele (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 3, 4, 38 ja 43, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 3, 4, 38 ja 43,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0215/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0215/2022),

| A. | arvestades, et ühises kalanduspoliitikas on sätestatud, et vesiviljelus peaks toetama toidutootmise potentsiaali kestlikku säilitamist kogu liidus, et tagada pikaajalist toiduga kindlustatust, sealhulgas toiduga varustatust, samuti majanduskasvu ja tööhõivet liidu kodanikele ning kogu maailmas veeandide üha kasvava nõudluse rahuldamist; arvestades, et ühine kalanduspoliitika peaks pöörama täit tähelepanu loomade tervisele, loomade heaolule ning toidu- ja söödaohutusele; arvestades, et ülioluline on vähendada halduskoormust ja rakendada liidu õigust tõhusamal viisil, mis vastab paremini sidusrühmade vajadustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühises kalanduspoliitikas on sätestatud, et vesiviljelus peaks toetama toidutootmise potentsiaali kestlikku säilitamist kogu liidus, et tagada pikaajalist toiduga kindlustatust, sealhulgas toiduga varustatust, samuti majanduskasvu ja tööhõivet liidu kodanikele ning kogu maailmas veeandide üha kasvava nõudluse rahuldamist; arvestades, et ühine kalanduspoliitika peaks pöörama täit tähelepanu loomade tervisele, loomade heaolule ning toidu- ja söödaohutusele; arvestades, et ülioluline on vähendada halduskoormust ja rakendada liidu õigust tõhusamal viisil, mis vastab paremini sidusrühmade vajadustele;

| B. | arvestades, et karpide ja vesiviljeluse sektoril on ELis oluline ja väärtuslik roll majanduslikust, sotsiaalsest ja keskkonnaalasest vaatenurgast ning need aitavad parandada elukvaliteeti ELi ranniku-, sise- ja äärepoolseimates piirkondades; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et karpide ja vesiviljeluse sektoril on ELis oluline ja väärtuslik roll majanduslikust, sotsiaalsest ja keskkonnaalasest vaatenurgast ning need aitavad parandada elukvaliteeti ELi ranniku-, sise- ja äärepoolseimates piirkondades;

| C. | arvestades, et toiduga kindlustatus ja elatusvahendid, mida need tööstusharud pakuvad, on paljudes ranniku-, jõe-, saare-, sisemaa- ja laguunipiirkondades üliolulised; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et toiduga kindlustatus ja elatusvahendid, mida need tööstusharud pakuvad, on paljudes ranniku-, jõe-, saare-, sisemaa- ja laguunipiirkondades üliolulised;

| D. | arvestades, et Euroopa rohelise kokkuleppe, ELi elurikkuse strateegia ja strateegia „Talust taldrikule“ eesmärk on saavutada 2050. aastaks CO2-neutraalne Euroopa ning muuta kogu liidus toidusüsteemid õiglaseks, tervislikuks ja keskkonnahoidlikuks; arvestades, et vesiviljelus võib pakkuda tervislikku toitu, millel on väiksem kliima- ja keskkonnajalajälg kui toidutootmisel maismaal; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa rohelise kokkuleppe, ELi elurikkuse strateegia ja strateegia „Talust taldrikule“ eesmärk on saavutada 2050. aastaks CO2-neutraalne Euroopa ning muuta kogu liidus toidusüsteemid õiglaseks, tervislikuks ja keskkonnahoidlikuks; arvestades, et vesiviljelus võib pakkuda tervislikku toitu, millel on väiksem kliima- ja keskkonnajalajälg kui toidutootmisel maismaal;

| E. | arvestades, et FAO säästva kalapüügi ja vesiviljeluse deklaratsioonis tunnistatakse, et vesiviljelus on viimase viie aastakümne jooksul olnud kõige kiiremini kasvav ülemaailmne toiduainetetööstus, mis on alates 1960. aastast kahekordistanud maailma kalade tarbimist elaniku kohta ja on üha enam andnud toitu ja pakkunud elatise teenimise võimalust kasvavale elanikkonnale; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et FAO säästva kalapüügi ja vesiviljeluse deklaratsioonis tunnistatakse, et vesiviljelus on viimase viie aastakümne jooksul olnud kõige kiiremini kasvav ülemaailmne toiduainetetööstus, mis on alates 1960. aastast kahekordistanud maailma kalade tarbimist elaniku kohta ja on üha enam andnud toitu ja pakkunud elatise teenimise võimalust kasvavale elanikkonnale;

| F. | arvestades, et ELi strateegilistes suunistes kestlikuma ja konkurentsivõimelisema ELi vesiviljeluse kohta, FAO 2021. aasta septembri Shanghai deklaratsioonis vesiviljeluse kohta toidu ja kestliku arengu valdkonnas ning Maailma Loomatervise Organisatsiooni 2021. aasta veeloomade tervise koodeksis on sätestatud loomade heaolu eesmärgid vesiviljeluses, et toetada tootjaid ja tarbijaid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi strateegilistes suunistes kestlikuma ja konkurentsivõimelisema ELi vesiviljeluse kohta, FAO 2021. aasta septembri Shanghai deklaratsioonis vesiviljeluse kohta toidu ja kestliku arengu valdkonnas ning Maailma Loomatervise Organisatsiooni 2021. aasta veeloomade tervise koodeksis on sätestatud loomade heaolu eesmärgid vesiviljeluses, et toetada tootjaid ja tarbijaid;

| G. | arvestades, et viimaste andmete kohaselt moodustab ELi vesiviljelustoodang vaid 1,15 % maailma kogutoodangust [2018 (14)]; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et viimaste andmete kohaselt moodustab ELi vesiviljelustoodang vaid 1,15 % maailma kogutoodangust [2018 (14)];

| H. | arvestades, et vesiviljelusettevõtte rajamine või laiendamine ELis nõuab erinevaid litsentse ja lubasid ning on üldiselt aeglane ja keeruline menetlus, millel puudub mõnikord õiguskindlus ja majanduslik prognoositavus; arvestades, et selline olukord takistab sektori arengut, pärsib ettevõtjate investeeringuid ja tekitab sektorile ülemääraseid kulusid, soodustades samal ajal importi kolmandatest riikidest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vesiviljelusettevõtte rajamine või laiendamine ELis nõuab erinevaid litsentse ja lubasid ning on üldiselt aeglane ja keeruline menetlus, millel puudub mõnikord õiguskindlus ja majanduslik prognoositavus; arvestades, et selline olukord takistab sektori arengut, pärsib ettevõtjate investeeringuid ja tekitab sektorile ülemääraseid kulusid, soodustades samal ajal importi kolmandatest riikidest;

| I. | arvestades, et FAO 2020. aasta aruanne maailma kalapüügi ja vesiviljeluse olukorra kohta näitab, et ülemaailmselt töötavad naised rohkem vesiviljelusega seotud valdkonnas (19 %) kui kalapüügiga seotud valdkonnas (12 %) ning üldiselt on naistel kogu kala- ja vesiviljeluse väärtusahelas otsustav roll ning nad töötavad nii kaubanduse- kui ka väikesemahulise kalapüügi sektoris; arvestades, et vesiviljelussektor annab ELis üldiselt otse tööd rohkem kui 74 000 inimesele enam kui 12 000 ettevõttes (15); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et FAO 2020. aasta aruanne maailma kalapüügi ja vesiviljeluse olukorra kohta näitab, et ülemaailmselt töötavad naised rohkem vesiviljelusega seotud valdkonnas (19 %) kui kalapüügiga seotud valdkonnas (12 %) ning üldiselt on naistel kogu kala- ja vesiviljeluse väärtusahelas otsustav roll ning nad töötavad nii kaubanduse- kui ka väikesemahulise kalapüügi sektoris; arvestades, et vesiviljelussektor annab ELis üldiselt otse tööd rohkem kui 74 000 inimesele enam kui 12 000 ettevõttes (15);

| J. | arvestades, et iga neljas Euroopas tarbitud mereannitoode pärineb vesiviljelusest; arvestades, et aastatel 2018–2019 kasvas põllumajandustoodete näiline tarbimine elaniku kohta 2 %; arvestades, et 2019. aastal oli EL kala ja mereandide osas 41,2 % ulatuses isevarustav, on vaid 10 % ELi mereandide tarbimisest pärit ELi vesiviljelusest, mis moodustab alla 2 % maailma kogutoodangust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et iga neljas Euroopas tarbitud mereannitoode pärineb vesiviljelusest; arvestades, et aastatel 2018–2019 kasvas põllumajandustoodete näiline tarbimine elaniku kohta 2 %; arvestades, et 2019. aastal oli EL kala ja mereandide osas 41,2 % ulatuses isevarustav, on vaid 10 % ELi mereandide tarbimisest pärit ELi vesiviljelusest, mis moodustab alla 2 % maailma kogutoodangust;

| K. | arvestades, et peaaegu 70 % ELi vesiviljelustoodangust on koondunud nelja liikmesriiki (Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia ja Kreeka) ning valdava enamuse toodangust moodustavad rannakarbid, forell, merikoger, austrid, ahven, karpkala ja merekarbid; arvestades, et tootmisriikide ja kasvatatavate liikide osas on veel palju potentsiaali edasiseks kasvuks ja mitmekesistamiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et peaaegu 70 % ELi vesiviljelustoodangust on koondunud nelja liikmesriiki (Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia ja Kreeka) ning valdava enamuse toodangust moodustavad rannakarbid, forell, merikoger, austrid, ahven, karpkala ja merekarbid; arvestades, et tootmisriikide ja kasvatatavate liikide osas on veel palju potentsiaali edasiseks kasvuks ja mitmekesistamiseks;

| L. | arvestades, et kuigi 2021. aastal sõi peaaegu kaks kolmandikku eurooplastest kodus kalandus- või vesiviljelustooteid vähemalt kord kuus, on see 2018. aastaga võrreldes langev suundumus; arvestades, et 2021. aastal jagunesid tarbijad looduslike või tehistingimustes kasvatatud toodete eelistamise osas nii, et umbes kolmandik eelistas looduslikke tooteid, kolmandik tehistingimustes kasvatatud tooteid ja umbes sama suurel osal eelistus puudus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kuigi 2021. aastal sõi peaaegu kaks kolmandikku eurooplastest kodus kalandus- või vesiviljelustooteid vähemalt kord kuus, on see 2018. aastaga võrreldes langev suundumus; arvestades, et 2021. aastal jagunesid tarbijad looduslike või tehistingimustes kasvatatud toodete eelistamise osas nii, et umbes kolmandik eelistas looduslikke tooteid, kolmandik tehistingimustes kasvatatud tooteid ja umbes sama suurel osal eelistus puudus;

| M. | arvestades, et mõned esialgsed hinnangud viitavad müügimahu vähenemisele 17 % võrra ja kogutulu vähenemisele 18 % võrra, mis avaldab karpide sektorile eriti ränka mõju; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et mõned esialgsed hinnangud viitavad müügimahu vähenemisele 17 % võrra ja kogutulu vähenemisele 18 % võrra, mis avaldab karpide sektorile eriti ränka mõju;

| N. | arvestades, et ELi karpide tootmine koosneb peamiselt molluskitest, eelkõige rannakarpidest, austritest ja karpidest, ning on üldiselt traditsiooniline ja töömahukas vesiviljelustegevus, mida teostavad pereettevõtted ja mis on täielikult kohalikku keskkonda integreeritud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi karpide tootmine koosneb peamiselt molluskitest, eelkõige rannakarpidest, austritest ja karpidest, ning on üldiselt traditsiooniline ja töömahukas vesiviljelustegevus, mida teostavad pereettevõtted ja mis on täielikult kohalikku keskkonda integreeritud;

| O. | arvestades, et Vahemere üldise kalanduskomisjoni 2030. aasta Vahemere ja Musta mere säästva kalapüügi ja vesiviljeluse strateegias täpsustatakse, et vesiviljelustoodang peab vastama nõudlusele, kasvama kestlikult, kasutama ära innovatsiooni, digiüleminekut ja teadmiste jagamist ning suurendama atraktiivsust investeeringute jaoks; arvestades, et strateegias märgitakse lisaks, et kestlikkuse saavutamisel on üliolulised sektori keskkonnajalajälje seire ja vähendamine, kliimamuutuste ja saastusega tegelemine ning loomade tervise ja heaolu tagamine; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Vahemere üldise kalanduskomisjoni 2030. aasta Vahemere ja Musta mere säästva kalapüügi ja vesiviljeluse strateegias täpsustatakse, et vesiviljelustoodang peab vastama nõudlusele, kasvama kestlikult, kasutama ära innovatsiooni, digiüleminekut ja teadmiste jagamist ning suurendama atraktiivsust investeeringute jaoks; arvestades, et strateegias märgitakse lisaks, et kestlikkuse saavutamisel on üliolulised sektori keskkonnajalajälje seire ja vähendamine, kliimamuutuste ja saastusega tegelemine ning loomade tervise ja heaolu tagamine;

| P. | arvestades, et kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee 2020. aasta majandusaruanne ELi vesiviljelussektori kohta näitab, et peaaegu 80 % kõigist ELi vesiviljelusettevõtetest on mikroettevõtted, millel on vähem kui kümme töötajat; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee 2020. aasta majandusaruanne ELi vesiviljelussektori kohta näitab, et peaaegu 80 % kõigist ELi vesiviljelusettevõtetest on mikroettevõtted, millel on vähem kui kümme töötajat;

| Q. | arvestades, et avatud koordineerimise meetodi vahehindamise käigus jõuti järeldusele, et liikmesriigid peaksid tegema suuremaid jõupingutusi ELi vesiviljelussektori laiendamiseks, suurendades selle vastupanu- ja konkurentsivõimet ning tagades eelkõige juurdepääsu ruumile ja veele ning läbipaistva ja tõhusa õigus- ja haldusraamistiku; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et avatud koordineerimise meetodi vahehindamise käigus jõuti järeldusele, et liikmesriigid peaksid tegema suuremaid jõupingutusi ELi vesiviljelussektori laiendamiseks, suurendades selle vastupanu- ja konkurentsivõimet ning tagades eelkõige juurdepääsu ruumile ja veele ning läbipaistva ja tõhusa õigus- ja haldusraamistiku;

| R. | arvestades, et vaatamata sektori potentsiaalile on vesiviljeluse areng äärepoolseimates piirkondades endiselt väga mahajäänud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et vaatamata sektori potentsiaalile on vesiviljeluse areng äärepoolseimates piirkondades endiselt väga mahajäänud;

| S. | arvestades, et vastavalt Euroopa kalandus- ja vesiviljelustoodete turu seirekeskuse poolt 2021. aasta septembris avaldatud aruandele, mis käsitleb kalajahu ja kalaõli, tarbitakse enamik vesiviljeluses kasutatavatest söödatoodetes kalajahu Aasias ning 2019. aastal kasutati Hiinas 34 % kalajahu, teistes Aasia riikides 35 % ja Euroopas kasutati 9 % kalajahu; arvestades, et 20 miljonit tonni looduslikku kala püütakse igal aastal muuks kui inimtoiduks; arvestades, et loomasööda maailmaturgudel on vesiviljeluse ja põllumajandusloomakasvatajate vaheline kasvav konkurents kalajahu pärast; arvestades, et kõrgemad söödahinnad suurendavad alternatiivsete söödatoodete edasiarendamise vajadust ja söödaväärindust, et tagada kõrge väärtusega vesiviljelustoodete kasumlikkus; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et vastavalt Euroopa kalandus- ja vesiviljelustoodete turu seirekeskuse poolt 2021. aasta septembris avaldatud aruandele, mis käsitleb kalajahu ja kalaõli, tarbitakse enamik vesiviljeluses kasutatavatest söödatoodetes kalajahu Aasias ning 2019. aastal kasutati Hiinas 34 % kalajahu, teistes Aasia riikides 35 % ja Euroopas kasutati 9 % kalajahu; arvestades, et 20 miljonit tonni looduslikku kala püütakse igal aastal muuks kui inimtoiduks; arvestades, et loomasööda maailmaturgudel on vesiviljeluse ja põllumajandusloomakasvatajate vaheline kasvav konkurents kalajahu pärast; arvestades, et kõrgemad söödahinnad suurendavad alternatiivsete söödatoodete edasiarendamise vajadust ja söödaväärindust, et tagada kõrge väärtusega vesiviljelustoodete kasumlikkus;

| T. | arvestades, et 19. veebruari 2019. aasta FAO kalandus ja vesiviljeluse aruandes „Ülemaailmse merekalapüügi tagasiheite kolmas hinnang“ on näidatud, et tagasiheide on kokku 9,1 miljonit tonni, mis moodustab 10,8 % aastasest keskmisest püügitasemest ajavahemikul 2010–2014; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et 19. veebruari 2019. aasta FAO kalandus ja vesiviljeluse aruandes „Ülemaailmse merekalapüügi tagasiheite kolmas hinnang“ on näidatud, et tagasiheide on kokku 9,1 miljonit tonni, mis moodustab 10,8 % aastasest keskmisest püügitasemest ajavahemikul 2010–2014;

| U. | arvestades, et vastavalt Euroopa kalandus- ja vesiviljelustoodete turu seirekeskuse poolt 2017. aasta mais avaldatud aruandele, mis käsitleb ELi mahevesiviljelust, suureneb mahevesiviljelustoodang mõnes liikmesriigis märkimisväärselt, samas kui teistes liikmesriikides on selle tootmismeetodi väljatöötamine alles algusjärgus; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et vastavalt Euroopa kalandus- ja vesiviljelustoodete turu seirekeskuse poolt 2017. aasta mais avaldatud aruandele, mis käsitleb ELi mahevesiviljelust, suureneb mahevesiviljelustoodang mõnes liikmesriigis märkimisväärselt, samas kui teistes liikmesriikides on selle tootmismeetodi väljatöötamine alles algusjärgus;

| V. | arvestades, et vesiviljelus on eriti tundlik äärmuslike ilmastikunähtuste suhtes jõesängides ja rannikualadel, mida globaalse soojenemise tõttu üha enam esineb, sealhulgas põua, üleujutuste, tormide ja lainete suhtes, mis põhjustavad tõsist kahju vesiviljeluse taristule ja kasvatatavatele liikidele; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et vesiviljelus on eriti tundlik äärmuslike ilmastikunähtuste suhtes jõesängides ja rannikualadel, mida globaalse soojenemise tõttu üha enam esineb, sealhulgas põua, üleujutuste, tormide ja lainete suhtes, mis põhjustavad tõsist kahju vesiviljeluse taristule ja kasvatatavatele liikidele;

| W. | arvestades, et direktiivis 2014/89/EL, mis käsitleb mereruumi planeerimist, nõutakse, et kõik rannikuäärsed liikmesriigid esitaksid komisjonile riiklikud mereruumi planeeringud „nii kiiresti kui võimalik ning hiljemalt 31. märtsiks 2021“; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et direktiivis 2014/89/EL, mis käsitleb mereruumi planeerimist, nõutakse, et kõik rannikuäärsed liikmesriigid esitaksid komisjonile riiklikud mereruumi planeeringud „nii kiiresti kui võimalik ning hiljemalt 31. märtsiks 2021“;

| X. | arvestades, et äärepoolseimad piirkonnad puutuvad eriti kokku ebastabiilse kliima ja raskete ilmastikunähtustega, mis võivad ohustada sektori potentsiaali nendes piirkondades; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et äärepoolseimad piirkonnad puutuvad eriti kokku ebastabiilse kliima ja raskete ilmastikunähtustega, mis võivad ohustada sektori potentsiaali nendes piirkondades;

| Y. | arvestades, et kormoranlaste populatsioon on väga oluliselt suurenenud; arvestades, et see kasv põhjustab tõsist kahju paljudele merendussektoritele, sealhulgas vesiviljelusele; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kormoranlaste populatsioon on väga oluliselt suurenenud; arvestades, et see kasv põhjustab tõsist kahju paljudele merendussektoritele, sealhulgas vesiviljelusele;

| Z. | arvestades, et 13 aastat tagasi vastu võetud resolutsioonis Euroopa kormoranide asurkondade majandamise kava koostamise kohta nende suureneva mõju vähendamiseks kalavarudele, kalandusele ja vesiviljelusele, tehti ettepanek mitmete võimalike meetmete kohta, et lahendada kormoranlaste tekitatud probleeme; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et 13 aastat tagasi vastu võetud resolutsioonis Euroopa kormoranide asurkondade majandamise kava koostamise kohta nende suureneva mõju vähendamiseks kalavarudele, kalandusele ja vesiviljelusele, tehti ettepanek mitmete võimalike meetmete kohta, et lahendada kormoranlaste tekitatud probleeme;

| AA. | arvestades, et oma resolutsioonis jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa vesiviljelussektori suunas liikumise kohta: praegune olukord ja tulevased väljakutsed rõhutatakse muu hulgas, kui tähtis on minimeerida kormoranlaste kasvavat mõju vesiviljelusele; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et oma resolutsioonis jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa vesiviljelussektori suunas liikumise kohta: praegune olukord ja tulevased väljakutsed rõhutatakse muu hulgas, kui tähtis on minimeerida kormoranlaste kasvavat mõju vesiviljelusele;

| AB. | arvestades, et vesiviljelus- ja kalandusettevõtjatel on võimalik saada rahalist hüvitist kahjude eest, mis tulenevad kormoranlaste kokkupuudetest kalandusega; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et vesiviljelus- ja kalandusettevõtjatel on võimalik saada rahalist hüvitist kahjude eest, mis tulenevad kormoranlaste kokkupuudetest kalandusega;

| AC. | arvestades, et kogu Euroopa vesiviljelussektor peab kandma kasvavate elektri- ja gaasikulude koormat, kusjuures väljavaade on veelgi halvem tootmiskulude kasvu ja turustamise ebakindluse tõttu, mida põhjustab ka COVID-19 pandeemia kriis; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et kogu Euroopa vesiviljelussektor peab kandma kasvavate elektri- ja gaasikulude koormat, kusjuures väljavaade on veelgi halvem tootmiskulude kasvu ja turustamise ebakindluse tõttu, mida põhjustab ka COVID-19 pandeemia kriis;

| AD. | arvestades, et suurtel kala- ja kalatoodete tootjatel ELi naabruses on kavas kahekordistada 2030. aastaks oma vesiviljelustoodangut võrreldes 2020. aasta tasemega, mis võib suurendada survet ELi tootmisele; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et suurtel kala- ja kalatoodete tootjatel ELi naabruses on kavas kahekordistada 2030. aastaks oma vesiviljelustoodangut võrreldes 2020. aasta tasemega, mis võib suurendada survet ELi tootmisele;

| AE. | arvestades, et kõik liikmesriigid ei võta piisavalt arvesse vesiviljeluse arendamise potentsiaali ega selle võimalikke sotsiaalmajanduslikke ja keskkonnamõjusid; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et kõik liikmesriigid ei võta piisavalt arvesse vesiviljeluse arendamise potentsiaali ega selle võimalikke sotsiaalmajanduslikke ja keskkonnamõjusid;

| AF. | arvestades, et kalatoodete aastane tarbimine elaniku kohta on ELis väga erinev, ligikaudu 6 kg-st ligikaudu 60 kg-ni; arvestades, et nõudlus vesiviljelustoodete järele võib ELis seetõttu lähitulevikus suureneda; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et kalatoodete aastane tarbimine elaniku kohta on ELis väga erinev, ligikaudu 6 kg-st ligikaudu 60 kg-ni; arvestades, et nõudlus vesiviljelustoodete järele võib ELis seetõttu lähitulevikus suureneda;

| AG. | arvestades, et paljudel ettevõtetel on raske säilitada oma turuosa nii kodu- kui ka välismaal; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et paljudel ettevõtetel on raske säilitada oma turuosa nii kodu- kui ka välismaal;

| AH. | arvestades, et Eurostati ja FAO viimaste andmete kohaselt oli 2019. aastal umbes 76 % ELis tarbitud kalast looduslik ja 24 % tehistingimustes kasvatatud; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et Eurostati ja FAO viimaste andmete kohaselt oli 2019. aastal umbes 76 % ELis tarbitud kalast looduslik ja 24 % tehistingimustes kasvatatud;

| AI. | arvestades, et kokku 1 382 kaitstud geograafilise tähisega tootest on klassis 1.7. registreeritud ainult 62 kaitstud geograafilise tähisega toodet — värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted; arvestades, et 14 muu toote puhul on käimas kaitsemenetlus; arvestades, et garanteeritud traditsiooniliste toodete register sisaldab ainult nelja selle klassi toodet; arvestades, et mõned edukad registreerimised on olnud vesiviljelustoodete puhul; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et kokku 1 382 kaitstud geograafilise tähisega tootest on klassis 1.7. registreeritud ainult 62 kaitstud geograafilise tähisega toodet — värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted; arvestades, et 14 muu toote puhul on käimas kaitsemenetlus; arvestades, et garanteeritud traditsiooniliste toodete register sisaldab ainult nelja selle klassi toodet; arvestades, et mõned edukad registreerimised on olnud vesiviljelustoodete puhul;

| AJ. | arvestades, et ELi kalandusfondid (Euroopa Kalandusfond (EKF), Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) ning Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond (EMKVF)) on andnud rahalist toetust ELi vesiviljelussektorile; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et ELi kalandusfondid (Euroopa Kalandusfond (EKF), Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) ning Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond (EMKVF)) on andnud rahalist toetust ELi vesiviljelussektorile;

| AK. | arvestades, et vesiviljelusettevõtetest väljapääsenud võivad looduslikes populatsioonides põhjustada geneetilisi muutusi; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et vesiviljelusettevõtetest väljapääsenud võivad looduslikes populatsioonides põhjustada geneetilisi muutusi;

Vesiviljeluse panus Euroopa rohelisse kokkuleppesse

| 1. | väljendab heameelt komisjoni teatise üle ELi vesiviljeluse kestlikkuse ja konkurentsivõime suurendamise strateegiliste suuniste kohta aastateks 2021–2030; on seisukohal, et need suunised on kõikehõlmavad, usaldusväärsed ning sobivad ELi kestliku ja konkurentsivõimelise vesiviljeluse edendamiseks, keskendudes vesiviljelussektori kestlikkusele ja panusele Euroopa rohelise kokkuleppe elluviimisel; peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et need on suuresti keskendunud keskkonnaaspektidele ning vajavad suuremat ambitsiooni, et edendada kestlikku tootmist ning arendada tõeliselt edukat ja konkurentsivõimelist ELi vesiviljelussektorit; on seisukohal, et suuniste raames on oluline seada selle sektori kasvu kvantitatiivsed eesmärgid, nii nagu elurikkuse strateegias, strateegias „Talust taldrikule“ ja muudes rohelise kokkuleppe strateegiates on seatud keskkonnaalased eesmärgid; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja vesiviljeluse nõuandekomisjon rakendaksid suunistes soovitatud meetmeid; kutsub komisjoni üles jälgima korrapäraselt nende soovituste täitmist ja teavitama parlamenti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab suuniste nõuetekohase ja kooskõlastatud rakendamise tähtsust liikmesriikides, et nad saavutaksid oma eesmärgid; juhib tähelepanu sellele, kui oluline on komisjoni roll rakendamise toetamisel ja koordineerimisel liikmesriikide vahel, et tagada ELi vesiviljelusettevõtjatele võrdsed tingimused; julgustab komisjoni pidevalt jälgima nende suuniste ja muude vesiviljelust mõjutavate õigusaktide, näiteks mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist käsitleva määruse (16) rakendamist, ning vajaduse korral esitama selle ja ka võimalike muude määruste muudatusettepanekuid, et kõrvaldada takistused, mis ei lase saavutada ELi mahepõllumajandusliku tootmise eesmärke, näiteks neid, mis on sätestatud strateegias „Talust taldrikule“; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab vesiviljelussektori võimalikku panust Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisel ning rõhutab vajadust tagada sektori pikaajaline kestlikkus ja vastupanuvõime, eelkõige seoses COVID-19 kriisiga; on seisukohal, et Euroopas kestlikule toidusüsteemile üleminekul tuleb ära kasutada vesiviljelussektori kasutamata potentsiaali, kuna sellel võib olla oluline ja veelgi suurem osa ringmajanduses ja liigsete toitainete kvaliteetseks valguks muundamise netopanustajana; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et ELi vesiviljelus vastab kõrgetele standarditele toodete kvaliteedi ja loomade tervise osas, kuid mitmekesistamise, konkurentsivõime ja keskkonnatoime osas on veel arenguruumi; märgib, et vähese mõjuga vesiviljelus (nt vähetroofne, multitroofne ja mahevesiviljelus) ja vesiviljeluse keskkonnateenused võivad edasise arendamise korral oluliselt kaasa aidata Euroopa rohelisele kokkuleppele, strateegiale „Talust taldrikule“ ja kestlikule sinisele majandusele (17); |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et vesiviljelus peaks aitama kaasa toiduga varustatusele ja toiduga kindlustatusele, tasakaalustades kalade puudujääki, kuna EL impordib 70 % kogu tarbitavatest veeandidest ja see põhjustab 21 miljardi euro suuruse aastase kaubavahetusbilansi puudujäägi (2019. aastal); on seisukohal, et vesiviljelusel on märkimisväärne arengu- ja kasvupotentsiaal, mida tuleb suurendada, jäädes samas ökoloogilistesse piiridesse, et see saaks pakkuda kestlikke ja kvaliteetseid toiduaineid, vähendada meie sõltuvust veeandide impordist ning luua rohkem töökohti ja muid sotsiaalmajanduslikke võimalusi, eelkõige rannikualadel, aga ka maapiirkondades; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama kindla, usaldusväärse, prognoositava, ühtlustatud ja ettevõtjasõbraliku õigusraamistiku ning kasutama täielikult ära EMKVFi olemasolevaid rahastamisvahendeid, kuna see on spetsiaalselt ELi kalavarude ja vesiviljeluse majandamise eesmärkidele suunatud rahastamisvahend; nõuab tungivalt, et liikmesriigid eraldaksid taaste- ja vastupidavusrahastust piisavalt rahalisi vahendeid, et toetada ELi vesiviljelussektori innovatsiooni, kestlikkust ja vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et vesiviljelus töötati välja sotsiaalse vajadusena, et tagada pidev värskete veeandidega varustatus aastaaegadel ja piirkondades, kus kalapüük ei suutnud seda pakkuda, täites seega ühiskonna jaoks üht kõige olulisemat rolli: tervisliku värske toidu pakkumine peamiselt kohalikul või piirkondlikul turul; rõhutab seetõttu, et vesiviljeluse laiendamine Euroopas on tugevalt seotud traditsiooniliste kultuuritavadega, mis on enam või vähem omased enda konkreetsele mandriosale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | juhib tähelepanu vesiviljelustoodete täpsete andmete ja statistika tähtsusele, eriti seoses tarbimise, impordi ja ekspordiga, et tagada nende eesmärkide ja sihtide saavutamine, mida sektorile seame; nõuab, et sellega seoses tehtaks kättesaadavaks ja ligipääsetavaks rohkem andmeid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et liidus toodetud vesiviljelustoodete väliskaubanduse tasakaalustamatus on vastuvõetamatu nii majanduslikust seisukohast, arvestades sellega kaasnevat kaubanduspuudujääki, kui ka sotsiaalsest seisukohast, arvestades kasutamata jäänud tööhõivevõimalusi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et edusammud Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisel peavad olema kooskõlas kolmandate riikide toiduga kindlustatuse tagamisega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toetab uue ELi vesiviljeluse abimehhanismi kui uuendusliku vahendi loomist, mis aitab komisjonil, liikmesriikidel, piirkondlikel omavalitsustel, tööstusel ja teistel sidusrühmadel töötada välja täiendavaid suuniseid ja koondada parimaid tavasid erinevates asjakohastes valdkondades; on seisukohal, et selle mehhanismi loomisse tuleks kaasata kõik asjaomased sidusrühmad, sealhulgas parlament, ja eelkõige kõik vesiviljeluse nõuandekomisjoni liikmed, vastavalt ELi lepingu artiklile 11, mis tunnustab osalusdemokraatiat kui demokraatia aluspõhimõtet; nõuab sisulise dialoogi loomist kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et ELi vesiviljelussektori kasvupotentsiaali tuleb arendada kestlikul viisil, arvestades kõiki kolme kestlikkuse sammast (majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast); juhib tähelepanu vajadusele luua atraktiivne ja turule orienteeritud sektor, ka uutele kalakasvatajatele, millel on õigusraamistik ettevõtete investeeringute ligimeelitamiseks, heade töötingimuste loomiseks ja säilitamiseks ja keskkonna kaitsmiseks, kasutades kestlikke söödaallikaid, parandades veekeskkonna tervist, loomade heaolu ja bioturvalisust ning vähendades mikroobivastaste ainete kasutamist kooskõlas parimate kättesaadavate teaduslike nõuannetega, soodustades vastutustundlikke ja mõistlikke tavasid kooskõlas strateegiaga „Talust taldrikule“; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on seisukohal, et vesiviljelussektor suudab anda järjepideva panuse ühiskonna ökosüsteemi teenustesse, ning et vesiviljelus tiikides, vetikate ja karpide kasvatamine, võib aidata kaasa ELi majanduse CO2 heite vähendamisele ning kliimamuutuste leevendamisele; rõhutab siiski, et süsiniku sidumine vetikate ja karpide kasvatamisega on piiratud sõltuvalt tootmismeetodist ja kasutusest saagi koristamisel; toetab kavandatud kliimamuutusi käsitlevaid meetmeid, kuid rõhutab vajadust ühise metoodika järele, et mõõta vesiviljelusettevõtete CO2-jalajälge ning nõuab kõigi kavandatavate meetmete mõjuhinnangut, sealhulgas nende mõju üksikutele vesiviljelussektoritele; kutsub liikmesriike üles edendama vajaduse korral tõhusaid lühikesi tarneahelaid, et aidata kaasa võitlusele kliimamuutuste vastu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | usub, et on vaja ulatuslikke investeeringuid leevendamis- ja kohanemismeetmete kaudu, et ennetada ja vähendada katastroofide ja äärmuslike ilmastikunähtuste mõju kalandus- ja vesiviljelussektorile, et tugevdada tootlikke ja vastupanuvõimelisi veeökosüsteeme ning säilitada kasu tarbijatele ja loomade heaolule; |
| --- | --- |

13.

| 14. | juhib tähelepanu sellele, et strateegiliste suuniste rakendamisel tuleks pöörata rohkem tähelepanu mikro- ja väikestele vesiviljelusettevõtjatele ning nende erivajadustele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab tungivalt, et komisjon toetaks vesiviljelussektori kutseõppekursuste loomist, pakkudes tehnilisi ja rahalisi vahendeid, et meelitada ligi noori ja võimaldada kaluritel ümberõpet, mis aitab luua töökohti ranniku- ja saarepiirkondades, mis sõltuvad traditsiooniliselt rohkem kalandustegevusest; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hõlbustama, julgustama ja pakkuma piisavat toetust keskkonnahoidlikule vesiviljelusele, nagu mahetootmine, suletud vesiviljelussüsteemid, vetikate, karpide, tiigikalakasvatus ja integreeritud multitroofsed ja akvapoonilised vesiviljelussüsteemid; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on seisukohal, et tuleks toetada akvapooniliste süsteemide arendamist, mis on suletud tootmissüsteemid maal, mis ühendavad vesiviljelustoodangu põllukultuuride tootmisega, kusjuures viimane kasutab vees leiduvat orgaanilist ainet, vähendades sellega liigsest orgaanilisest ainest põhjustatud reostuse mõju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on seisukohal, et magevee vesiviljelus on paljudes Euroopa maapiirkondades väga oluline ning pakub lisaks kvaliteetsele toidule ja tööhõivele ka huvitavaid ökosüsteemi teenuseid; kutsub komisjoni üles üldistama mõiste „veeannid“ kasutamist, mis on kõikehõlmavam ja kaasavam väljend ega jäta mageveeandide kasvatajaid kõrvale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et eelkõige magevee vesiviljeluse puhul kujutavad ka röövloomad ja põud endast probleemi, mis väljendub tehistingimustes kasvatatavate kalade koguses, suuruses ja kvaliteedis, ning neil on lõppkokkuvõttes negatiivne mõju sektori kasumlikkusele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kinnitab, et ELis on vaja toiduainete jälgitavuse süsteemi, mis suurendab vesiviljelussektori kestlikkust ja vastab tarbijate nõudmistele, andes teavet selle kohta, kus, millal, kuidas ja milliseid kalu või veeande on kasvatatud, eelkõige selleks, et parandada toiduohutust, aga ka selleks, et võimaldada kontrollida kogu ELi toodete ja ELi imporditavate toodete ahelat ning võidelda pettuste vastu; usub, et see süsteem peaks hõlmama kõiki väärtusahelas osalejaid, et nad saaksid üksteisega koostööd teha digisüsteemide, tehisintellekti ja muu uuendusliku tehnoloogia abil; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab väärtust, mida Euroopa tarbijad omistavad kvaliteedinimetustele, sealhulgas nii päritolunimetustele kui ka kaitstud geograafilistele tähistele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama nende kasutamist vesiviljelustoodetes, millel on vajalikud omadused ja mis vastavad Euroopa kvaliteedimääruses sätestatud nõuetele, näiteks kaitstud päritolunimetus „Mexillón de Galicia“; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kiidab heaks komisjoni kavatsuse toetada keskkonnahoidlikke ärimudeleid, näiteks süsiniku sidumisel põhinevaid mudeleid, et muuta tarneahelad kestlikumaks; rõhutab sellega seoses, et teatud vesiviljelustavad, näiteks rannakarpide või austrite kasvatus ja segakultuurid tiikides, võivad ELi kliimaalaste õigusaktide kontekstis olla edukad mudelid tulevaste heitkoguste arvestusühikute süsteemide jaoks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama seda tüüpi ökoettevõtjaid arvestades strateegia eesmärke; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et oluline on kohaldada tõenduspõhiseid standardeid ja sekkumisi kalade heaolu parandamiseks nende pidamise, vedamise ja tapmise ajal, sealhulgas veekvaliteedi säilitamisel heaolu ja keskkonna seisukohast olulistes piirides, et vähendada haiguste levimust ja levikut ning vähendada veelgi vajadust antibiootikumide kasutamise järele, mida tuleks igal juhul veelgi vähendada; kutsub üles pöörama erilist tähelepanu söötmismeetoditele, et kontrollida orgaanilise aine sisaldust avatud või suletud ahelas, et säilitada ja parandada häid keskkonnatavasid; rõhutab, et oluline on jätkata tootmismeetodite täiustamist kooskõlas kõige ajakohasemate teaduslike teadmistega, et saavutada loomade heaolu, mis aitab kaasa parematele keskkonnatulemustele, vastupidavusele kliimamuutustele ja ressursside kasutamise optimeerimisele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kordab, et mitmesuguseid loomade heaolu käsitlevaid soovitusi ei kohaldata kalandus- ja vesiviljelussektori suhtes nende olemuse tõttu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub liikmesriike üles jätkama vetikakasvatuse edendamist ja hõlbustama vetikate kasutamist ja arendamist toidu ja söödana, sealhulgas võimaldades lihtsamaid loamenetlusi, ning pöörama tähelepanu ka tavapärasematele vesiviljeluses kasvatatavatele liikidele; rõhutab, et vetikakasvatuses on kasutamata potentsiaali uute töökohtade loomiseks ning ökosüsteemi teenuste ning keskkonnahoidlikuma toidu ja sööda pakkumiseks; on seisukohal, et vetikapopulatsioonide parem majandamine võiks teatud määral olla tõhus viis lisaks nende kasvatamisele, et aidata võidelda eutrofeerumisega ning eemaldada veest liigne lämmastik ja fosfor, samuti liigne süsinik, kui vetikad jäävad vette ja jäetakse merepõhja ladestuma; kiidab heaks komisjoni kavatsuse esitada konkreetne algatus vetikate tarbimise toetamiseks ELis; juhib tähelepanu sellele, et merevetikate populatsioonide parem kaitse võib pakkuda ökosüsteemi teenuseid, toimida süsiniku sidujana ja aidata kaasa elurikkuse suurendamisele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | väljendab heameelt naiste rolli üle vesiviljeluse väärtusahelates ning nõuab seetõttu tungivalt, et neile tagataks inimväärsed töötingimused ning et järgitaks võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet; on lisaks seisukohal, et nende nähtavust ja esindatust otsustusstruktuurides ja -protsessides tuleks suurendada; |
| --- | --- |

26.

Liidu vesiviljeluse peamised takistused ja võimalikud lahendused

| 27. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et vesiviljeluse kestliku arengu kavades võetaks arvesse peamisi tõkkeid sektori potentsiaali arengule, ning tunnistaks vajadust eraldada vesiviljelusele ruum asjakohase ruumilise planeerimise kaudu; rõhutab kooskõlas direktiiviga 2014/89/EL, mis käsitleb mereruumi planeerimist, läbipaistva ja kaasava mehhanismi olulisust, et eraldada ruum, sealhulgas olemasolevatele ja uutele püügipiirkondadele ning vesiviljeluskasvandustele, merekaitsealadele ja püügikeelualadele, võrdselt kõigile sidusrühmadele; peab kahetsusväärseks, et mõned liikmesriigid ei ole vaatamata direktiivis sätestatud tähtajale veel esitanud komisjonile oma riiklikke mereruumi planeeringuid, ning nõuab tungivalt, et nad esitaksid oma planeeringud võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toetab komisjoni eesmärki algatada edenduskampaaniaid, et julgustada ELi vesiviljelustoodete tarbimist ja tõsta esile ELi vesiviljelust ning toetada veelgi selle kestlikku arengut; rõhutab sellega seoses vajadust igakülgse ja hõlpsasti juurdepääsetava tarbijateabe järele, sealhulgas tervisliku toitumise, keskkonnakasu ja muude kestlikkuse parameetrite, näiteks kliimamõju kohta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on seisukohal, et avavette kavandatud ja rajatud vesiviljeluse tootmiskohad ei tohiks kattuda ega olla vastuolus kalapüügipiirkondadega; on lisaks seisukohal, et kalandussektor ning selle ettevõtjad ja esindajad peaksid olema sellesse protsessi täielikult kaasatud; |
| --- | --- |

29.

| 30. | juhib tähelepanu asjaolule, et ELi vesiviljelustoodang on endiselt väga kontsentreeritud nii liikmesriikides kui ka kasvatatavate liikide seas, mistõttu on mitmekesistamise potentsiaal märkimisväärne; |
| --- | --- |

30.

| 31. | juhib tähelepanu sellele, et ruumiline planeerimine on üks peamisi vahendeid eelduste loomisel vesiviljeluse pikaajaliseks arenguks ning peaks tagama vesiviljeluse jaoks sobivad planeerimiskohad, võttes arvesse ka muid tegevusi asjaomastes piirkondades; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et vesiviljeluse arendamine nõuab ruumi ja litsentside kasutamiseks kindlat, usaldusväärset, selget ja halduslikult lihtsat õigusraamistikku, mis annab kindlus- ja turvatunnet selles sektoris tehtavate investeeringute jaoks; rõhutab, et ruumilise planeerimise tulemuseks peaks olema tõhus ja paindlik kava, milles võetakse arvesse pidevalt muutuvat mere- ja mageveekeskkonda, milles vesiviljelus toimib, ning et liiga piirav üldplaneering võib pärssida investeeringuid ja arengut; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab õiguskindluse ja investeeringute prognoositavuse tähtsust liidu vesiviljelussektori kestliku kasvu jaoks; rõhutab, et kõik liikmesriikide erinevate ametiasutuste võetud meetmed peavad aitama lihtsustada haldustähtaegu ja -menetlusi, nii et haldusasutused täidavad oma nõuded, lahendavad probleemid õigeaegselt ja väldivad loa- või litsentsimenetluste tarbetuid viivitusi; lükkab tagasi tagasiulatuva tegevuse, mis vähendab litsentside või nende pikenduste kehtivusaega, ning kutsub liikmesriike üles kaitsma litsentside omajate usaldust ja õiguspäraseid ootusi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | juhib tähelepanu sellele, et litsentsimise ja planeerimise osas põhjustavad olemasolev bürokraatlik keerukus ja viivitused võimalikele investoritele lisakulusid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama selged ja läbipaistvad litsentsimismenetlused, et julgustada investoreid; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et avatud koordinatsiooni meetodit tuleks veelgi rakendada, et saavutada koordineerimine riiklike, piirkondlike ja kohalike haldusasutustega, kellel on pädevus vesiviljelussektoris; on seisukohal, et selline kooskõlastamine on väga vajalik liikmesriikide õigusaktide ühtlustamiseks ja sektorile kohaldatava õigusraamistiku kohta suuniste andmiseks; kutsub komisjoni üles avaldama riigipõhiseid soovitusi, et anda liikmesriikidele juhiseid ELi vesiviljeluse arendamiseks; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama paremat koordineerimist ELi jagatud pädevuste asjus ning koordineerimist riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste vahel; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab kestliku sööda koostisosade tähtsust liidu vesiviljeluses; on seisukohal, et vesiviljelus suudab täita kalade puudujääki ainult siis, kui kõik kasvatatud liigid annavad puhaskasumit kalavalguna, mis tähendab, et vesiviljelus ei võta merest ja muudest veekogudest söödavajaduseks rohkem looduslikke kalu, kui ta ise toodab; rõhutab, et maailmas püütakse suur osa kalajahu ja kalaõli tootmiseks kasutatavast kalast arengumaade majandusvöönditest; rõhutab vajadust edendada ökoloogiliselt kestlikke mereproteiine ja -õlisid, et kasutada neid söödana kõrvalsaaduste ja trimmingujääkidena, muid valke ja uuenduslikke lahendusi, nagu putukajahu ja mikrovetikad, ning mereproteiini ja -õlide osalist asendamist kestlikult toodetud mittemereliste alternatiividega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles investeerima teadusuuringutesse ja innovatsiooni, et edendada üleminekut kestlikele ja uutele valguallikatele, ning palub komisjonil hinnata, kas sellega seoses on vaja mingeid seadusandlikke muudatusi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama vastutustundlikke ja kestlikke tavasid ning suurendama sõltumatult sertifitseeritud kalajahu ja kalaõli osakaalu söödas, kusjuures sertifitseerimine toimuks usaldusväärse ja sõltumatu keskkonna- ja sotsiaalse sertifitseerimissüsteemi abil, mis kasutab madala troofse indeksi hindamiskriteeriumeid ja FAO tegevusjuhendit; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tunnistab, et praegu ei ole võimalik pakkuda vesiviljelusele piisavalt kalajahu ja kalaõli, kasutades ainult tagasiheiteid ja kalandussektori kõrvalsaadusi, osaliselt seoses nõudluse suurenemisega kalajahu turul; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama kestlikku kalajahu ja kalaõli tootmist ning suurendama ühiselt jõupingutusi teadusuuringute ja innovatsiooni vallas, et lahendada kalajahuturul kasvava nõudluse probleem kestlike alternatiivide väljatöötamise kaudu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tunneb muret kalajahu ja kalaõli tehaste kasvava arvu pärast Lääne-Aafrika rannikul, mida haldavad peamiselt Hiina äriühingud, kelle jätkusuutmatu tootmine põhjustab piirkondlikule ja mittetööstuslikule kalapüügile eksistentsiaalseid probleeme, ning kutsub seetõttu komisjoni üles tagama, et sellisest tootmisest pärit sööta ei kasutataks ELi vesiviljelusrajatistes; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub komisjoni üles kasutama digisüsteeme ja tehisintellekti, et parandada vesiviljelustoodete jälgitavust ja kestlikkust ning laiendada jälgitavust kasutatud söödale; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni üles tunnistama ELi kestliku vesiviljeluse kohta kogu ELis korraldatavate teavituskampaaniate tähtsust ning otseselt hallatavate vahenditega tootmise tähtsust kooskõlas strateegiliste suuniste eesmärkidega; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles lisama kõikidesse rakenduskavadesse ELi vesiviljelussektori konkreetsetes allsektorites teabe- ja teavituskampaaniate korraldamise, mis on kooskõlas strateegiliste suuniste eesmärkidega; |
| --- | --- |

41.

| 42. | nõuab tungivalt, et komisjon edendaks ELi põllumajanduse edendamise poliitika raames programme, mille kaudu saab vesiviljelustooteid edendada konkreetselt ja individuaalselt; rõhutab, et oluline on kasutada põllumajanduse edendamise poliitika praegust läbivaatamist, et paremini positsioneerida kestlike vesiviljelustoodete edendamist, ning julgustab komisjoni kasutama põllumajanduse edendamise poliitikat, et toetada sektoreid ja ettevõtjaid, kes loomupäraselt aitavad kaasa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisele või juhivad sellele üleminekut; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tunneb heameelt Euroopa kalandus- ja vesiviljelustoodete turu seirekeskuse (EUMOFA) töö kvaliteedi üle; kutsub komisjoni üles eraldama EUMOFAle täiendavaid sihtotstarbelisi vahendeid, et tõlkida seirekeskuse aruanded kõigisse ELi ametlikesse keeltesse, kuna need on sageli kättesaadavad ainult ühes või kuni viies ELi ametlikus keeles; leiab, et selline teave aitab vesiviljelussektoril saada ajakohast ja kvaliteetset teavet, et parandada oma turundustulemusi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid suurendaksid oluliselt teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamist (nii mere- kui magevee) vesiviljelussektoris, eelkõige uutes teadmistevaldkondades, nagu metagenoomi uurimine või vesiviljeluse keskkonnateenuste teaduslik seire; kutsub liikmesriike üles eraldama või suurendama vesiviljelussektori teadus- ja arendustegevuse rahastamist ning edendama teaduspõhiste teadmiste edasiandmist sektorile ja teistele sidusrühmadele; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub liikmesriike ja nende haldusasutusi üles tagama, et põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade potentsiaali kasutataks vesiviljelustoodete puhul laialdasemalt; tuletab meelde võimalust luua piirkondlikud või riiklikud kvaliteedikavad, mis võivad aidata tootjatel suurendada nende nähtavust ja seega nende turundustulemusi ja sissetulekut; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab, et teadmised ja innovatsioon (sealhulgas digitehnoloogia kasutamine) on keskse tähtsusega ELi vesiviljelussektori muude eesmärkide saavutamiseks ning et ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ pakub märkimisväärset võimalust selles valdkonnas edasi liikuda; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nõuab tungivalt, et komisjon parandaks ja koguks teavet äärepoolseimate piirkondade vesiviljelussektori võimaluste kohta elujõulisuse uuringute ja tagasiside kaudu ning annaks konkreetset toetust iduettevõtjatele, kes soovivad selles sektoris nendes piirkondades töötada; |
| --- | --- |

47.

| 48. | väljendab oma tugevat toetust uuendustele ja edusammudele uute vesiviljelusliikide aretamisel; |
| --- | --- |

48.

| 49. | võtab teadmiseks asjaolu, et uuenduslik vesiviljelussektor nõuab ka asjakohaste oskuste arendamist, mis saavutatakse spetsiaalsete õppekavade ja vesiviljelust käsitlevate teadmiste edendamise kaudu (nt spetsialiseeritud veterinaaruuringud kalade kohta ja kalatervise alane koolitus vesiviljelusettevõtjatele), samuti põllumajandustootjate elukestvat koolitust vesiviljelussektori uuenduslike lähenemisviiside kohta; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kutsub komisjoni üles jätkama tööd ELi vesiviljeluse jaoks võrdsete võimaluste loomiseks kolmandate riikide tootjatega võrreldes rahvusvaheliste kaubanduslepingute läbivaatamise ja tulevikus uute lepingute võimaliku allkirjastamise kaudu seoses selliste toodete impordiga, millel ei ole samasugust turulepääsu, keskkonnaalast ja sotsiaalset kestlikkust või kalade heaolu standardeid kui ELis toodetud toodete puhul, sealhulgas ajakohastades eeskirju veeandide märgistamise paremaks rakendamiseks; on seisukohal, et konkreetsetel juhtudel, nagu kaaviari märgistamisel, tuleks läbi vaadata tarbijate teavitamise õigusraamistik; kutsub komisjoni üles analüüsima mõjuhinnangu abil kestlike vesiviljelussektorite kaasamist ELi piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi, et luua stiimuleid Euroopa sektoritele ja ELi kaubanduspartneritele oma sektorite CO2 heite vähendamiseks, et rakendada meetmeid, mis aitavad positiivselt vähendada kasvuhoonegaase, eesmärgiga saavutada kliimaneutraalsus, ning seega toetada nii ELi kui ka ülemaailmset kliimapoliitikat kliimaneutraalsuse suunas, ilma et see oleks diskrimineeriv ega kitsendaks varjatult rahvusvahelist kaubandust; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tuletab meelde sektori võimalusi suurendada vesiviljelustoodetega kauplemist, eriti riikides ja piirkondades, kus nende toodete tarbimine on väike; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama teaduslikke teadmisi kalade heaolu kohta, edendama kalade heaolu käsitlevaid parimaid vesiviljelustavasid ning kalade heaolu alaste ELi referentskeskuste loomist; rõhutab, et loomade heaolu head tavad on parim ennetav samm ravimite vajaduse vähendamiseks ning kalade tervise ja heaolu tagamiseks; julgustab rohkem kasutama tehnoloogiaid ja innovatsiooni, et tegeleda haigustega sihipärasemalt, vähendades vajalikku ravimite hulka; rõhutab vajadust parandada veterinaarravimite kättesaadavust, kui see on vesiviljelussektori jaoks vajalik; |
| --- | --- |

52.

| 53. | soovitab komisjonil töötada välja seadusandlikud ettepanekud, tuginedes uusimatele teadusandmetele kalade ja muude veeloomade vajaduste ning veomeetodite kohta, et vähendada nende kannatusi vedamise ajal; rõhutab, et uued sätted peaksid sisaldama üksikasjalikku kontrollnimekirja veoeelse planeerimise ja ettevalmistuste kohta, konkreetseid sätteid vee kvaliteedi parameetrite, loomade paigutustiheduse, peale- ja mahalaadimise ajal käitlemise ning transpordijärgse loomade heaolu kontrolli kohta; kutsub komisjoni üles tagama, et tema avaldatavaid suuniseid ajakohastatakse uusimate teaduslike tõendite alusel ja need on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1/2005, ning nõuab erinõuete kehtestamist kalade kaubanduslikule veole; rõhutab lisaks, et kalade vedamise kohta tuleks pakkuda erikoolitust ja sertifitseerimist; |
| --- | --- |

53.

| 54. | toetab Copernicuse programmi ning Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu võimsuse suurendamist, et jälgida, modelleerida ja prognoosida ning seetõttu paremini ennustada äärmuslike ilmastikutingimuste mõju nii maal kui ka merel, millele vesiviljelusrajatised on eriti tundlikud; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab nii pädevate asutuste kui ka põllumajandustootjate piisava koolituse tähtsust selle kohta, kuidas piirata vesiviljelustavade keskkonnamõju ning tagada loomade heaolu ja tervishoiu kõrgete standardite järgimine; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kutsub komisjoni üles koostama ettepanekut ELi harilike kormoranide majandamiskava kohta, mis võiks nõuetekohaselt ja lõplikult lahendada probleemi, millega vesiviljelussektor on aastaid silmitsi seisnud, tuginedes parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele ning liikmesriikides juba katsetatud kogemustele ja tavadele; nõuab tungivalt, et kava töötataks välja vesiviljelusettevõtetele avalduva mõju tõhusaks leevendamiseks ja kontrollimiseks, et vähendada nende majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset mõju tootmisele ja elurikkusele; rõhutab, et kava peaks sisaldama loetelu rahastamiskõlblikest meetmetest, mis käsitlevad ennetavaid samaaegse viljelemise lahendusi ning piisavat kahju hüvitamist ja meetmeid, mida rahastatakse ELi või riiklikest vahenditest; rõhutab, et esmatähtis on rahaline toetus konkreetsetele vajadustele kohandatud uuringutele, mille eesmärk on leida ja katsetada ennetavaid meetmeid, kuid ka nõuetekohase järelevalve võimaldamine, sealhulgas võetud meetmete mõju registreerimine ja analüüsimine; kutsub liikmesriike üles rakendama neid meetmeid kohalikul tasandil igal üksikjuhul eraldi ja esitama komisjonile igal aastal aruande kava rakendamise, sealhulgas valitud meetmete tõhususe kohta; kutsub komisjoni üles hindama ELi harilike kormoranide majandamiskava iga viie aasta järel ja esitama parlamendile aruande; nõuab tungivalt, et komisjon koostaks kohese meetmena juhenddokumendi selle kohta, kuidas kohaldada linnudirektiivi artiklis 9 sätestatud erandeid, ning hinnata vajadust muuta kehtivaid õigusakte, kui ennetusmeetmed on osutunud ebapiisavaks ning finants- ja sotsiaalne mõju ei võimalda parimate teaduslike nõuannete kohaselt samaaegse viljelemise lahendusi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lihtsustama litsentsimismenetlusi ning tegema täiendavaid jõupingutusi ja pakkuma täiendavat abi, mis on vajalik selleks, et võimaldada EMKVFi kasutajatel saada juurdepääs rahastamisele; |
| --- | --- |

57.

Mahevesiviljelus

| 58. | väljendab heameelt komisjoni teatise üle mahevesiviljeluse tootmise arendamise tegevuskava kohta ja selle lisas loetletud 23 meetme üle; juhib tähelepanu asjaolule, et mahevesiviljelusel peab olema oluline roll vesiviljelussektori kavandatud kasvus (arvestades selle ulatuslikku kasutamata arengupotentsiaali), mis on kooskõlas üleminekuga kestlikule toidusüsteemile Euroopas, ning seda tuleks EMKVFi kaudu toetada; |
| --- | --- |

58.

| 59. | nõustub, et mahevesiviljelusel on potentsiaali, kuid rõhutab mahevesiviljeluse tootmise erinevusi liikmesriikides; |
| --- | --- |

59.

| 60. | nõustub eesmärgiga suurendada 2030. aastaks oluliselt mahevesiviljelust ilma konkreetset protsenti määramata, kuna tegemist on suhteliselt uue sektoriga ja selle kasvu ei ole lihtne prognoosida; julgustab liikmesriike siiski seadma vajaduse korral eesmärke, võttes arvesse nende teadmisi kohalikest ja piirkondlikest eripäradest ning turusuundumustest; juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi ELi mahevesiviljelus on viimastel aastatel teatud liikide ja riikide (sealhulgas lõhe Iirimaal ning rannakarbid Taanis ja Iirimaal) põllumajanduses suurenenud, siis nõudlus ELi mahevesiviljeluse toodangu järele ei ole teada ja lisaks on mahevesiviljeluse majanduslik suutlikkus mõnes piirkonnas puudulik; |
| --- | --- |

60.

| 61. | on seisukohal, et kestlik vesiviljelus üldiselt ja eelkõige mahevesiviljelus aitavad oluliselt kaasa ELi eesmärgile saavutada 2050. aastaks CO2-neutraalne Euroopa, vähendades kasvuhoonegaaside heidet ja aidates kaasa kliimamuutuste leevendamisele, pakkudes samal ajal täiendavat kasu keskkonnale ja elurikkusele; |
| --- | --- |

61.

| 62. | juhib tähelepanu sellele, et kestlik vesiviljelus üldiselt ja eelkõige mahevesiviljelus võivad aidata rahuldada tarbijate nõudlust mitmekesise ja kvaliteetse toidu järele, mis on toodetud arvestades keskkonda ja tagades kalade heaolu, täites seega ELi kalandustoodete nõudluse ja pakkumise vahe ning leevendades survet looduslike kalavarude suhtes; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles analüüsima vesiviljeluse kestliku arengu riiklike kavade raames peamisi takistusi mahevesiviljeluse arendamisel ja tegema ettepanekuid asjakohaste meetmete kohta; kutsub liikmesriike üles lisama mõju eelhindamisele tuginedes oma läbivaadatud mitmeaastaste vesiviljeluse riiklike strateegiliste kavade eesmärkide hulka mahevesiviljeluse suurendamise; on seisukohal, et EMKVFi tuleks kasutada kestlike vesiviljelustavade, sealhulgas mahevesiviljeluse tootmise, edendamiseks ja üleminekuperioodil toetamiseks, mis annaks võrdsed võimalused võrreldes teiste mahetootjatega; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rõhutab vajadust rohkem toetada teadusuuringuid ja innovatsiooni vesiviljeluse alternatiivsete toitainete allikate, rikastamise, aretuse ja loomade heaolu valdkonnas; on seisukohal, et on vaja edendada investeeringuid kohandatud segakultuuride kasvatamisse ja multitroofsesse vesiviljelussüsteemi ning propageerida mahepõllumajanduslike noorkalade haudemaju ja noorkalade kasvuala; väljendab heameelt avatud koordinatsiooni meetodi üle parimate tavade ja innovatsiooni vahetamiseks mahevesiviljeluse valdkonnas; |
| --- | --- |

64.

| 65. | rõhutab, et innovatsioon, sealhulgas eri liiki vesiviljelus, on pärast mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist käsitleva määruse vastuvõtmist arenenud; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et teatavad sätted, näiteks paljunemist käsitlevad sätted, ei sobi hästi arenenud uute uuenduslike ja kestlike vesiviljeluse meetoditega; nõuab tungivalt, et komisjon hindaks seda määrust vastavalt ja esitaks vajalikud muudatused; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kutsub komisjoni üles analüüsima, kuidas mahevesiviljeluse eeskirju igas liikmesriigis tõlgendatakse, rakendatakse ja kontrollitakse; nõuab tungivalt, et komisjon avaldaks selle analüüsi järeldustel põhinevad suunised liikmesriikidele, sertifitseerimisasutustele ja kalakasvatajatele, mille eesmärk on vähendada mahepõllumajandusmääruse rakendamise ebaühtlust; |
| --- | --- |

66.

| 67. | nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks viieaastase üleminekuperioodi jooksul kõikidele mahevesiviljelussektori uutele tulijatele uuesti loa andmist, et nad võivad kasutada päevaratsioonist 30 % kalajahu ja kalaõli, mis on saadud mittemahevesiviljelusest pärinevatest trimmingujääkidest või ELi kestlikest kalandustoodetest pärit inimtoiduks püütud kalade trimmingujääkidest, arvestades selle positiivset mõju ringmajandusele ja kui vajalikku toetusmeedet mahepõllumajandusliku sööda vähese kättesaadavuse ja kõrgete hindade tõttu; kutsub komisjoni üles kaaluma ka selliste liikide (mis ei pruugi Euroopas looduslikult kudeda), mille puhul esilekutsutud paljunemine toimub hüpofüüsiekstraktide abil, ja segakultuuri kasvatuskeskkonna muude troofiliste niššide kasutamiseks kasutatavate liikide kasutamist, aidates nii kaasa süsiniku sidumisele, eutrofeerumise leevendamisele, tiigi üldise tootlikkuse suurendamisele ja kalakasvatuse toitainesisalduse vähendamisele; |
| --- | --- |

67.

| 68. | rõhutab vajadust tagada ELi mahetootjatele kogu liidus ning imporditud mahepõllumajanduslike toodetega võrdsed võimalused, nõudes samade eeskirjade järgimist, toetades ja ühtlustades mahevesiviljeluses ja maheloomakasvatuses kasutatavate haiguste ravi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | tuletab meelde, et parlamendi resolutsioonis jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa vesiviljelussektori suunas liikumise kohta: praegune olukord ja tulevased väljakutsed pakutakse välja 92 meedet ELi vesiviljeluse potentsiaali ärakasutamiseks järgmise kaudu: haldusmenetluste lihtsustamine; võrdsuse tagamine kokkupuutes teiste sektoritega; ELi vesiviljeluse konkurentsivõime suurendamine liidus ja väljaspool liitu; tarbijale suunatud teabe parandamine; loomade heaolu ja veterinaartoodete kättesaadavuse tagamine; paremate reklaamikampaaniate ja teabevahetuse saavutamine; teadusuuringute ja innovatsiooni toetamine; koolituse ja tööhõive ergutamine; ELi vesiviljelussektori jätkusuutlikkuse suurendamine; piisava rahastamise tagamine EMKFi ja teiste struktuurifondide abil ning harmoonilise sümbioosi saavutamine kalandusega; nõuab tungivalt, et komisjon teeks nende meetmete rakendamiseks tihedat koostööd liikmesriikidega; |
| --- | --- |

69.

| 70. | juhib tähelepanu sellele, et väljapüügi ja vesiviljeluse vahelisel konfliktil ei ole mõtet praeguses olukorras, kus nõudlus meresaaduste järele kasvab, samas kui surve looduslike kalade populatsioonidele hakkab liidus järk-järgult vähenema, ning rõhutab, et need kaks tegevust täiendavad üksteist; |
| --- | --- |

70.

| 71. | rõhutab, et koostöö ühelt poolt vesiviljeluse ning teiselt poolt konserveerimis- ja töötlemissektori vahel võib luua vesiviljelustoodetele märkimisväärset lisaväärtust, kui koostöö toimub sünergias ja edendab mõlemat tegevust; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ühise kalanduspoliitika nõuandekomisjonidele. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  ELT C 184, 5.5.2022, lk 2.

(2)  ELT C 67, 8.2.2022, lk 25.

(3)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 2.

(4)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

(5)  ELT L 247, 13.7.2021, lk 1.

(6)  ELT L 257, 28.8.2014, lk 135.

(7)  ELT L 20, 26.1.2010, lk 7.

(8)  ELT L 303, 18.11.2009, lk 1.

(9)  ELT L 3, 5.1.2005, lk 1.

(10)  EÜT L 221, 8.8.1998, lk 23.

(11)  Euroopa Komisjon, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat, uuring ELi vesiviljeluse kestliku arengu avatud koordinatsiooni meetodi vahehindamise kohta, 2019.

(12)  ELT C 28, 27.1.2020, lk 26.

(13)  ELT C 21 E, 28.1.2010, lk 11.

(14)  Euroopa Komisjon, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat, ELi kalaturg: 2020. aasta väljaanne, väljaannete talitus, 2021.

(15)  Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) – ELi vesiviljelussektor – Majandusaruanne 2020 (STECF-20–12). EUR 28359 EN, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2021.

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist. (ELT L 150, 14.6.2018, lk 1).

(17)  ELi meremajanduse ümberkujundamine kestliku tuleviku nimel (2021) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/HTML/?uri=CELEX:52021DC0240&from=ET.

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/15

---

P9_TA(2022)0335

Uute tehnoloogiate mõju maksustamisele: krüpto- ja plokiahela tehnoloogia

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta resolutsioon uute tehnoloogiate mõju kohta maksustamisele: krüpto- ja plokiahela tehnoloogia (2021/2201(INI))

(2023/C 132/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 15. juuli 2020. aasta teatist „Õiglase ja lihtsa maksustamise tegevuskava, millega toetatakse majanduse taastamise strateegiat“ (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. juuli 2020. aasta teatist „Õiglase ja lihtsa maksustamise tegevuskava, millega toetatakse majanduse taastamise strateegiat“ (COM(2020)0312),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. septembri 2020. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb krüptovaraturge (COM(2020)0593), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. septembri 2020. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb krüptovaraturge (COM(2020)0593),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. septembri 2020. aasta teatist ELi digirahanduse strateegia kohta (COM(2020)0591), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. septembri 2020. aasta teatist ELi digirahanduse strateegia kohta (COM(2020)0591),

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 12. oktoobri 2020. aasta aruannet „Taxing Virtual Currencies: An Overview of Tax Treatments and Emerging Tax Policy Issues“ (Virtuaalvaluutade maksustamine: ülevaade maksustamislahendustest ja esilekerkivatest maksupoliitika küsimustest), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 12. oktoobri 2020. aasta aruannet „Taxing Virtual Currencies: An Overview of Tax Treatments and Emerging Tax Policy Issues“ (Virtuaalvaluutade maksustamine: ülevaade maksustamislahendustest ja esilekerkivatest maksupoliitika küsimustest),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. mai 2021. aasta teatist „Äriühingute maksustamine 21. sajandil“ (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2021. aasta teatist „Äriühingute maksustamine 21. sajandil“ (COM(2021)0251),

| — | võttes arvesse komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse 2021. aasta töödokumenti maksustamise ja struktuurireformide kohta „Cryptocurrencies: an empirical view from a tax perspective“ (Krüptoraha: empiiriline vaade maksuaspektist), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse 2021. aasta töödokumenti maksustamise ja struktuurireformide kohta „Cryptocurrencies: an empirical view from a tax perspective“ (Krüptoraha: empiiriline vaade maksuaspektist),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2021. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb rahaülekannetes ja teatavates krüptovaraülekannetes edastatavat teavet (COM(2021)0422), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2021. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb rahaülekannetes ja teatavates krüptovaraülekannetes edastatavat teavet (COM(2021)0422),

| — | võttes arvesse Maailmapanga 8. märtsil 2022. aastal avaldatud töödokumenti „Crypto-Assets Activity around the World: Evolution and Macro-Financial Drivers“ (Krüptovarategevus kogu maailmas: areng ja makromajanduslikud tegurid), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga 8. märtsil 2022. aastal avaldatud töödokumenti „Crypto-Assets Activity around the World: Evolution and Macro-Financial Drivers“ (Krüptovarategevus kogu maailmas: areng ja makromajanduslikud tegurid),

| — | võttes arvesse OECD 22. märtsil 2022. aastal avaldatud avaliku konsultatsiooni dokumenti „Crypto-Asset Reporting Framework and Amendments to the Common Reporting Standard“ (Krüptovara aruandluse raamistik ning ühise aruandlusstandardi muutmine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 22. märtsil 2022. aastal avaldatud avaliku konsultatsiooni dokumenti „Crypto-Asset Reporting Framework and Amendments to the Common Reporting Standard“ (Krüptovara aruandluse raamistik ning ühise aruandlusstandardi muutmine),

| — | võttes arvesse oma 15. oktoobri 2018. aasta uuringut „VAT fraud: economic impact, challenges and policy issues“ (Käibemaksupettus: majanduslik mõju, probleemid ja poliitikaküsimused), oma 2018. aasta juuli uuringut „Cryptocurrencies and blockchain – Legal context and implications for financial crime, money laundering and tax evasion“ (Krüptoraha ja plokiahel – õiguslik taust ja tagajärjed majanduskuritegevuse, rahapesu ja maksudest kõrvalehoidumise jaoks) ning 15. veebruari 2018. aasta uuringut „Impact of Digitalisation on International Tax Matters“ (Digitaliseerimise mõju rahvusvahelistele maksuküsimustele), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. oktoobri 2018. aasta uuringut „VAT fraud: economic impact, challenges and policy issues“ (Käibemaksupettus: majanduslik mõju, probleemid ja poliitikaküsimused), oma 2018. aasta juuli uuringut „Cryptocurrencies and blockchain – Legal context and implications for financial crime, money laundering and tax evasion“ (Krüptoraha ja plokiahel – õiguslik taust ja tagajärjed majanduskuritegevuse, rahapesu ja maksudest kõrvalehoidumise jaoks) ning 15. veebruari 2018. aasta uuringut „Impact of Digitalisation on International Tax Matters“ (Digitaliseerimise mõju rahvusvahelistele maksuküsimustele),

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2021. aasta uuringut „Exploring the opportunities and challenges of new technologies for EU tax administration and policy“ (Uute tehnoloogiate pakutavate võimaluste ja probleemide uurimine ELi maksuhalduse ja -poliitika jaoks), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2021. aasta uuringut „Exploring the opportunities and challenges of new technologies for EU tax administration and policy“ (Uute tehnoloogiate pakutavate võimaluste ja probleemide uurimine ELi maksuhalduse ja -poliitika jaoks),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0204/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0204/2022),

| A. | arvestades, et uute tehnoloogiate kasutamine ELi ühtsel turul ja maksuhalduse digitaliseerimine kogu Euroopas muudavad ühelt poolt suhteid maksumaksjate, nimelt kodanike ja ettevõtjate vahel, ning teiselt poolt maksuhaldurite vahel; arvestades, et EL võiks etendada juhtivat rolli selle tagamisel, et maksuhaldusasutuste digitaliseerimise menetluslikud ja tehnilised aspektid oleksid kooskõlastatud, et vältida riiklike tehniliste platvormide koostalitlusvõime takistusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et uute tehnoloogiate kasutamine ELi ühtsel turul ja maksuhalduse digitaliseerimine kogu Euroopas muudavad ühelt poolt suhteid maksumaksjate, nimelt kodanike ja ettevõtjate vahel, ning teiselt poolt maksuhaldurite vahel; arvestades, et EL võiks etendada juhtivat rolli selle tagamisel, et maksuhaldusasutuste digitaliseerimise menetluslikud ja tehnilised aspektid oleksid kooskõlastatud, et vältida riiklike tehniliste platvormide koostalitlusvõime takistusi;

| B. | arvestades, et eri liiki krüptovara erinevad omadused ja eri liiki krüptovara vahelised piirid võivad olla olulised maksustamislahenduse kindlaksmääramisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eri liiki krüptovara erinevad omadused ja eri liiki krüptovara vahelised piirid võivad olla olulised maksustamislahenduse kindlaksmääramisel;

| C. | arvestades, et krüptovara turu dünaamika osutab vajadusele luua selge, stabiilne ja läbipaistev õigusraamistik; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et krüptovara turu dünaamika osutab vajadusele luua selge, stabiilne ja läbipaistev õigusraamistik;

| D. | arvestades, et maksuhaldurid seisavad praegu silmitsi paljude maksude tulemusliku sissenõudmise ja eelkõige piiriülese koostööga seotud probleemidega, arvestades digitehingute sagenemist, maksumaksjate järjest suuremat liikuvust, piiriüleste tehingute arvu ning majandustehingute ja ärimudelite rahvusvahelistumist, samuti topeltmaksustamisest või keerukatest ja agressiivsetest maksustamise kavadest tulenevaid ohte; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et maksuhaldurid seisavad praegu silmitsi paljude maksude tulemusliku sissenõudmise ja eelkõige piiriülese koostööga seotud probleemidega, arvestades digitehingute sagenemist, maksumaksjate järjest suuremat liikuvust, piiriüleste tehingute arvu ning majandustehingute ja ärimudelite rahvusvahelistumist, samuti topeltmaksustamisest või keerukatest ja agressiivsetest maksustamise kavadest tulenevaid ohte;

| E. | arvestades, et maksuhaldurid peavad sammu pidama võimalike ohtudega maksusüsteemide kestlikkusele ja säilitama võime tagada maksustamist käsitlevate riiklike ja Euroopa õigusraamistike järgimine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et maksuhaldurid peavad sammu pidama võimalike ohtudega maksusüsteemide kestlikkusele ja säilitama võime tagada maksustamist käsitlevate riiklike ja Euroopa õigusraamistike järgimine;

| F. | arvestades, et maksuhaldurid saavad kasutada uusi tehnoloogilisi lahendusi, näiteks plokiahelat, et paremini rahuldada maksumaksjate vajadusi, vahetada teavet jurisdiktsioonide vahel eri liiki arvestuse pidamiseks ning takistada korruptsiooni ja/või selle probleemiga tegelda, samas saab sellist tehnoloogiat ka kuritarvitada ja kasutada ebaseadusliku tegevuse vahendina, et vältida kuritegelikult maksude tasumist; arvestades, et eriti plokiahela tehingute suurem nähtavus võib aidata maksuhalduritel kergemini maksupettuste vastu võidelda; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et maksuhaldurid saavad kasutada uusi tehnoloogilisi lahendusi, näiteks plokiahelat, et paremini rahuldada maksumaksjate vajadusi, vahetada teavet jurisdiktsioonide vahel eri liiki arvestuse pidamiseks ning takistada korruptsiooni ja/või selle probleemiga tegelda, samas saab sellist tehnoloogiat ka kuritarvitada ja kasutada ebaseadusliku tegevuse vahendina, et vältida kuritegelikult maksude tasumist; arvestades, et eriti plokiahela tehingute suurem nähtavus võib aidata maksuhalduritel kergemini maksupettuste vastu võidelda;

| G. | arvestades, et paljud Euroopa maksuhaldurid juba astuvad – kuigi erineval määral – olulisi samme protsesside digitaliseerimiseks, et teha maksukohustuse täitmine lihtsamaks, kiiremaks ja tõhusamaks; arvestades, et uute tehnoloogiate kasutamine erineb liikmesriigiti siiani märkimisväärselt; arvestades, et üldiselt vajavad riiklikud maksuhaldurid lisatõuget rohkemateks stiimuliteks ja teadlikkuse suurendamise meetmeteks potentsiaali ärakasutamiseks tehnoloogilise ja digiülemineku valdkonnas; arvestades, et tehnoloogia võib aidata hõlbustada koostööd eri valitsusasutuste vahel, nimelt maksustamisega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et paljud Euroopa maksuhaldurid juba astuvad – kuigi erineval määral – olulisi samme protsesside digitaliseerimiseks, et teha maksukohustuse täitmine lihtsamaks, kiiremaks ja tõhusamaks; arvestades, et uute tehnoloogiate kasutamine erineb liikmesriigiti siiani märkimisväärselt; arvestades, et üldiselt vajavad riiklikud maksuhaldurid lisatõuget rohkemateks stiimuliteks ja teadlikkuse suurendamise meetmeteks potentsiaali ärakasutamiseks tehnoloogilise ja digiülemineku valdkonnas; arvestades, et tehnoloogia võib aidata hõlbustada koostööd eri valitsusasutuste vahel, nimelt maksustamisega seotud küsimustes;

| H. | arvestades, et krüptovara üha sagedasem kasutamine sunnib maksuhaldureid kohandama ühtse turu praeguseid maksustamistavasid; arvestades, et krüptovaraturul on maksustamisega seotud tegevuste kindlakstegemine keeruline, sest see sõltub vähem traditsioonilistest finantsvahendajatest, kes tavaliselt annavad teavet maksustamise eesmärgil; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et krüptovara üha sagedasem kasutamine sunnib maksuhaldureid kohandama ühtse turu praeguseid maksustamistavasid; arvestades, et krüptovaraturul on maksustamisega seotud tegevuste kindlakstegemine keeruline, sest see sõltub vähem traditsioonilistest finantsvahendajatest, kes tavaliselt annavad teavet maksustamise eesmärgil;

| I. | arvestades, et viiel liikmesriigil 27st on olemas konkreetsed õigusnormid krüptovara maksustamise kohta; arvestades, et 19 liikmesriigil on olemas haldussuunised krüptovara maksustamise kohta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et viiel liikmesriigil 27st on olemas konkreetsed õigusnormid krüptovara maksustamise kohta; arvestades, et 19 liikmesriigil on olemas haldussuunised krüptovara maksustamise kohta;

| J. | arvestades, et OECD ühine aruandlusstandard on suurendanud rahvusvahelist maksustamise läbipaistvust, kuna sellega nõutakse jurisdiktsioonidelt teabe kogumist finantsasutustes hoitavate offshore-varade kohta ja selle teabe automaatset iga-aastast vahetamist maksumaksjate residentsusjurisdiktsioonidega; arvestades, et enamikul juhtudel ei kuulu krüptovara siiski ühise aruandlusstandardi kohaldamisalasse, mida kohaldatakse traditsioonilise finantsvara ja usaldusraha suhtes; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et OECD ühine aruandlusstandard on suurendanud rahvusvahelist maksustamise läbipaistvust, kuna sellega nõutakse jurisdiktsioonidelt teabe kogumist finantsasutustes hoitavate offshore-varade kohta ja selle teabe automaatset iga-aastast vahetamist maksumaksjate residentsusjurisdiktsioonidega; arvestades, et enamikul juhtudel ei kuulu krüptovara siiski ühise aruandlusstandardi kohaldamisalasse, mida kohaldatakse traditsioonilise finantsvara ja usaldusraha suhtes;

| K. | arvestades, et rahvusvaheliselt on tehtud pingutusi ning võetud kohustus paremini reguleerida digitaalmajanduse õiglast maksustamist; arvestades, et krüptovara võiks kasutada selleks, et õõnestada olemasolevaid rahvusvahelisi maksustamise läbipaistvuse algatusi, mida on tunnustanud OECD; arvestades, et sellega seoses on äärmiselt oluline, et EL võtaks juhtrolli, eelkõige tihedas liikmesriikidevahelises koostöös, et maksustada krüptovara õiglaselt ja läbipaistvalt; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et rahvusvaheliselt on tehtud pingutusi ning võetud kohustus paremini reguleerida digitaalmajanduse õiglast maksustamist; arvestades, et krüptovara võiks kasutada selleks, et õõnestada olemasolevaid rahvusvahelisi maksustamise läbipaistvuse algatusi, mida on tunnustanud OECD; arvestades, et sellega seoses on äärmiselt oluline, et EL võtaks juhtrolli, eelkõige tihedas liikmesriikidevahelises koostöös, et maksustada krüptovara õiglaselt ja läbipaistvalt;

| L. | arvestades, et maailmamajandus muutub ja järk-järgult digitaliseerituks, ning arvestades, et praeguse rahvusvahelise maksuraamistiku aluseks olevad põhimõtted aeguvad järk-järgult ning nende abil ei ole enam võimalik tagada kasumi maksustamist seal, kus seda kasumit andev majandustegevus toimub ja kus väärtus luuakse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et maailmamajandus muutub ja järk-järgult digitaliseerituks, ning arvestades, et praeguse rahvusvahelise maksuraamistiku aluseks olevad põhimõtted aeguvad järk-järgult ning nende abil ei ole enam võimalik tagada kasumi maksustamist seal, kus seda kasumit andev majandustegevus toimub ja kus väärtus luuakse;

| M. | arvestades, et puudub rahvusvaheline vahend krüptovara maksustamiseks ja eri riigid on selles küsimuses kasutanud väga erinevaid lähenemisviise; arvestades, et EL peab näitama eeskuju kodanike kaasavamaks finantsosaluseks nii liidu piires kui ka väljaspool asjaomastes rahvusvahelistel platvormidel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et puudub rahvusvaheline vahend krüptovara maksustamiseks ja eri riigid on selles küsimuses kasutanud väga erinevaid lähenemisviise; arvestades, et EL peab näitama eeskuju kodanike kaasavamaks finantsosaluseks nii liidu piires kui ka väljaspool asjaomastes rahvusvahelistel platvormidel;

| N. | arvestades, et OECD tegi oma 2020. aasta aruandes virtuaalvääringute maksustamise kohta kindlaks mitu olulist küsimust, mida tuleb käsitleda, nimelt maksustatavate sündmuste määratlus, virtuaalvääringuga seotud tuluvormid ja see, kuidas maksustamist saab kohandada krüptovara olemuse ja dünaamikaga, et kasumit muu hulgas õiglaselt ja tõhusalt teenida; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et OECD tegi oma 2020. aasta aruandes virtuaalvääringute maksustamise kohta kindlaks mitu olulist küsimust, mida tuleb käsitleda, nimelt maksustatavate sündmuste määratlus, virtuaalvääringuga seotud tuluvormid ja see, kuidas maksustamist saab kohandada krüptovara olemuse ja dünaamikaga, et kasumit muu hulgas õiglaselt ja tõhusalt teenida;

| O. | arvestades, et liit on juba astunud olulisi samme, et määratleda selgelt teatav krüptovara ja krüptovarateenuse osutajad ning üldisemalt luua krüptovara jaoks sobiv õigusraamistik – krüptovaraturgude määrus; arvestades, et see raamistik ja need määratlused hõlbustavad selle vara õiglast ja lihtsat maksustamist; arvestades, et sellise krüptovara määratlemine peab olema kooskõlas rahvusvaheliste standarditega, nimelt OECD ja rahapesuvastase töökonna välja töötatud standarditega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et liit on juba astunud olulisi samme, et määratleda selgelt teatav krüptovara ja krüptovarateenuse osutajad ning üldisemalt luua krüptovara jaoks sobiv õigusraamistik – krüptovaraturgude määrus; arvestades, et see raamistik ja need määratlused hõlbustavad selle vara õiglast ja lihtsat maksustamist; arvestades, et sellise krüptovara määratlemine peab olema kooskõlas rahvusvaheliste standarditega, nimelt OECD ja rahapesuvastase töökonna välja töötatud standarditega;

| P. | arvestades, et krüptovara määratlused peavad olema kogu ELis ühtsed ja kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; arvestades, et sama krüptovara võib ELis mitmel eri viisil liigitada „maksuobjektiks“, mille tulemuseks on erinev maksustamislahendus; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et krüptovara määratlused peavad olema kogu ELis ühtsed ja kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; arvestades, et sama krüptovara võib ELis mitmel eri viisil liigitada „maksuobjektiks“, mille tulemuseks on erinev maksustamislahendus;

| Q. | arvestades, et maksupoliitika teatavad valdkonnad kuuluvad liikmesriikide pädevusse ning tihe koostöö liikmesriikide vahel on väga oluline ja vajalik, selleks et lahendada probleeme, mida ühtse turu terviklikkusele ja maksusüsteemide kestlikkusele tekitab muu hulgas krüptovara kasutamise sagenemine; arvestades, et krüptovara maksustamise raamistik koos 27 väga erineva lähenemisviisiga võib märkimisväärselt takistada digitaalse ühtse turu eesmärkide saavutamist; arvestades, et seetõttu on olemas selge vajadus koordineerimise ja koostöö järele ELi tasandil; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et maksupoliitika teatavad valdkonnad kuuluvad liikmesriikide pädevusse ning tihe koostöö liikmesriikide vahel on väga oluline ja vajalik, selleks et lahendada probleeme, mida ühtse turu terviklikkusele ja maksusüsteemide kestlikkusele tekitab muu hulgas krüptovara kasutamise sagenemine; arvestades, et krüptovara maksustamise raamistik koos 27 väga erineva lähenemisviisiga võib märkimisväärselt takistada digitaalse ühtse turu eesmärkide saavutamist; arvestades, et seetõttu on olemas selge vajadus koordineerimise ja koostöö järele ELi tasandil;

| R. | arvestades, et EL ja selle ühtne turg peavad tagama äriühingutele (eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning idufirmadele) finantsteenuste ja krüptovara valdkonna uute tehnoloogiate osas innovatsioonisõbraliku keskkonna; arvestades, et selle põhieesmärgi saavutamine eeldab liikmesriikidelt kindlat pühendumist poliitikale, nimelt maksustamisele, mis tagab äriühingutele stabiilse, selge ja kindla õigusraamistiku, et nad saaksid edeneda ja aidata majanduskasvule kaasa; arvestades, et see pingutus nõuab tugevat pühendumist kodanike kui maksumaksjate ja finantsteenuste tarbijate õiguste kaitsmisele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et EL ja selle ühtne turg peavad tagama äriühingutele (eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning idufirmadele) finantsteenuste ja krüptovara valdkonna uute tehnoloogiate osas innovatsioonisõbraliku keskkonna; arvestades, et selle põhieesmärgi saavutamine eeldab liikmesriikidelt kindlat pühendumist poliitikale, nimelt maksustamisele, mis tagab äriühingutele stabiilse, selge ja kindla õigusraamistiku, et nad saaksid edeneda ja aidata majanduskasvule kaasa; arvestades, et see pingutus nõuab tugevat pühendumist kodanike kui maksumaksjate ja finantsteenuste tarbijate õiguste kaitsmisele;

| S. | arvestades, et selged suunised on väga olulised õiglase ja mõjusa maksusüsteemi jaoks, mille tõhus rakendamine liikmesriikides võiks aidata saavutada kasulikke reforme halduskulude ja -aja vähendamise, turule sisenemise tõkete vähendamise ning kindluse ja stabiilsuse tagamise kaudu, mis on konkurentsivõime eeltingimused, samuti äriühingute, eriti VKEde vaheliste lõhede ületamiseks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et selged suunised on väga olulised õiglase ja mõjusa maksusüsteemi jaoks, mille tõhus rakendamine liikmesriikides võiks aidata saavutada kasulikke reforme halduskulude ja -aja vähendamise, turule sisenemise tõkete vähendamise ning kindluse ja stabiilsuse tagamise kaudu, mis on konkurentsivõime eeltingimused, samuti äriühingute, eriti VKEde vaheliste lõhede ületamiseks;

| T. | arvestades, et krüptovara keskkond on kiiresti muutuv ja poliitikakujundajad peavad tagama võrdsed tingimused; arvestades, et maksupoliitikat ja maksudest kõrvalehoidumise mõju tuleb veel hoolikalt uurida, kuna need moodustavad üldise õigusraamistiku olulise aspekti; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et krüptovara keskkond on kiiresti muutuv ja poliitikakujundajad peavad tagama võrdsed tingimused; arvestades, et maksupoliitikat ja maksudest kõrvalehoidumise mõju tuleb veel hoolikalt uurida, kuna need moodustavad üldise õigusraamistiku olulise aspekti;

| U. | arvestades, et Euroopa Parlament on juba rõhutanud, et „praegused rahvusvahelised äriühingute maksustamise normid ei ole digitaliseerimise ja majanduse globaliseerumise kontekstis enam sobilikud“ ning et „digiteerimise areng ja suurem sõltuvus immateriaalsest varast ja nende osa suurenemine väärtusahelates tekitavad väljavaateid ja probleeme seoses majandustoimingute ja maksustatavate sündmuste jälgitavusega, sealhulgas võimaldavad maksustamise vältimise viise, eriti kui need toimingud on piiriülesed või toimuvad väljaspool liitu“ (1); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Euroopa Parlament on juba rõhutanud, et „praegused rahvusvahelised äriühingute maksustamise normid ei ole digitaliseerimise ja majanduse globaliseerumise kontekstis enam sobilikud“ ning et „digiteerimise areng ja suurem sõltuvus immateriaalsest varast ja nende osa suurenemine väärtusahelates tekitavad väljavaateid ja probleeme seoses majandustoimingute ja maksustatavate sündmuste jälgitavusega, sealhulgas võimaldavad maksustamise vältimise viise, eriti kui need toimingud on piiriülesed või toimuvad väljaspool liitu“ (1);

| V. | arvestades, et erinevalt traditsioonilisest rahandusest on krüptomaailm mõnikord detsentraliseeritud, mis raskendab vahendajate kasutamist maksuhaldurite abistamiseks; arvestades, et sellised vahendajad pakuvad sageli asjakohast teavet traditsioonilistes kolmandate isikute maksuaruandluse süsteemides; arvestades, et krüptosektori ja traditsioonilise finantssüsteemi ristumiskohas on tavaliselt kaasatud vahendaja, näiteks börs; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et erinevalt traditsioonilisest rahandusest on krüptomaailm mõnikord detsentraliseeritud, mis raskendab vahendajate kasutamist maksuhaldurite abistamiseks; arvestades, et sellised vahendajad pakuvad sageli asjakohast teavet traditsioonilistes kolmandate isikute maksuaruandluse süsteemides; arvestades, et krüptosektori ja traditsioonilise finantssüsteemi ristumiskohas on tavaliselt kaasatud vahendaja, näiteks börs;

Uute tehnoloogiate (nt plokiahel) potentsiaal maksumaksjate huvide paremaks teenimiseks, korruptiivse tegevuse tõkestamiseks, maksuhaldurite mõjuvõimu suurendamiseks ning maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemiseks

| 1. | on seisukohal, et riikide maksuhaldurid peaksid olema paremini varustatud piisavate vahenditega, et hõlbustada tõhusat maksukogumist, jõustada eeskirju, teenida maksumaksjaid paremini ja tagada nõuete täitmine; kutsub liikmesriike üles võtma endale digiüleminekuga seotud suuremate probleemide valguses kohustus teha piisavaid investeeringuid inimressurssidesse, sealhulgas koolitusse, digitaristusse ning spetsialiseerunud töötajatesse ja seadmetesse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub komisjoni üles uurima tulevaste seadusandlike ettepanekute esitamisel, kuidas tagada, et uute vastuvõetud õigusaktide aluseks olev tehnoloogia oleks lahutamatult seotud õigusaktide nõuetekohase rakendamisega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et maksuhaldurite IT-suutlikkuse kohandamine uute kujunemisjärgus tehnoloogiate, nagu hajusraamatu tehnoloogia (näiteks plokiahel või tehisintellekt) kaudu lubab edendada arukaid, mõjusaid ja tõhusaid maksu- ja haldusmenetlusi, tõrjuda ja piirata korruptsiooni, parandada kodanike ja ettevõtjate maksukuulekust ning suurendada globaliseerunud keskkonnas, kus piiriüleste tehingute arv on suurenenud, maksustatavate tehingute ning materiaalse ja immateriaalse vara omandiõiguse jälgitavust ja tuvastamist, luues seeläbi võimalused paremate ja õiglasemalt kavandatud maksusüsteemide loomiseks, et maksustada nii liikuvaid maksumaksjaid kui ka vara; palub komisjonil analüüsida ja hinnata isikuandmete säilitamise võimaliku maksu rakendamise mõju andmekaitsele ja tuludele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et kujunemisjärgus tehnoloogiad, nagu hajusraamatu tehnoloogia ja plokiahel, võivad tänu ainulaadsetele omadustele (nagu jälgitavus ja võime salvestada muutmatuid ja usaldusväärseid andmeid nende andmete terviklikkust kaitstes) pakkuda uut viisi maksude kogumise automatiseerimiseks; on veendunud, et sellega tagataks, et inimesed tasuvad võlgnevused, samuti tagataks tõhus maksukuulekus ja hõlbustataks maksutulu kogumist selle tekkimise kohas toote või teenuse olelusringi eri etappide õigeaegselt, kaitstes samal ajal kodanike isikuandmeid ja tagades kõrgetasemelise andmekaitse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab vajadust teha kindlaks parimad viisid tehnoloogia kasutamiseks maksuhaldurite analüütilise suutlikkuse suurendamiseks (parema andmeanalüüsi kaudu), andmete standardimiseks, et hõlbustada VKEde ja maksumaksjate maksukuulekust (sh ühiste aruandlusstandardite abil) ning tagada, et maksustamine kajastaks digiajastu ettevõtluskeskkonda paremini ja tagaks samal ajal kõrgetasemelise andmekaitse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | võtab teadmiseks ELi kõrgetasemelise rahvusvahelise halduskoostöö kogukonna (EU AIAC Community) loomise ja maksuhaldurite ELi tippkohtumise (TADEUS) väärtusliku panuse arutellu uute tehnoloogiate mõju üle riikide maksuhaldurite tööle; kutsub seetõttu komisjoni üles kaasama need foorumid spetsiaalse koolitusprogrammi väljatöötamisse maksuhaldustöötajatele uute tehnoloogiate kasutamise kohta maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastases võitluses ning tuginema nende rollile maksusüsteemide koostalitlusvõime parandamisel seoses andmete standardimise ja andmete automaatse reaalajas jagamisega piiriüleses kontekstis; tuletab meelde, et selline programm tuleb integreerida programmi „Fiscalis“ tegevusse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab siiski, et plokiahela, tehisintellekti ja muude digitaalsete vahendite kasutamisel maksuhaldurite poolt on oma eelised ja ohud, mida tuleb nõuetekohaselt leevendada, eelkõige selleks, et vältida eraelu puutumatuse rikkumist ning maksumaksjate erapoolikut ja diskrimineerivat kohtlemist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toob eelkõige esile andmete kvaliteediga seotud ohud; märgib sellega seoses, et loaga plokiahel koos vahendajatele antud piiratud lubadega on maksuhaldurite jaoks väga oluline ja võib aidata parandada süsteemi terviklikkust, kuna see võimaldab jagada maksuteavet lisaks muule teabele turvalises keskkonnas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni üles hindama seda, kuidas eri liikmesriigid maksustavad krüptovara, ja erinevat riiklikku poliitikat maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidmisega seoses krüptovara valdkonnas, tuues esile parimad tavad ja võimalikud lüngad ning kasutades ära maksustamisalaseid koostööplatvorme, nimelt programmi „Fiscalis“; palub komisjonil äriühingute maksustamise käitumisjuhendi töörühma toetusel võidelda ELis krüptovaraga seotud kahjulike maksutavade vastu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunnistab, et uute tehnoloogiate, näiteks plokiahela mõju maksuküsimustele võib vaadelda erinevalt, sõltuvalt sellest, kas keskendutakse otsesele maksustamisele (nt maksu kinnipidamine), kaudsele maksustamisele (käibemaks või tollimaksud) või maksukuulekusele; rõhutab hajusraamatu tehnoloogia potentsiaali muuta kinnipeetava maksu süsteem igas riigis tõhusamaks, aga ka hõlbustada sujuvaid piiriüleseid menetlusi ja ennetada pettust; soovitab komisjonil võtta arvesse iga mõõtme eripärasid; kutsub komisjoni üles võtma arvesse liikmesriikides olemasolevaid digilahendusi ja hindama võimalust integreerida plokiahelapõhised lahendused teabevahetusplatvormidel, et edendada reaalajas auditeerimist ja teabevahetust, järgides samal ajal täielikult ELi andmekaitse-eeskirju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni üles hindama uue platvormi loomist koolituseks ja parimate tavade jagamiseks riiklike maksuhaldurite vahel eelkõige krüptovara abil toimuva maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidmise vastase võitluse valdkonnas digitaalmajanduse; on arusaamisel, et selle uue platvormi saaks integreerida praegustesse algatustesse, näiteks programmi „Fiscalis“; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles jätkama plokiahela tehnoloogia ja muude haljusraamatu tehnoloogiate tegevusmõju ja maksuhaldustava aspektide hindamist, eelkõige programmi „Fiscalis“ kaudu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde oma ettepanekut komisjonile käia välja algatus „andmete veebipõhise esitamise standardi kohta (eelkõige) liidu piiriüleses kaubanduses, eelistatavalt kasutades andmeid, mis on saadud e-arveldamisest (või alternatiivsel teel, kuid säilitades põhimõtte, et andmed tuleb esitada üks kord), kaasa arvatud tõhus ja väga turvaline tsentraliseeritud/detsentraliseeritud andmetöötlus pettuste avastamiseks“ (2); |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub liikmesriike kindlalt üles „jätkama maksuhaldurite reformimist, kiirendama digitaliseerimist ja alustama strateegiliste lähenemisviiside rakendamist, et toetada VKEsid maksukuulekuse täitmisel ning teha kindlaks maksukoormuse vähendamise võimalused“ (3); |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni üles uurima kõiki võimalusi, mida Euroopa plokiahelateenuste taristu (EBSI) – plokiahelal põhinevate teenuste taristut teenindav omavahel ühendatud sõlmede vastastikune võrgustik – pakub riiklikele maksuhalduritele peamiselt käibemaksunõuete täitmise valdkonnas, järgides täielikult andmekaitse ja eraelu puutumatuse kõrgeimaid standardeid, eesmärgiga teha neile kättesaadavaks mitu uuenduslikku plokiahela protokolli ning aidata riikide maksuhaldureid selliste tehnoloogiate kasutamisega kohanemisel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde Euroopa maksukohustuslasena registreerimise numbri tähtsust ja kutsub komisjoni üles hindama plokiahelal põhinevate tehnoloogiate lisaväärtust nõuetekohase piiriülese maksuidentiteedi tagamisel koos rangete andmekaitse ja eraelu puutumatuse kaitsemeetmetega; |
| --- | --- |

16.

Krüptovara maksustamisega seotud probleemid

| 17. | on seisukohal, et krüptovara suhtes tuleb kohaldada õiglast, läbipaistvat ja mõjusat maksustamist, et tagada õiglane konkurents ja võrdsed võimalused varade ja finantstoodete maksustamisel käsitamisel ja finantsteenuste valdkonnas tegutsevate ettevõtjate osas; mõistab, et krüptovara maksustamist käsitlevad otsused sõltuvad aluslepingute kohaselt liikmesriikidest; kutsub ametiasutusi üles kaaluma lihtsustatud maksulahendusi juhu- või väikeettevõtjate ja väikeste tehingute puhul; toetab innovatsioonisõbralikku keskkonda digitaalsel ühtsel turul, kus ettevõtjad, VKEd ja idufirmad saavad areneda, luua majanduskasvu ja töökohti ning aidata mõjusas õigusraamistikus maksutulu kaudu kaasa majanduse elavdamisele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib, et digitaalses majanduses osalejad saavad liikmesriigis ulatuslikult äritegevusega tegeleda ilma seal füüsiliselt kohal olemata ning seega ei kajasta ühes jurisdiktsioonis makstud maksud enam seal loodud väärtust ja kasumit; rõhutab seetõttu vajadust kohandada püsiva tegevuskoha mõistet, nimelt määratledes selgelt virtuaalse püsiva tegevuskoha mõiste kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; tuletab seetõttu meelde OECD/G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasava raamistiku esimese samba tõhusa ülevõtmise tähtsust; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tunnistab, et krüptovara maksubaasi määratlemine on maksupoliitika üks põhiküsimusi; märgib, et praegu ei ole rahvusvaheliselt kokku lepitud standardmääratlust krüptovara ja sellise vara liikide kohta, mida see mõiste hõlmama peaks; mõistab vajadust sellise määratluse järele, mis on Euroopa õigusraamistiku prioriteet, selleks et tagada liidu juhtpositsioon rahvusvahelisel tasandil; mõistab, et OECD, keda on volitanud G20, töötab välja uut ülemaailmset maksustamise läbipaistvuse raamistikku, et näha ette krüptovaraga seotud aruandlus ja teabevahetus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on seisukohal, et on vaja selget ja laialdaselt aktsepteeritud krüptovara määratlust maksustamise eesmärgil; rõhutab, et see määratlus tuleks viia kooskõlla krüptovaraturgude määruses sisalduva määratlusega; rõhutab vajadust tagada süstemaatiline sidusus mitme krüptovara reguleeriva või reguleerima hakkava õigusakti vahel (näiteks krüptovaraturgude määrus, rahaülekannete määrus (4), halduskoostöö direktiiv (5) ja muud rahapesuvastased algatused) ning eelkõige kaitsta õiguskindlust ja stabiilsust; |
| --- | --- |

20.

| 21. | juhib tähelepanu sellele, et krüptovara puhul võib asjakohase maksustatava sündmuse määratlemiseks olla erinevaid võimalusi, näiteks müntide loomine kaevandamise teel, krüptovara vahetamine usaldusrahaks või muuks krüptovaraks, hargnemine või krüptovara panustamine; märgib, et nõuetekohase maksustamistaseme tagamiseks tuleb leida maksustatava sündmuse ühtne määratlus, vältides samal ajal topeltmaksustamise juhtumeid; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni üles esitama hinnang üht liiki krüptovara ümberarvestamise kohta teist liiki krüptovaraks ja pakkuma välja võimalusi maksustatava sündmuse määratlemiseks, pidades silmas maksustatavate sündmuste arvu olulise suurenemise ohtu, millega kaasnevad märkimisväärsed hindamisprobleemid; kutsub komisjoni üles kontrollima võimalust, et krüptovara konverteerimine usaldusrahaks võiks olla maksustatava sündmuse puhul asjakohasem valik, juhul kui on teenitud kasumit; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et igal riigil on kalduvus kasutada krüptovara käsitlevate riiklike õiguslahenduste kavandamisel oma terminoloogiat, mis võib põhjustada õiguslikku ebakindlust kodanikele ja äriühingutele, ohustades ELi ühtse turu terviklikkust, kuna see võib märkimisväärselt pärssida piiriülest koostööd, tekitada tahtmatult lünki, mis annavad võimalusi maksustamise kuritarvitamiseks ja maksustamise vältimiseks, ning seda võidakse ära kasutada kehtivate rahvusvaheliste maksustamise läbipaistvuse standardite, näiteks ühtse aruandlusstandardi õõnestamiseks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et krüptovaraturgude dünaamika (6) tõttu on hädavajalik kehtestada eeskirjad, millega määratakse kindlaks kohaldatava maksustamise liik, maksustatava sündmuse määratlus, maksustatava sündmuse toimumise aeg ja koht ning selle hindamine; |
| --- | --- |

24.

| 25. | juhib tähelepanu sellele, et krüptovara maksustamine piiriülestes olukordades on seotud maksupoliitika eri mõõtmetega, nagu tulu- ja käibemaks, ning sellised mõõtmed jagunevad praegu liikmesriikide ja Euroopa pädevuste vahel, kuid ühtsest Euroopa lähenemisviisist saadav kasu võiks olla kõige suurem valdkondades, mis on muu hulgas seotud halduskoostöö, teabevahetuse ja äriühingute maksustamisega; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub komisjoni üles kaaluma krüptovara, digiteerimise ja uute tehnoloogiate mõõdet kõigis oma kavandatavates ja tulevastes maksuküsimusi käsitlevates seadusandlikes ettepanekutes, eelkõige tulevases ettepanekus „Äritegevus Euroopas: tulumaksuga maksustamise raamistik“ (BEFIT); kutsub sellega seoses liikmesriike üles olema ambitsioonikad ja juhtima rahvusvahelist arutelu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub liikmesriike üles võtma oma riiklikes maksureformides arvesse krüptovara kasutamise eripärasid ning kaaluma mõjusamate süsteemide rakendamist, mis tagavad väiksemad nõuete järgimise kulud ja väiksema halduskoormuse, kuid mis samal ajal tagavad krüptovara õiglase, läbipaistva, proportsionaalse ja mõjusa maksustamise; rõhutab, et ajutised ja põhjendatud maksusoodustused võivad olla asjakohased tehnoloogilise innovatsiooni ja arengu edendamiseks, eelkõige plokiahela tehnoloogia sektoris; rõhutab ühiste aruandlusstandardite keskset tähtsust krüptovarateenuse osutajate ning üksikisikute ja üksuste jaoks; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub liikmesriike üles käsitlema eri liiki krüptovara viisil, mis on kooskõlas sarnase mittekrüptovara maksustamislahendustega; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub liikmesriike üles kaaluma krüptovara maksustamislahendustega seotud seadusandlike valikute raames ELi poliitikaeesmärke, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3, eelkõige kõrge konkurentsivõimega sotsiaalset turumajandust ning keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamise kõrget taset; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palub komisjonil hinnata, kas krüptovara käsitamine maksustamisel on muu vara maksustamislahendustega võrreldes järjepidev ja õiglane, eriti seoses sellise vara käibemaksuga maksustamisega; |
| --- | --- |

30.

Tõhusa reguleeriva / õigusraamistiku väljatöötamine

| 31. | juhib tähelepanu sellele, et krüptovara valdkond on üleilmne ja krüptovara käsitamine maksustamisel eeldab koordineeritud rahvusvahelist lähenemisviisi; mõistab sellega seoses vajadust jätkata selles küsimuses läbirääkimisi rahvusvaheliste vahendite üle; on seisukohal, et OECD, kes on juba teinud olulist tööd nii krüptovara maksustamise kui ka maksustamisel käsitlemise valdkonnas, võiks olla selleks sobiv foorum, eelkõige ühise aruandlusstandardi läbivaatamisel; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib, et OECD on juba alustanud tööd uue krüptovara aruandlusraamistikuga; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on seisukohal, et krüptovara maksustamist käsitleva rahvusvahelise lepingu puudumine jätab ELi ja selle liikmesriigid ilma alusest, millele rajada arukas ja tulevikku suunatud lähenemisviis; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub komisjoni üles esitama hinnang krüptovaraga seotud oluliste maksustatavate sündmuste ja tuluvormide kohta, keskendudes mitme põhitoimingu maksutagajärgedele, nagu krüptovara emiteerimine, krüptovara vahetamine usaldusraha, kaupade või teenuste vastu ning omistamine kingituse või pärandi kaudu, samuti kadumine või vargus jne; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palub komisjonil teha mõjuhinnangu krüptovara õiglase ja mõjusa maksustamise seniste parimate tavade kohta, austades ELi pädevust maksuküsimustes, uurida krüptovarateenuste osutajate rolli ja teha kindlaks, mil määral krüptovara sobib kehtivasse maksuraamistikku; on seisukohal, et maksupoliitika tuleks integreerida krüptovara usaldusväärsesse õigusraamistikku ning see peaks olema kooskõlas muude poliitikaaspektidega, sealhulgas maksustamise läbipaistvuse ning õigus-, finants- ja tarbijakaitsenõuetega; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tuletab meelde, et täielikult integreeritud ELi ühtne turg eeldab ühist lähenemisviisi krüptovara maksustamisele, mille puhul austatakse aluslepingutes määratletud pädevusi; kutsub seetõttu nõukogu üles, et ta alustaks selles küsimuses majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu koosseisus struktureeritud dialoogi parlamendiga; kutsub ka eurorühma esimeest üles pidama euroala rahandusministritega arutelu krüptovara maksustamise üle; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on veendunud, et halduskoostöö direktiivi kohaldamisala on vaja muuta nii, et teabevahetuse raamistik maksustamise valdkonnas hõlmaks krüptovara ja e-raha; kutsub OECDd üles võtma viivitamata vastu teabevahetuse aruandlusstandardi uus määratlus; on seisukohal, et halduskoostöö direktiivi läbivaatamine on maksustamise valdkonnas prioriteet; kutsub komisjoni üles lisama direktiivi eelseisvasse läbivaatamisse viivitamata OECD tulevased soovitused krüptovara aruandluse ja ühise aruandlusstandardi läbivaatamise kohta ning Euroopa Parlamendi soovitused, mis on esitatud resolutsioonis maksualast teabevahetust käsitlevate ELi nõuete täitmise kohta (7); kutsub nõukogu üles need kavandatavad muudatused kiiresti vastu võtma; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, kui oluline on tagada, et halduskoostöö direktiivi tulevase läbivaatamise käigus täiendataks muude õigusaktide kohaseid aruandluskohustusi, aidates ametiasutustel vahetada automaatselt andmeid krüptovara ja e-raha kohta, et nad saaksid hinnata krüptovara ja e-raha kasutavatest investeeringutest ja maksetest saadavat tulu; rõhutab vajadust tagada süstemaatiline sidusus, mis tagab ettevõtjatele õiguskindluse ja tehnilised suunised riiklikele maksuhalduritele; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub komisjoni ja riiklikke ametiasutusi üles tagama, et eeskirjade jõustamiseks või avalike teenuste osutamiseks kasutatav plokiahela tehnoloogia oleks kooskõlas põhiõigustega ja küberturvalisust ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist käsitlevate standarditega; |
| --- | --- |

39.

| 40. | julgustab komisjoni võtma arvesse liikmesriikides kasutatavaid olemasolevaid digilahendusi, õigusnorme ja haldussuuniseid, et hinnata, kuidas kasutada plokiahelat ja muid hajusraamatu tehnoloogiaid ning ennetada maksupettusi ja maksustamise vältimist ning võidelda korruptsiooni vastu; toetab Euroopa plokiahela teenustetaristu arendamist; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palub komisjonil hinnata, kuidas toetada maksukuulekuse parandamist, võttes arvesse krüptovara kiiresti muutuvat väärtust ja seda, et mõnel juhul puudub ilmne konverteerimine usaldusrahasse, aga ka maksuhaldurite raskusi saada nende tehingute kohta usaldusväärset ja õigeaegset teavet; |
| --- | --- |

41.

| 42. | on seisukohal, et kuna krüptosektor on praegu üleminekujärgus ja lähitulevikus ei ole oodata selle stabiliseerumist, ei tohiks olukorra hindamise vajadus takistada ELi institutsioonidel võtmast vastu õigusakte krüptovara parema järelevalve ja parema maksustamise kohta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | juhib tähelepanu maksupoliitika sagedase läbivaatamise ja kohandamise vajadusele, et suuta reageerida sektori arengule ja tagada selle asjakohasus virtuaalvääringute ja muude esilekerkivate varaliikidega seotud tehnoloogiliste ja turuarengute kontekstis; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2022. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile õiglase ja lihtsama maksustamise kohta, millega toetatakse majanduse taastamise strateegiat (EP järelmeetmed komisjoni juulis avaldatud tegevuskavale ja 25 algatusele käibemaksu, äritegevuse ja üksikisiku maksustamise valdkonnas) (ELT C 347, 9.9.2022, lk 211).

(2)  ELT C 347, 9.9.2022, lk 211.

(3)  Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2022. aasta resolutsioon riikide maksureformide mõju kohta ELi majandusele (ELT C 342, 6.9.2022, lk 14).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet (ELT L 141, 5.6.2015, lk 1).

(5)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

(6)  Krüptovaluutade turu majanduslikuks suuruseks hinnati 2021. aasta mais 2,2 triljonit eurot, kusjuures tipptase oli 2021. aasta oktoobris 2,5 triljonit eurot (komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus, 2021).

(7)  Euroopa Parlamendi 16. septembri 2021. aasta resolutsioon maksualast teabevahetust käsitlevate ELi nõuete täitmise kohta – edusammud, õppetunnid ja ületamist ootavad raskused (ELT C 117, 11.3.2022, lk 120).

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/23

---

P9_TA(2022)0339

Keskus „AccessibleEU“ ligipääsetavuse poliitika toetamiseks ELi siseturul

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta resolutsioon keskuse „AccessibleEU“ kohta ligipääsetavuse poliitika toetamiseks ELi siseturul (2022/2013(INI))

(2023/C 132/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 19 ja 48, artikli 67 lõiget 4 ning artikleid 153, 165, 168 ja 174, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 19 ja 48, artikli 67 lõiget 4 ning artikleid 153, 165, 168 ja 174,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 3, 21, 24, 26, 34, 35, 41 ja 47, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 3, 21, 24, 26, 34, 35, 41 ja 47,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni (edaspidi „puuetega inimeste õiguste konventsioon“) ja selle jõustumist 21. jaanuaril 2011. aastal kooskõlas nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsusega 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni (edaspidi „puuetega inimeste õiguste konventsioon“) ja selle jõustumist 21. jaanuaril 2011. aastal kooskõlas nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsusega 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (1),

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee üldiseid märkusi puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohta kui autoriteetseid suuniseid konventsiooni rakendamiseks, eelkõige üldist märkust nr 2 artikli 9 kohta: juurdepääsetavus, vastu võetud 11. aprillil 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee üldiseid märkusi puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohta kui autoriteetseid suuniseid konventsiooni rakendamiseks, eelkõige üldist märkust nr 2 artikli 9 kohta: juurdepääsetavus, vastu võetud 11. aprillil 2014,

| — | võttes arvesse nõukogu, liikmesriikide ja komisjoni vahelist käitumisjuhendit, milles sätestatakse sisekord Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamiseks Euroopa Liidu poolt ja Euroopa Liidu esindamiseks seoses selle konventsiooniga (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu, liikmesriikide ja komisjoni vahelist käitumisjuhendit, milles sätestatakse sisekord Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamiseks Euroopa Liidu poolt ja Euroopa Liidu esindamiseks seoses selle konventsiooniga (2),

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee 2. oktoobri 2015. aasta kokkuvõtlikke märkusi Euroopa Liidu esialgse aruande kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee 2. oktoobri 2015. aasta kokkuvõtlikke märkusi Euroopa Liidu esialgse aruande kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani strateegilist uurimist selle kohta, kuidas komisjon jälgib ELi rahalisi vahendeid, mida kasutatakse selleks, et edendada puuetega inimeste ja eakate õigust iseseisvale elule, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani strateegilist uurimist selle kohta, kuidas komisjon jälgib ELi rahalisi vahendeid, mida kasutatakse selleks, et edendada puuetega inimeste ja eakate õigust iseseisvale elule,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0101),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puuetest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (COM(2008)0426, diskrimineerimisvastane direktiiv), ja Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2009. aasta seisukohta sel teemal (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puuetest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (COM(2008)0426, diskrimineerimisvastane direktiiv), ja Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2009. aasta seisukohta sel teemal (3),

| — | võttes arvesse oma 18. juuni 2020. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta järgse puuetega inimeste strateegia kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. juuni 2020. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta järgse puuetega inimeste strateegia kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/782 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/782 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (6) (Euroopa ligipääsetavuse akt), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (6) (Euroopa ligipääsetavuse akt),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/2102, mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/2102, mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. aprilli 2022. aasta määrust (EL) 2022/612, mis käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidus (uuesti sõnastatud) (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. aprilli 2022. aasta määrust (EL) 2022/612, mis käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidus (uuesti sõnastatud) (9),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ (COM(2021)0118),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (10),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“ (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“ (COM(2020)0789),

| — | võttes arvesse uut tarbijakaitse tegevuskava (COM(2020)0696), mille viie prioriteedi hulgas on teatavate tarbijarühmade, sealhulgas puuetega inimeste erivajadused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uut tarbijakaitse tegevuskava (COM(2020)0696), mille viie prioriteedi hulgas on teatavate tarbijarühmade, sealhulgas puuetega inimeste erivajadused,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (riigihangete direktiiv) (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (riigihangete direktiiv) (11),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (12),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2018. aasta otsust (EL) 2018/254 Marrakechi lepingu (mis käsitleb avaldatud teostele juurdepääsu lihtsustamist pimedatele, nägemispuudega või muu trükikirja lugemispuudega isikutele) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2018. aasta otsust (EL) 2018/254 Marrakechi lepingu (mis käsitleb avaldatud teostele juurdepääsu lihtsustamist pimedatele, nägemispuudega või muu trükikirja lugemispuudega isikutele) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (13),

| — | võttes arvesse komisjoni volitustest 376, 554, 420 ja 473 tulenevaid ligipääsetavuse standardeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni volitustest 376, 554, 420 ja 473 tulenevaid ligipääsetavuse standardeid,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 181/2011, mis käsitleb bussisõitjate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 181/2011, mis käsitleb bussisõitjate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1177/2010, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1177/2010, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2006 puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2006 puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul (16),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (17),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrust (EL) nr 1300/2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrust (EL) nr 1300/2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (18),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A9-0209/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A9-0209/2022),

| A. | arvestades, et puuetega inimestel on kõigis eluvaldkondades teistega võrdsed õigused ning neil on võõrandamatu õigus väärikusele, võrdsele kohtlemisele, iseseisvale elule, iseseisvusele ja täielikule osalemisele ühiskonnas, millest saavad kasu kõik ühiskonnatasandid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et puuetega inimestel on kõigis eluvaldkondades teistega võrdsed õigused ning neil on võõrandamatu õigus väärikusele, võrdsele kohtlemisele, iseseisvale elule, iseseisvusele ja täielikule osalemisele ühiskonnas, millest saavad kasu kõik ühiskonnatasandid;

| B. | arvestades, et enam kui 87 miljonil liidus elaval inimesel on mingi puue, ning arvestades, et arvesse tuleb võtta rahvastiku vananemise suundumust liidus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et enam kui 87 miljonil liidus elaval inimesel on mingi puue, ning arvestades, et arvesse tuleb võtta rahvastiku vananemise suundumust liidus;

| C. | arvestades, et ligipääsetavus on puuetega inimeste jaoks inimõiguste ja põhivabaduste täieliku kasutamise oluline eeltingimus; arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni ligipääsetavust käsitleva artikli 9 kohaselt peavad osalisriigid selleks, et anda puuetega inimestele võimalus iseseisvaks eluks ja täielikuks osalemiseks kõigis eluvaldkondades, võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada neile teistega võrdsetel alustel juurdepääs füüsilisele keskkonnale, transpordile, teabele ja suhtlusele, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatele (IKT) ja -süsteemidele, ning muudele avalikele ehitistele ja teenustele nii linna- kui ka maapiirkondades; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ligipääsetavus on puuetega inimeste jaoks inimõiguste ja põhivabaduste täieliku kasutamise oluline eeltingimus; arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni ligipääsetavust käsitleva artikli 9 kohaselt peavad osalisriigid selleks, et anda puuetega inimestele võimalus iseseisvaks eluks ja täielikuks osalemiseks kõigis eluvaldkondades, võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada neile teistega võrdsetel alustel juurdepääs füüsilisele keskkonnale, transpordile, teabele ja suhtlusele, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatele (IKT) ja -süsteemidele, ning muudele avalikele ehitistele ja teenustele nii linna- kui ka maapiirkondades;

| D. | arvestades, et liikmesriigid peavad tagama ligipääsetavuse integreerimise kõigil tasanditel, mitte ainult üldkasutatavates hoonetes ja transpordis, vaid ka tervishoius ja hariduses, ning suurendama puuetega inimeste liikuvust ja integreerimist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liikmesriigid peavad tagama ligipääsetavuse integreerimise kõigil tasanditel, mitte ainult üldkasutatavates hoonetes ja transpordis, vaid ka tervishoius ja hariduses, ning suurendama puuetega inimeste liikuvust ja integreerimist;

| E. | arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsioonis on universaaldisain määratletud kui toodete, keskkonna, programmide ja teenuste disainimine sellisel viisil, mis muudab nad suurimal võimalikul määral kõigile inimestele kasutatavaks ilma vajaduseta teha kohandusi või kasutada eridisaini, ega välista vajaduse korral abiseadmeid kindlatele puuetega inimeste rühmadele; arvestades, et ligipääsetavus on üks puuetega inimeste õiguste konventsiooni üldpõhimõtteid ning et puuetega inimeste õiguste konventsioon on ELile ja liikmesriikidele otsuse 2010/48/EÜ kohaselt õiguslikult siduv; arvestades, et üldises märkuses nr 2 puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohta märgitakse osalisriikide kohustust võtta vastu tegevuskavad ja strateegiad, et teha kindlaks olemasolevad ligipääsutõkked, kehtestada konkreetsed tähtajad ning tagada tõkete kõrvaldamiseks vajalikud inim- ja materiaalsed ressursid; arvestades, et ligipääsetavus on puuetega inimeste jaoks ülioluline, et nad saaksid kasutada õigust eraelu puutumatusele, mittediskrimineerimisele, tööhõivele, kaasavale haridusele ja poliitilisele osalemisele ning muid puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatud õigusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsioonis on universaaldisain määratletud kui toodete, keskkonna, programmide ja teenuste disainimine sellisel viisil, mis muudab nad suurimal võimalikul määral kõigile inimestele kasutatavaks ilma vajaduseta teha kohandusi või kasutada eridisaini, ega välista vajaduse korral abiseadmeid kindlatele puuetega inimeste rühmadele; arvestades, et ligipääsetavus on üks puuetega inimeste õiguste konventsiooni üldpõhimõtteid ning et puuetega inimeste õiguste konventsioon on ELile ja liikmesriikidele otsuse 2010/48/EÜ kohaselt õiguslikult siduv; arvestades, et üldises märkuses nr 2 puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohta märgitakse osalisriikide kohustust võtta vastu tegevuskavad ja strateegiad, et teha kindlaks olemasolevad ligipääsutõkked, kehtestada konkreetsed tähtajad ning tagada tõkete kõrvaldamiseks vajalikud inim- ja materiaalsed ressursid; arvestades, et ligipääsetavus on puuetega inimeste jaoks ülioluline, et nad saaksid kasutada õigust eraelu puutumatusele, mittediskrimineerimisele, tööhõivele, kaasavale haridusele ja poliitilisele osalemisele ning muid puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatud õigusi;

| F. | arvestades, et kohalikel omavalitsustel on oluline roll liikmesriikide toetamisel sotsiaalpoliitika, sealhulgas puuete- ja ligipääsetavuse poliitika väljatöötamisel, analüüsides kohapealseid vajadusi ja rakendades erimeetmeid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kohalikel omavalitsustel on oluline roll liikmesriikide toetamisel sotsiaalpoliitika, sealhulgas puuete- ja ligipääsetavuse poliitika väljatöötamisel, analüüsides kohapealseid vajadusi ja rakendades erimeetmeid;

| G. | arvestades, et kvaliteetse ja taskukohase tugitehnoloogia tagamine soodustab puuetega inimeste täielikku kaasamist ühiskonda ning toob kasu nii puuetega inimestele ja nende tehnoloogiate pakkujatele kui ka ühiskonnale tervikuna; arvestades, et tugitehnoloogiad aitavad vähendada erinevusi liikmesriikide vahel, ning arvestades, et need tehnoloogiad saavad toimida ainult ligipääsetavas keskkonnas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kvaliteetse ja taskukohase tugitehnoloogia tagamine soodustab puuetega inimeste täielikku kaasamist ühiskonda ning toob kasu nii puuetega inimestele ja nende tehnoloogiate pakkujatele kui ka ühiskonnale tervikuna; arvestades, et tugitehnoloogiad aitavad vähendada erinevusi liikmesriikide vahel, ning arvestades, et need tehnoloogiad saavad toimida ainult ligipääsetavas keskkonnas;

| H. | arvestades, et puuetega inimeste tööhõive kõrgemal tasemel, paremal ligipääsetavusel ja selle rühma suuremal kaasamisel tööturule on selge majanduslik potentsiaal; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et puuetega inimeste tööhõive kõrgemal tasemel, paremal ligipääsetavusel ja selle rühma suuremal kaasamisel tööturule on selge majanduslik potentsiaal;

| I. | arvestades, et liit on loonud tervikliku õigusraamistiku ligipääsetavuse kohta siseturul, eelkõige konkreetsete ligipääsetavust käsitlevate õigusaktide, näiteks Euroopa ligipääsetavuse akti vastuvõtmisega, ning lisab ligipääsetavuskohustused eri valdkondlikesse õigusaktidesse, sealhulgas ELi fondide määrustesse; arvestades, et Euroopa ligipääsetavuse aktiga, mida hakatakse kohaldama alates 28. juunist 2025, kehtestatakse olulised uued toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuded; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et liit on loonud tervikliku õigusraamistiku ligipääsetavuse kohta siseturul, eelkõige konkreetsete ligipääsetavust käsitlevate õigusaktide, näiteks Euroopa ligipääsetavuse akti vastuvõtmisega, ning lisab ligipääsetavuskohustused eri valdkondlikesse õigusaktidesse, sealhulgas ELi fondide määrustesse; arvestades, et Euroopa ligipääsetavuse aktiga, mida hakatakse kohaldama alates 28. juunist 2025, kehtestatakse olulised uued toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuded;

| J. | arvestades, et puuetega seotud poliitika tegelik rakendamine aitab positiivselt kaasa ELi siseturu konkurentsivõimele ja on seetõttu ELi majanduse lahutamatu vahend; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et puuetega seotud poliitika tegelik rakendamine aitab positiivselt kaasa ELi siseturu konkurentsivõimele ja on seetõttu ELi majanduse lahutamatu vahend;

| K. | arvestades, et puuetega inimesi käsitleva Euroopa strateegia 2010–2020 hindamine näitas, et see aitas parandada olukorda mitmes valdkonnas, kuid tõi samuti esile tõsiasja, et puuetega inimesed seisavad endiselt silmitsi märkimisväärsete takistustega juurdepääsul tervishoiule, haridusele, transpordile, tehiskeskkonnale, IKT-le, tööhõivele ja vaba aja veetmisele ning osalemisele poliitilises elus ja muudes eluvaldkondades; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et puuetega inimesi käsitleva Euroopa strateegia 2010–2020 hindamine näitas, et see aitas parandada olukorda mitmes valdkonnas, kuid tõi samuti esile tõsiasja, et puuetega inimesed seisavad endiselt silmitsi märkimisväärsete takistustega juurdepääsul tervishoiule, haridusele, transpordile, tehiskeskkonnale, IKT-le, tööhõivele ja vaba aja veetmisele ning osalemisele poliitilises elus ja muudes eluvaldkondades;

1.

väljendab heameelt komisjoni teatise „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (edaspidi „strateegia“) üle, mille eesmärk on tagada, et kõik puuetega inimesed Euroopas saaksid võrdsetel tingimustel kasutada oma õigusi, osaleda ühiskonnas ja majanduses ning et neid enam ei diskrimineeritaks, käsitledes puuetega inimesi käsitleva Euroopa strateegia 2010–2020 hinnangus välja toodud märkimisväärseid takistusi;

2.

väljendab heameelt strateegias välja kuulutatud komisjoni algatuse üle luua keskus „AccessibleEU“ (edaspidi „keskus“); tunnustab, et keskuse eesmärk on suurendada ühtlustatud ligipääsetavuspoliitika sidusust, toetada selle rakendamist ning hõlbustada juurdepääsu asjakohastele teadmistele ja oskustele, edendades võrdsete võimaluste kultuuri ja puuetega inimeste täielikku osalemist ühiskonnas, sealhulgas kutselisel tasandil, tehes seda haldusasutuste, ettevõtjate esindajate, puuetega inimeste kodanikuühiskonna, ligipääsetavuse valdkonna ekspertide ja kasutajate koostööruumis;

3.

märgib, et suurem ligipääsetavus ühiskonnas on võimalik saavutada ainult juhul, kui keskus järgib universaaldisaini lähenemisviisi; rõhutab vajadust tagada, et seda kõikehõlmavat lähenemisviisi ligipääsetavusele võetakse nõuetekohaselt arvesse, eelkõige seoses füüsilise keskkonna, transpordi, teabe, kommunikatsiooni, teenuste ning riigihankelepingute ja pakkumuste valdkonnaga; on seisukohal, et see lähenemisviis eeldab kõigi sidusrühmade ja õiguste omajate mõjusat osalemist keskuse menetlustes;

4.

rõhutab, et EL on kehtestanud puuetega inimeste õiguste konventsiooni volitustest lähtudes ligipääsetavuse kohta ühtsel turul tervikliku õigusraamistiku, mis hõlmab muu hulgas Euroopa ligipääsetavuse akti, veebi juurdepääsetavuse direktiivi, audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi ja elektroonilise side direktiivi ning raudteejaamade ja sõidukite tehnilisi kirjeldusi; tuletab meelde, et selle raamistiku aspektide rakendamistähtajad on tulevikus, ning ergutab tegema täiendavaid jõupingutusi varajase rakendamise saavutamiseks; peab kahetsusväärseks tõsiasja, et kus see on juba nõutav, on selliste oluliste õigusaktide rakendamine liikmesriigiti küllaltki erinev ja ei ole üldiselt veel olnud rahuldav, peamiselt ligipääsetavuse valdkonna kvalifitseeritud ekspertide puudumise tõttu; rõhutab seetõttu vajadust parandada avaliku sektori asutuste, ettevõtjate ja kogu ühiskonna üldisi teadmisi ning praktilisi ja teoreetilisi eksperditeadmisi ligipääsetavuse poliitika kohta, et aidata igas liikmesriigis leida sobivaid, kestlikke ja taskukohaseid lahendusi ja seega parandada olemasolevate ja tulevaste ligipääsetavusnõuete rakendamist; rõhutab selles kontekstis, et keskus peaks toimima olulise ressursina, et anda selliseid teadmisi ja toetada liikmesriike rakendamisetapis;

5.

tunnustab ajutiste töörühmade loomist teatavate ligipääsetavust käsitlevate õigusaktide rakendamiseks; on siiski veendunud, et koordineerimis- ja koostööraamistiku puudumine ELi, liikmesriikide, eelkõige ligipääsetavust käsitlevate õigusaktide järelevalvet teostavate või neid jõustavate avaliku sektori asutuste ning valdkonnaüleseid lahendusi toetavate asjaomaste sidusrühmade, nimelt puuetega inimeste neid esindavate organisatsioonide kaudu, ligipääsetavuse valdkonna spetsialistide ja erasektori vahel kujutab endast täiendavat takistust ligipääsetavust käsitlevate õigusaktide rakendamisele ja nende ühtlustatud jõustamisele kogu ELis;

6.

kutsub komisjoni üles tagama piisavad rahalised ja inimressursid keskuse loomiseks ja toimimiseks; kutsub liikmesriike üles tagama vajalikud vahendid ligipääsetavuse poliitika rakendamiseks ja jõustamiseks, sealhulgas ELi vahendite kaudu; rõhutab, et piisav rahastamine on hädavajalik mõjusa ligipääsetavust käsitleva riikliku poliitika elluviimiseks ning edu saavutamiseks paljudes valdkondades, nagu teadlikkuse suurendamine teavitusmeetmete kaudu, eelkõige puuetega inimesi esindavate organisatsioonide puhul, nähtamatute puuete tunnustamine ning riiklike puuetega isiku kaartide või ligipääsetavusstandardite ühtlustamine;

Struktuur

Struktuur

| 7. | kutsub komisjoni üles looma sekretariaadi ja foorumi keskuse töö korraldamiseks ja juhtimiseks; rõhutab, et foorum peaks tagama ligipääsetavuse valdkonnas sobivate kogemustega avaliku ja erasektori sidusrühmade ja õiguste omajate tasakaalustatud osalemise; rõhutab, et tagada tuleks sooline tasakaal; rõhutab, et keskuse töö olulise osana tuleb tagada puuetega inimesi esindavate organisatsioonide osalemine, et tagada keskuse tegevuse võimalikult suur läbipaistvus; on veendunud, et keskus peaks avaldama iga-aastase tööprogrammi ja peaks kaasama foorumisse esindajad ka Euroopa Parlamendi liikmete hulgast; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles looma sekretariaadi ja foorumi keskuse töö korraldamiseks ja juhtimiseks; rõhutab, et foorum peaks tagama ligipääsetavuse valdkonnas sobivate kogemustega avaliku ja erasektori sidusrühmade ja õiguste omajate tasakaalustatud osalemise; rõhutab, et tagada tuleks sooline tasakaal; rõhutab, et keskuse töö olulise osana tuleb tagada puuetega inimesi esindavate organisatsioonide osalemine, et tagada keskuse tegevuse võimalikult suur läbipaistvus; on veendunud, et keskus peaks avaldama iga-aastase tööprogrammi ja peaks kaasama foorumisse esindajad ka Euroopa Parlamendi liikmete hulgast;

| 8. | rõhutab konkreetseid probleeme, mida põhjustavad mõningad ligipääsetavuse poliitika valdkonnad, nagu tehiskeskkond, riigihanked, digitehnoloogia, meedia ja kultuur, transport, kujunemisjärgus tehnoloogiad ja tugitehnoloogiad ning üldsusele kättesaadavad tooted ja teenused; kutsub komisjoni üles looma teatavate valdkondade jaoks spetsialiseerunud ekspertide alarühmad; on veendunud, et need rühmad peaksid tegema tihedat koostööd keskuse, liikmesriikide, puuetega inimeste ja puuetega inimesi esindavate organisatsioonidega, et tagada ligipääsetavusega seotud õigusaktide parem hindamine, rakendamine, järelevalve ja jõustamine; |
| --- | --- |

8.

rõhutab konkreetseid probleeme, mida põhjustavad mõningad ligipääsetavuse poliitika valdkonnad, nagu tehiskeskkond, riigihanked, digitehnoloogia, meedia ja kultuur, transport, kujunemisjärgus tehnoloogiad ja tugitehnoloogiad ning üldsusele kättesaadavad tooted ja teenused; kutsub komisjoni üles looma teatavate valdkondade jaoks spetsialiseerunud ekspertide alarühmad; on veendunud, et need rühmad peaksid tegema tihedat koostööd keskuse, liikmesriikide, puuetega inimeste ja puuetega inimesi esindavate organisatsioonidega, et tagada ligipääsetavusega seotud õigusaktide parem hindamine, rakendamine, järelevalve ja jõustamine;

| 9. | kutsub liikmesriike üles looma riiklikke ligipääsetavuskeskusi, mis võiksid koosneda kontaktpunktidest ja sarnase struktuuriga eksperdirühmadest, et teha keskusega koostööd ligipääsetavust käsitlevate õigusaktide rakendamisel, järelevalvel ja jõustamisel; on seisukohal, et riiklikud ligipääsetavuskeskused peaksid hõlbustama asjaomaste sidusrühmade ja õiguste omajate, sealhulgas ettevõtjate, puuetega inimeste organisatsioonide ning ligipääsetavuse ja valdkondlike õigusaktide rakendamise eest vastutavate riiklike ametiasutuste vahelist teabevahetust ja koordineerimist; on veendunud, et keskuse valdkonnaeksperdid peaksid pakkuma kõigile asjaomastele sidusrühmadele suuniseid ja koolitust; usub, et sellised rühmad võiksid aidata leida riikide eripäradega arvestavaid ligipääsetavuslahendusi; |
| --- | --- |

9.

kutsub liikmesriike üles looma riiklikke ligipääsetavuskeskusi, mis võiksid koosneda kontaktpunktidest ja sarnase struktuuriga eksperdirühmadest, et teha keskusega koostööd ligipääsetavust käsitlevate õigusaktide rakendamisel, järelevalvel ja jõustamisel; on seisukohal, et riiklikud ligipääsetavuskeskused peaksid hõlbustama asjaomaste sidusrühmade ja õiguste omajate, sealhulgas ettevõtjate, puuetega inimeste organisatsioonide ning ligipääsetavuse ja valdkondlike õigusaktide rakendamise eest vastutavate riiklike ametiasutuste vahelist teabevahetust ja koordineerimist; on veendunud, et keskuse valdkonnaeksperdid peaksid pakkuma kõigile asjaomastele sidusrühmadele suuniseid ja koolitust; usub, et sellised rühmad võiksid aidata leida riikide eripäradega arvestavaid ligipääsetavuslahendusi;

Volitused

Volitused

| 10. | on veendunud, et keskus peaks toimima sõlmpunktina, mis pakub asjaomastele ELi institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikidele liidu õiguse rakendamisel korrapärast abi ja oskusteavet ligipääsetavuse poliitika ja tehniliste nõuete osas; on veendunud, et keskus peaks looma koostööraamistiku, mis viiks asjaomased riiklikud ja liidu asutused kokku kõigi kasutajarühmadega, eelkõige puuetega inimesi esindavate organisatsioonide, kodanikuühiskonna organisatsioonide, akadeemiliste ringkondade, ettevõtete ja spetsialistidega kõigist ligipääsetavuse ja tarbijaõiguste valdkondadest, ja seda koordineerima, et toetada ühtlustatud rakendamist ja jõustamist kogu ELis, pakkuda suuniseid ja koolitust ning innustada poliitikameetmete arendamist ja innovatsiooni riiklikul ja ELi tasandil, sealhulgas parimate tavade kindlakstegemise ja jagamise kaudu eri sektorites, samuti selliste vahendite loomise kaudu, mille eesmärk on hõlbustada liidu õiguse rakendamist; on lisaks veendunud, et keskus võiks tõhustada koostööd eespool nimetatud asutuste ja organisatsioonide ning väga uuenduslike sidusrühmade vahel, et edendada tugitehnoloogiate arendamist; on seisukohal, et keskus võiks anda samuti nõu, sealhulgas suuniseid, asjaomastele ELi institutsioonidele ja asutustele ning nende liikmesriikidele nende sisemise ligipääsetavuse poliitika ja tavade kohta; |
| --- | --- |

10.

on veendunud, et keskus peaks toimima sõlmpunktina, mis pakub asjaomastele ELi institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikidele liidu õiguse rakendamisel korrapärast abi ja oskusteavet ligipääsetavuse poliitika ja tehniliste nõuete osas; on veendunud, et keskus peaks looma koostööraamistiku, mis viiks asjaomased riiklikud ja liidu asutused kokku kõigi kasutajarühmadega, eelkõige puuetega inimesi esindavate organisatsioonide, kodanikuühiskonna organisatsioonide, akadeemiliste ringkondade, ettevõtete ja spetsialistidega kõigist ligipääsetavuse ja tarbijaõiguste valdkondadest, ja seda koordineerima, et toetada ühtlustatud rakendamist ja jõustamist kogu ELis, pakkuda suuniseid ja koolitust ning innustada poliitikameetmete arendamist ja innovatsiooni riiklikul ja ELi tasandil, sealhulgas parimate tavade kindlakstegemise ja jagamise kaudu eri sektorites, samuti selliste vahendite loomise kaudu, mille eesmärk on hõlbustada liidu õiguse rakendamist; on lisaks veendunud, et keskus võiks tõhustada koostööd eespool nimetatud asutuste ja organisatsioonide ning väga uuenduslike sidusrühmade vahel, et edendada tugitehnoloogiate arendamist; on seisukohal, et keskus võiks anda samuti nõu, sealhulgas suuniseid, asjaomastele ELi institutsioonidele ja asutustele ning nende liikmesriikidele nende sisemise ligipääsetavuse poliitika ja tavade kohta;

| 11. | rõhutab keskuse võimalikku kasu komisjoni töö toetamisel, muu hulgas tehes kindlaks ja aidates likvideerida kehtivate õigusaktide lünki ja vastuolusid, andes poliitilisi soovitusi ligipääsetavust käsitlevate õigusaktide ajakohastamiseks ja väljatöötamiseks, integreerides ligipääsetavuse kõikidesse komisjoni eri peadirektoraatide vastutusalasse kuuluvatesse asjakohastesse poliitikavaldkondadesse, sealhulgas määrates kindlaks prioriteetsed valdkonnad, kus tuleks ligipääsetavust parandada, viies läbi projekte, millega uuritakse uuenduslikke viise ligipääsetavuse rakendamiseks, abistades ligipääsetavuse tehniliste kirjelduste koostamisel ning aidates ELi asutusi ja organeid ligipääsetavusega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

11.

rõhutab keskuse võimalikku kasu komisjoni töö toetamisel, muu hulgas tehes kindlaks ja aidates likvideerida kehtivate õigusaktide lünki ja vastuolusid, andes poliitilisi soovitusi ligipääsetavust käsitlevate õigusaktide ajakohastamiseks ja väljatöötamiseks, integreerides ligipääsetavuse kõikidesse komisjoni eri peadirektoraatide vastutusalasse kuuluvatesse asjakohastesse poliitikavaldkondadesse, sealhulgas määrates kindlaks prioriteetsed valdkonnad, kus tuleks ligipääsetavust parandada, viies läbi projekte, millega uuritakse uuenduslikke viise ligipääsetavuse rakendamiseks, abistades ligipääsetavuse tehniliste kirjelduste koostamisel ning aidates ELi asutusi ja organeid ligipääsetavusega seotud küsimustes;

| 12. | on arvamusel, et keskus peaks koguma teadusuuringuid ja uurimusi kasutades ligipääsetavuse kohta väärtuslikke teadmisi, mida ta peaks jagama nii komisjoni kui ka liikmesriikidega, ning et ta peaks koguma ja koondama spetsialiseeritud ja võrreldavat teavet ning täielikult kättesaadavaid andmeid, sealhulgas tagasisidet ligipääsetavust käsitlevate õigusaktide rakendamise kohta; rõhutab, et need meetmed muudaksid ligipääsetavuse poliitika kindlalt kasutajate nõudmistele ja kogemustele tuginevaks; rõhutab, et keskus peaks aitama kõrvaldada lünki puuetega inimeste olukorda käsitlevate statistiliste andmete kogumises riiklikul tasandil ning et ette tuleks näha koostöö asjaomaste statistikaasutustega, eelkõige Eurostatiga; |
| --- | --- |

12.

on arvamusel, et keskus peaks koguma teadusuuringuid ja uurimusi kasutades ligipääsetavuse kohta väärtuslikke teadmisi, mida ta peaks jagama nii komisjoni kui ka liikmesriikidega, ning et ta peaks koguma ja koondama spetsialiseeritud ja võrreldavat teavet ning täielikult kättesaadavaid andmeid, sealhulgas tagasisidet ligipääsetavust käsitlevate õigusaktide rakendamise kohta; rõhutab, et need meetmed muudaksid ligipääsetavuse poliitika kindlalt kasutajate nõudmistele ja kogemustele tuginevaks; rõhutab, et keskus peaks aitama kõrvaldada lünki puuetega inimeste olukorda käsitlevate statistiliste andmete kogumises riiklikul tasandil ning et ette tuleks näha koostöö asjaomaste statistikaasutustega, eelkõige Eurostatiga;

| 13. | on seisukohal, et keskuse oluliseks rolliks oleks pakkuda komisjonile ja liikmesriikidele, sidusrühmadele ja õiguste omajatele teadmisi ning tuge ligipääsetavuse poliitika rakendamisel, järelevalvel ja jõustamisel, pakkudes muu hulgas koolitust ja kõigis ELi ametlikes keeltes juhenddokumente, mis on kirjutatud ligipääsetavas, arusaadavas ja kergesti loetavas keeles; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et keskuse oluliseks rolliks oleks pakkuda komisjonile ja liikmesriikidele, sidusrühmadele ja õiguste omajatele teadmisi ning tuge ligipääsetavuse poliitika rakendamisel, järelevalvel ja jõustamisel, pakkudes muu hulgas koolitust ja kõigis ELi ametlikes keeltes juhenddokumente, mis on kirjutatud ligipääsetavas, arusaadavas ja kergesti loetavas keeles;

| 14. | rõhutab, et keskus peaks aitama ületada ebakõlasid puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja ELi poliitika vahel ning peaks seega aitama liikmesriikidel saavutada peamist eesmärki suurendada puuetega inimeste tööhõive taset; juhib tähelepanu sellele, et selline integreerimine peab kaasama ELi ja liikmesriike ka tiheda koostöö kaudu puuetega inimesi esindavate organisatsioonidega ning muude kodanikuühiskonna organisatsioonide, avaliku sektori asutuste ja erasektoriga; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et keskus peaks aitama ületada ebakõlasid puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja ELi poliitika vahel ning peaks seega aitama liikmesriikidel saavutada peamist eesmärki suurendada puuetega inimeste tööhõive taset; juhib tähelepanu sellele, et selline integreerimine peab kaasama ELi ja liikmesriike ka tiheda koostöö kaudu puuetega inimesi esindavate organisatsioonidega ning muude kodanikuühiskonna organisatsioonide, avaliku sektori asutuste ja erasektoriga;

| 15. | märgib, et ligipääsetavuse poliitika rakendamiseks on vaja kõrgetasemelisi tehnilisi teadmisi, mis ei kajastu piisavalt kõrgharidustaseme õppekavades, mistõttu on kõigis avaliku ja erasektori valdkondades puudu kvalifitseeritud ligipääsetavuse valdkonna ekspertidest; rõhutab, et keskus peaks toetama liikmesriike ligipääsetavusega seotud küsimusi käsitlevate sihtotstarbeliste haridusprogrammide väljatöötamisel ning pakkuma koolitust spetsialistidele, ELi ja liikmesriikide ametnikele ning asjaomastele sidusrühmadele ja õiguste omajatele, et suurendada teadlikkust nendest küsimustest; |
| --- | --- |

15.

märgib, et ligipääsetavuse poliitika rakendamiseks on vaja kõrgetasemelisi tehnilisi teadmisi, mis ei kajastu piisavalt kõrgharidustaseme õppekavades, mistõttu on kõigis avaliku ja erasektori valdkondades puudu kvalifitseeritud ligipääsetavuse valdkonna ekspertidest; rõhutab, et keskus peaks toetama liikmesriike ligipääsetavusega seotud küsimusi käsitlevate sihtotstarbeliste haridusprogrammide väljatöötamisel ning pakkuma koolitust spetsialistidele, ELi ja liikmesriikide ametnikele ning asjaomastele sidusrühmadele ja õiguste omajatele, et suurendada teadlikkust nendest küsimustest;

| 16. | peab kahetsusväärseks, et standardimissüsteem ei võimalda puuetega inimestel ja neid esindavatel organisatsioonidel osaleda ligipääsetavusstandardite väljatöötamisel teiste sidusrühmadega võrdsetel alustel Euroopa ja riiklike standardiorganisatsioonide tegevuses; nõuab seetõttu paremat esindatust standardimissüsteemis ja määratud ekspertide tasakaalustatud esindatust, et tagada ligipääsetavust käsitlevate liidu õigusaktide ja standardite õiglane tulemus; on seisukohal, et keskusel peaks olema oluline roll standardite kehtestamise süsteemis ja ta võiks pakkuda komisjonile eksperditeadmisi, kui komisjon osaleb standardimiskomiteede töös, sealhulgas pakkudes nõuandeid puuetega inimesi esindavate organisatsioonide standardimisekspertidelt, ning võimaluse korral abistada komisjoni tehniliste kirjelduste ning Euroopa standardite ja standardimisdokumentide taotluste koostamisel kooskõlas määrusega (EL) nr 1025/2012 (19), sealhulgas kaasates kõik asjaomased sidusrühmad ja õiguste omajad; on veendunud, et keskuse kaasamine tooks puuetega inimestele selget kasu seoses ELi piires liikumisega ning annaks neile võimaluse kasutada oma õigust ELis vabalt töötada, elada ja reisida; |
| --- | --- |

16.

peab kahetsusväärseks, et standardimissüsteem ei võimalda puuetega inimestel ja neid esindavatel organisatsioonidel osaleda ligipääsetavusstandardite väljatöötamisel teiste sidusrühmadega võrdsetel alustel Euroopa ja riiklike standardiorganisatsioonide tegevuses; nõuab seetõttu paremat esindatust standardimissüsteemis ja määratud ekspertide tasakaalustatud esindatust, et tagada ligipääsetavust käsitlevate liidu õigusaktide ja standardite õiglane tulemus; on seisukohal, et keskusel peaks olema oluline roll standardite kehtestamise süsteemis ja ta võiks pakkuda komisjonile eksperditeadmisi, kui komisjon osaleb standardimiskomiteede töös, sealhulgas pakkudes nõuandeid puuetega inimesi esindavate organisatsioonide standardimisekspertidelt, ning võimaluse korral abistada komisjoni tehniliste kirjelduste ning Euroopa standardite ja standardimisdokumentide taotluste koostamisel kooskõlas määrusega (EL) nr 1025/2012 (19

| 17. | palub komisjonil koostada viie aasta jooksul alates keskuse asutamisest hinnangu, milles hinnatakse keskuse mõjusust ja lisaväärtust ligipääsetavuse poliitika tõhustamisel ELis; rõhutab, et selle hinnangu alusel peaks komisjon astuma asjakohaseid samme keskuse ajakohastamiseks ja täiustamiseks, sealhulgas hindama võimalust luua amet, kui selle volitustes loetletud eesmärke ei saavutata; palub komisjonil jälgida keskuse tööd ja selle saavutusi, koostades iga-aastased aruanded, mis esitatakse Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil koostada viie aasta jooksul alates keskuse asutamisest hinnangu, milles hinnatakse keskuse mõjusust ja lisaväärtust ligipääsetavuse poliitika tõhustamisel ELis; rõhutab, et selle hinnangu alusel peaks komisjon astuma asjakohaseid samme keskuse ajakohastamiseks ja täiustamiseks, sealhulgas hindama võimalust luua amet, kui selle volitustes loetletud eesmärke ei saavutata; palub komisjonil jälgida keskuse tööd ja selle saavutusi, koostades iga-aastased aruanded, mis esitatakse Euroopa Parlamendile;

o

o o

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele.

---

(1)  ELT L 23, 27.1.2010, lk 35.

1

(2)  ELT C 340, 15.12.2010, lk 11.

2

(3)  ELT C 137 E, 27.5.2010, lk 68.

3

(4)  ELT C 362, 8.9.2021, lk 8.

4

(5)  ELT L 172, 17.5.2021, lk 1.

5

(6)  ELT L 151, 7.6.2019, lk 70.

6

(7)  ELT L 327, 2.12.2016, lk 1.

7

(8)  ELT L 321, 17.12.2018, lk 36.

8

(9)  ELT L 115, 13.4.2022, lk 1.

9

(10)  ELT L 95, 15.4.2010, lk 1.

10

(11)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

11

(12)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

12

(13)  ELT L 48, 21.2.2018, lk 1.

13

(14)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 1.

14

(15)  ELT L 334, 17.12.2010, lk 1.

15

(16)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 1.

16

(17)  ELT L 46, 17.2.2004, lk 1.

17

(18)  ELT L 356, 12.12.2014, lk 110.

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).

19

---

Kolmapäev, 5. oktoober 2022

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/29

---

P9_TA(2022)0343

ELi asundustes elavate roma kogukondade olukord

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2022. aasta resolutsioon ELi asundustes elavate roma kogukondade olukorra kohta (2022/2662(RSP))

(2023/C 132/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), Euroopa Liidu toimimise lepingut ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), Euroopa Liidu toimimise lepingut ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalhartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalhartat,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu vähemuste kaitse õigusraamistikku, Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat, eelkõige roma laste segregatsiooni koolis, mis on ilmselgelt diskrimineeriv, ning Euroopa Kohtu praktikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu vähemuste kaitse õigusraamistikku, Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat, eelkõige roma laste segregatsiooni koolis, mis on ilmselgelt diskrimineeriv, ning Euroopa Kohtu praktikat,

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (1) (rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (1) (rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (3) (jäätmete raamdirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (3) (jäätmete raamdirektiiv),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (4),

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast ja komisjoni 4. märtsi 2021. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava“ (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast ja komisjoni 4. märtsi 2021. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava“ (COM(2021)0102),

| — | võttes arvesse oma 18. veebruari 2011. aasta resolutsiooni romade kaasamist käsitleva ELi strateegia kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. veebruari 2011. aasta resolutsiooni romade kaasamist käsitleva ELi strateegia kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 10. detsembri 2013. aasta resolutsiooni romade kaasamist käsitlevate riiklike strateegiate Euroopa raamistiku sooliste aspektide kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. detsembri 2013. aasta resolutsiooni romade kaasamist käsitlevate riiklike strateegiate Euroopa raamistiku sooliste aspektide kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 12. veebruari 2019. aasta resolutsiooni vajaduse kohta koostada tugevdatud 2020. aasta järgne ELi strateegiline raamistik romade kaasamist käsitlevate riiklike strateegiate jaoks ja romavastasusega võitlemise tõhustamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. veebruari 2019. aasta resolutsiooni vajaduse kohta koostada tugevdatud 2020. aasta järgne ELi strateegiline raamistik romade kaasamist käsitlevate riiklike strateegiate jaoks ja romavastasusega võitlemise tõhustamise kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 18. juuni 2020. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta järgse puuetega inimeste strateegia kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. juuni 2020. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta järgse puuetega inimeste strateegia kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni omasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate rakendamise ja roma päritolu inimeste suhtes Euroopas levinud negatiivsete hoiakute vastu võitlemise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni omasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate rakendamise ja roma päritolu inimeste suhtes Euroopas levinud negatiivsete hoiakute vastu võitlemise kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni kõigi ligipääsu kohta korralikule ja taskukohasele eluasemele (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni kõigi ligipääsu kohta korralikule ja taskukohasele eluasemele (10),

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2021. aasta resolutsiooni laste õiguste kohta seoses ELi lapse õiguste strateegiaga (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2021. aasta resolutsiooni laste õiguste kohta seoses ELi lapse õiguste strateegiaga (11),

| — | võttes arvesse oma 7. aprilli 2022. aasta resolutsiooni Ukraina sõja eest põgenevate laste ja noorte kaitse kohta ELis (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. aprilli 2022. aasta resolutsiooni Ukraina sõja eest põgenevate laste ja noorte kaitse kohta ELis (12),

| — | võttes arvesse komisjoni 4. detsembri 2018. aasta teatist „Aruanne romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku (aastani 2020) hindamise kohta“ (COM(2018)0785), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. detsembri 2018. aasta teatist „Aruanne romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku (aastani 2020) hindamise kohta“ (COM(2018)0785),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti Euroopa Liidu vähemuste ja diskrimineerimise teist uuringut (EU-MIDIS II), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti Euroopa Liidu vähemuste ja diskrimineerimise teist uuringut (EU-MIDIS II),

| — | võttes arvesse FRA järelevalveraamistikku romade võrdõiguslikkust, kaasamist ja osalemist käsitleva ELi strateegilise raamistiku jaoks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse FRA järelevalveraamistikku romade võrdõiguslikkust, kaasamist ja osalemist käsitleva ELi strateegilise raamistiku jaoks,

| — | võttes arvesse FRA 29. septembri 2020. aasta bülletääni „Coronavirus pandemic in the EU – Impact on Roma and Travellers“ (Koroonapandeemia ELis – mõju romadele ja traveller’idele), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse FRA 29. septembri 2020. aasta bülletääni „Coronavirus pandemic in the EU – Impact on Roma and Travellers“ (Koroonapandeemia ELis – mõju romadele ja traveller’idele),

| — | võttes arvesse FEANTSA (Euroopa kodututega tegelevate riiklike organisatsioonide föderatsioon) 26. oktoobri 2020. aasta avaldust „The Housing Situation for Roma in the EU Remains Difficult“ (Romade olukord seoses eluasemega ELis on jätkuvalt raske), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse FEANTSA (Euroopa kodututega tegelevate riiklike organisatsioonide föderatsioon) 26. oktoobri 2020. aasta avaldust „The Housing Situation for Roma in the EU Remains Difficult“ (Romade olukord seoses eluasemega ELis on jätkuvalt raske),

| — | võttes arvesse Euroopa kodakondsusetuse teabevõrgustiku 10. märtsi 2022. aasta ülevaadet „Stateless people and people at risk of statelessness forcibly displaced from Ukraine“ (Ukraina põgenikest kodakondsuseta isikud ja kodakondsusetuse ohus inimesed), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa kodakondsusetuse teabevõrgustiku 10. märtsi 2022. aasta ülevaadet „Stateless people and people at risk of statelessness forcibly displaced from Ukraine“ (Ukraina põgenikest kodakondsuseta isikud ja kodakondsusetuse ohus inimesed),

| — | võttes arvesse Unicefi 2012. aasta juuni seisukohta „Roma laste õigus haridusele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Unicefi 2012. aasta juuni seisukohta „Roma laste õigus haridusele“,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 28. juuni 2016. aasta eriaruannet nr 14/2016 „Romade integratsioonile suunatud ELi poliitikaalgatused ja rahaline abi: viimasel kümnendil on tehtud märkimisväärseid edusamme, kuid kohapeal vajatakse täiendavaid jõupingutusi“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 28. juuni 2016. aasta eriaruannet nr 14/2016 „Romade integratsioonile suunatud ELi poliitikaalgatused ja rahaline abi: viimasel kümnendil on tehtud märkimisväärseid edusamme, kuid kohapeal vajatakse täiendavaid jõupingutusi“,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. septembri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: ELi rassismivastane tegevuskava 2020–2025“ (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. septembri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: ELi rassismivastane tegevuskava 2020–2025“ (COM(2020)0565),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. oktoobri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: romade võrdõiguslikkust, kaasamist ja osalemist käsitlev ELi strateegiline raamistik“ (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. oktoobri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: romade võrdõiguslikkust, kaasamist ja osalemist käsitlev ELi strateegiline raamistik“ (COM(2020)0620),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2020. aasta teatist integratsiooni ja kaasamise tegevuskava kohta (COM(2020)0758), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2020. aasta teatist integratsiooni ja kaasamise tegevuskava kohta (COM(2020)0758),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. märtsi 2021. aasta soovitust romade võrdõiguslikkuse, kaasamise ja osalemise kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. märtsi 2021. aasta soovitust romade võrdõiguslikkuse, kaasamise ja osalemise kohta (13),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. märtsi 2021. aasta teatist „ELi lapse õiguste strateegia“ (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. märtsi 2021. aasta teatist „ELi lapse õiguste strateegia“ (COM(2021)0142),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitust (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitust (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii (14),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0152),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0101),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (COM(2008)0426),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiivi 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (15) (ajutise kaitse direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiivi 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (15) (ajutise kaitse direktiiv),

| — | võttes arvesse nõukogule ja komisjonile esitatud küsimusi ELi asundustes elavate roma kogukondade olukorra kohta (O-000022/2022 – B9-0018/2022 ja O-000023/2022 – B9-0019/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogule ja komisjonile esitatud küsimusi ELi asundustes elavate roma kogukondade olukorra kohta (O-000022/2022 – B9-0018/2022 ja O-000023/2022 – B9-0019/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et ELi väärtused domineerivad ühiskonnas, kus austatakse mitmekesisust, pluralismi, mittediskrimineerimist, sallivust, õiglust, solidaarsust ja soolist võrdõiguslikkust; arvestades, et on eelkõige liikmesriikide kohustus tagada need väärtused kõigile, sealhulgas romadele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi väärtused domineerivad ühiskonnas, kus austatakse mitmekesisust, pluralismi, mittediskrimineerimist, sallivust, õiglust, solidaarsust ja soolist võrdõiguslikkust; arvestades, et on eelkõige liikmesriikide kohustus tagada need väärtused kõigile, sealhulgas romadele;

| B. | arvestades, et „roma“ on üldmõiste, mis hõlmab paljusid erinevaid roma päritolu inimesi, nagu romad, sintid, kaaled, mustlased, romanišid ja bojašid/rudarid; arvestades, et see termin hõlmab ka selliseid rühmi nagu aškalid, egiptlased, jenišid, domid, lomid, romid ja abdalid ja rändrahvad, sealhulgas traveller'id ja haldusnimetusega „gens du voyage“ määratletud elanikkonnarühmad, samuti end mustlastena määratlevad inimesed, eiramata nende eripärasid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et „roma“ on üldmõiste, mis hõlmab paljusid erinevaid roma päritolu inimesi, nagu romad, sintid, kaaled, mustlased, romanišid ja bojašid/rudarid; arvestades, et see termin hõlmab ka selliseid rühmi nagu aškalid, egiptlased, jenišid, domid, lomid, romid ja abdalid ja rändrahvad, sealhulgas traveller'id ja haldusnimetusega „gens du voyage“ määratletud elanikkonnarühmad, samuti end mustlastena määratlevad inimesed, eiramata nende eripärasid;

| C. | arvestades, et romad on Euroopa suurim etniline vähemus; arvestades, et lubamatult suur hulk romasid Euroopas elab endiselt vaesuses ja on sotsiaalselt tõrjutud, elades äärmiselt ebakindlates, ebaturvalistes ja ülerahvastatud tingimustes eraldatud maa- ja linnapiirkondades; arvestades, et asundustes elavate romade küsimus ei piirdu ühe riigiga ning on seetõttu Euroopa probleem ja seda tuleb ka sellisena käsitleda; arvestades, et ruumiline segregatsioon on peamine põhjus, mis tekitab ja tugevdab ebavõrdsust juurdepääsul tervishoiule, varajasele lapsehoiule ja haridusele, tööhõivele ja põhiteenustele, sh teedele, veevarustusele, kanalisatsioonile ja, elektrile ja jäätmete kogumisele; arvestades, et sellel ei ole mitte ainult füüsilised ja majanduslikud, vaid ka psühholoogilised ja sotsioloogilised tagajärjed nii üksikisikutele kui ka kogukondadele; arvestades, et vaesuse edasikandumine põlvkonnalt põlvkonnale roma asundustes on sotsiaal-majandusliku olemusega ning sellel on olulised tagajärjed romade füüsilisele ja vaimsele tervisele ja heaolule ning põhiliste inimõiguste kasutamisele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et romad on Euroopa suurim etniline vähemus; arvestades, et lubamatult suur hulk romasid Euroopas elab endiselt vaesuses ja on sotsiaalselt tõrjutud, elades äärmiselt ebakindlates, ebaturvalistes ja ülerahvastatud tingimustes eraldatud maa- ja linnapiirkondades; arvestades, et asundustes elavate romade küsimus ei piirdu ühe riigiga ning on seetõttu Euroopa probleem ja seda tuleb ka sellisena käsitleda; arvestades, et ruumiline segregatsioon on peamine põhjus, mis tekitab ja tugevdab ebavõrdsust juurdepääsul tervishoiule, varajasele lapsehoiule ja haridusele, tööhõivele ja põhiteenustele, sh teedele, veevarustusele, kanalisatsioonile ja, elektrile ja jäätmete kogumisele; arvestades, et sellel ei ole mitte ainult füüsilised ja majanduslikud, vaid ka psühholoogilised ja sotsioloogilised tagajärjed nii üksikisikutele kui ka kogukondadele; arvestades, et vaesuse edasikandumine põlvkonnalt põlvkonnale roma asundustes on sotsiaal-majandusliku olemusega ning sellel on olulised tagajärjed romade füüsilisele ja vaimsele tervisele ja heaolule ning põhiliste inimõiguste kasutamisele;

| D. | arvestades, et romade puhul esineb rohkem madalat tööhõivet, töökoha ebakindlust ja töötust ning nad on sageli ebatüüpilises või ebakindlas töösuhtes, mis takistab nende juurdepääsu töötuskindlustusskeemidele ja pensioniõigustele; arvestades, et romadel puuduvad tööhõivevõrgustikud ja nad kannatavad diskrimineerimise all töö saamisel ja töökohtadel. lisaks on nad koondunud sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras olevatesse piirkondadesse; arvestades, et 6 miljonit ELis elavat romat moodustavad märkimisväärse ja kasvava osa liidu elanikkonnast ning neil on tohutu potentsiaal, mida on võimalik ära kasutada ainult siis, kui nende tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse olukord paraneb; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et romade puhul esineb rohkem madalat tööhõivet, töökoha ebakindlust ja töötust ning nad on sageli ebatüüpilises või ebakindlas töösuhtes, mis takistab nende juurdepääsu töötuskindlustusskeemidele ja pensioniõigustele; arvestades, et romadel puuduvad tööhõivevõrgustikud ja nad kannatavad diskrimineerimise all töö saamisel ja töökohtadel. lisaks on nad koondunud sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras olevatesse piirkondadesse; arvestades, et 6 miljonit ELis elavat romat moodustavad märkimisväärse ja kasvava osa liidu elanikkonnast ning neil on tohutu potentsiaal, mida on võimalik ära kasutada ainult siis, kui nende tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse olukord paraneb;

| E. | arvestades, et uuringu EU-MIDIS II andmetel väitis ainult iga neljas 16-aastane või vanem roma, et on põhitegevusena palgatöötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, ning roma naiste tööhõive määr oli 16 % ehk palju madalam kui roma meestel – 34 %; arvestades, et noorte olukord oli eriti murettekitav, kuna keskmiselt oli mittetöötavate ja mitteõppivate romade määr 63 %, võrreldes ELi keskmisega (12 %); arvestades, et selle vanuserühma puhul näitasid tulemused ka märkimisväärset soolist ebavõrdsust, kuna mittetöötavaks ja mitteõppivaks liigitati 72 % noortest roma naistest, kuid ainult 55 % roma noormeestest; arvestades, et see erineb suuresti ülejäänud elanikkonna näitajast (35 %); arvestades, et 80 % romadest elas väidetavalt allpool oma riigi vaesuspiiri; arvestades, et iga kolmas roma päritolu inimene elab ilma kraaniveeta ja iga kümnes ilma elektrita eluasemes; arvestades, et iga kolmanda roma lapse mõni pereliige läks vähemalt kord kuus näljasena magama ning peaaegu pooled 6–24-aastastest romadest ei käinud koolis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et uuringu EU-MIDIS II andmetel väitis ainult iga neljas 16-aastane või vanem roma, et on põhitegevusena palgatöötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, ning roma naiste tööhõive määr oli 16 % ehk palju madalam kui roma meestel – 34 %; arvestades, et noorte olukord oli eriti murettekitav, kuna keskmiselt oli mittetöötavate ja mitteõppivate romade määr 63 %, võrreldes ELi keskmisega (12 %); arvestades, et selle vanuserühma puhul näitasid tulemused ka märkimisväärset soolist ebavõrdsust, kuna mittetöötavaks ja mitteõppivaks liigitati 72 % noortest roma naistest, kuid ainult 55 % roma noormeestest; arvestades, et see erineb suuresti ülejäänud elanikkonna näitajast (35 %); arvestades, et 80 % romadest elas väidetavalt allpool oma riigi vaesuspiiri; arvestades, et iga kolmas roma päritolu inimene elab ilma kraaniveeta ja iga kümnes ilma elektrita eluasemes; arvestades, et iga kolmanda roma lapse mõni pereliige läks vähemalt kord kuus näljasena magama ning peaaegu pooled 6–24-aastastest romadest ei käinud koolis;

| F. | arvestades, et romade ja ülejäänud elanikkonna juurdepääsul eluasemele on lõhe, mis püsib peaaegu muutumatu seetõttu, et puuduvad sisulised poliitikameetmed või investeeringud, sotsiaaleluruumide kättesaadavus on piiratud ja nende kvaliteet madal, eluasemeturul toimub diskrimineerimine ja segregatsioon (16); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et romade ja ülejäänud elanikkonna juurdepääsul eluasemele on lõhe, mis püsib peaaegu muutumatu seetõttu, et puuduvad sisulised poliitikameetmed või investeeringud, sotsiaaleluruumide kättesaadavus on piiratud ja nende kvaliteet madal, eluasemeturul toimub diskrimineerimine ja segregatsioon (16);

| G. | arvestades, et asundustes elavatel romadel peaks olema juurdepääs korralikule eluasemele, mis on kättesaadav, taskukohane, keskkonnaohutu, tervislik ja segregatsioonivaba; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et asundustes elavatel romadel peaks olema juurdepääs korralikule eluasemele, mis on kättesaadav, taskukohane, keskkonnaohutu, tervislik ja segregatsioonivaba;

| H. | arvestades, et sügavalt juurdunud strukturaalne ja institutsiooniline romavastasus eksisteerib jätkuvalt ELi ühiskonna kõigil tasanditel ja et see on väga suureks takistus, mille tõttu romad ei saa täielikult kasutada oma põhiõigusi ELi kodanikena kõigis eluvaldkondades, sealhulgas tööhõive, eluase, haridus, tervishoid, hooldus, sotsiaalkaitse ja muud esmatähtsad avalikud teenused; arvestades, et kõigist romadest, keda EU-MIDIS II raames üheksas liikmesriigis küsitleti, tundis 41 % end roma tausta tõttu diskrimineerituna vähemalt ühes igapäevaelu valdkonnas, nagu töö otsimine, töö, eluase, tervishoid ja haridus; arvestades, et romade integreerimisel tuleb hoolikalt arvesse võtta kohalikke olusid, romade endi etnilisi ja sotsiaal-majanduslikke erinevusi ning sotsiaalse liikuvuse takistusi ja diskrimineerimise läbipõimunud vorme, eelkõige seoses soo, vanuse ja puudega; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus ning roma laste ja noorte olukord on romade integreerimisel ja kaasamisel on kaks peamist valdkonda, millega ei tegeleta piisavalt ei ELi ega liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sügavalt juurdunud strukturaalne ja institutsiooniline romavastasus eksisteerib jätkuvalt ELi ühiskonna kõigil tasanditel ja et see on väga suureks takistus, mille tõttu romad ei saa täielikult kasutada oma põhiõigusi ELi kodanikena kõigis eluvaldkondades, sealhulgas tööhõive, eluase, haridus, tervishoid, hooldus, sotsiaalkaitse ja muud esmatähtsad avalikud teenused; arvestades, et kõigist romadest, keda EU-MIDIS II raames üheksas liikmesriigis küsitleti, tundis 41 % end roma tausta tõttu diskrimineerituna vähemalt ühes igapäevaelu valdkonnas, nagu töö otsimine, töö, eluase, tervishoid ja haridus; arvestades, et romade integreerimisel tuleb hoolikalt arvesse võtta kohalikke olusid, romade endi etnilisi ja sotsiaal-majanduslikke erinevusi ning sotsiaalse liikuvuse takistusi ja diskrimineerimise läbipõimunud vorme, eelkõige seoses soo, vanuse ja puudega; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus ning roma laste ja noorte olukord on romade integreerimisel ja kaasamisel on kaks peamist valdkonda, millega ei tegeleta piisavalt ei ELi ega liikmesriikide tasandil;

| I. | arvestades, et olukord romade asundustes rikub inimõigusi ja põhiõigusi, mis on sätestatud ELi aluslepingutes, Euroopa inimõiguste konventsioonis, ELi põhiõiguste hartas, Euroopa sotsiaalhartas, ÜRO lapse õiguste konventsioonis ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelises paktis, samuti Euroopa sotsiaalõiguste sambas tunnustatud põhimõtteid; arvestades, et on murettekitav, et asundustes elavate romade puhul neid õigusi praktikas ei austata; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et olukord romade asundustes rikub inimõigusi ja põhiõigusi, mis on sätestatud ELi aluslepingutes, Euroopa inimõiguste konventsioonis, ELi põhiõiguste hartas, Euroopa sotsiaalhartas, ÜRO lapse õiguste konventsioonis ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelises paktis, samuti Euroopa sotsiaalõiguste sambas tunnustatud põhimõtteid; arvestades, et on murettekitav, et asundustes elavate romade puhul neid õigusi praktikas ei austata;

| J. | arvestades, et põlvkondadevahelise vaesuse nõiaring tõrjutud roma asundustes on keeruline nähtus, mida tuleb käsitleda horisontaalselt üle erinevate poliitikavaldkondade, terviklikul viisil ja tihedas koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega; arvestades, et mõjusad lahendused nõuavad täielikku osalemist ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil koostöös kodanikuühiskonna algatustega, sealhulgas heategevusorganisatsioonide ja kirikupõhiste organisatsioonidega, sotsiaalpartnerite ja erasektori osalejatega, õppimist parimatest tavadest ja uuenduslikest lahendustest kõigis liikmesriikides ning nende laiemat kordamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et põlvkondadevahelise vaesuse nõiaring tõrjutud roma asundustes on keeruline nähtus, mida tuleb käsitleda horisontaalselt üle erinevate poliitikavaldkondade, terviklikul viisil ja tihedas koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega; arvestades, et mõjusad lahendused nõuavad täielikku osalemist ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil koostöös kodanikuühiskonna algatustega, sealhulgas heategevusorganisatsioonide ja kirikupõhiste organisatsioonidega, sotsiaalpartnerite ja erasektori osalejatega, õppimist parimatest tavadest ja uuenduslikest lahendustest kõigis liikmesriikides ning nende laiemat kordamist;

| K. | arvestades, et paljud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning kodanikuühiskonna esindajad on aja jooksul teinud aktiivselt koostööd asundustes elavate romadega, kasutades tõestatud ja uuenduslikke lähenemisviise ja projekte, kuid sageli ei kasuta nad olemasolevaid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde (ESIF), sest need protsessid on väga koormavad ja keerukad; arvestades, et kõige sagedasemad takistused juurdepääsul Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele on partnerlusel põhineva lähenemisviisi puudumine; hilinemine maksetaotluste hüvitamisel; Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide maksmine toetusesaajale tagasimaksesüsteemi alusel, mis on kõige sagedasem variant ja mis muudab toetusesaaja sõltuvaks omavahenditest; pikad ja korduvad riigihanke kontrollid; kontrollide tulemuste ebaühtlus, mille tulemusel süüdistatakse toetusesaajaid vigades ja võidakse nõuda rahaliste vahendite tagastamist, see aga võib kaasa tuua vahendite ümberjaotamise teistest piirkondadest või isegi maksejõuetuse; korraldus- või vahendusasutuste kontrollijate vähene kaasatus ja ebapiisav koostöö toetusesaajatega hankemenetluse ajal; ning meelevaldsete piirangute ja nõuete kehtestamine projektide eri aspektidele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et paljud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning kodanikuühiskonna esindajad on aja jooksul teinud aktiivselt koostööd asundustes elavate romadega, kasutades tõestatud ja uuenduslikke lähenemisviise ja projekte, kuid sageli ei kasuta nad olemasolevaid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde (ESIF), sest need protsessid on väga koormavad ja keerukad; arvestades, et kõige sagedasemad takistused juurdepääsul Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele on partnerlusel põhineva lähenemisviisi puudumine; hilinemine maksetaotluste hüvitamisel; Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide maksmine toetusesaajale tagasimaksesüsteemi alusel, mis on kõige sagedasem variant ja mis muudab toetusesaaja sõltuvaks omavahenditest; pikad ja korduvad riigihanke kontrollid; kontrollide tulemuste ebaühtlus, mille tulemusel süüdistatakse toetusesaajaid vigades ja võidakse nõuda rahaliste vahendite tagastamist, see aga võib kaasa tuua vahendite ümberjaotamise teistest piirkondadest või isegi maksejõuetuse; korraldus- või vahendusasutuste kontrollijate vähene kaasatus ja ebapiisav koostöö toetusesaajatega hankemenetluse ajal; ning meelevaldsete piirangute ja nõuete kehtestamine projektide eri aspektidele;

| L. | arvestades, et romad kogevad tervishoiuteenustele juurdepääsul ebaproportsionaalseid takistusi, mida süvendab kindlustuse või isikut tõendavate dokumentide puudumine, diskrimineerimine tervishoiutöötajate poolt ja segregatsioon tervishoiuasutustes; arvestades, et püsiv tervisealane ebavõrdsus, sealhulgas ruumilise segregatsiooni ja ülerahvastatud eluasemete konkreetne mõju tervisele, paneb romad kaitsetusse olukorda; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et romad kogevad tervishoiuteenustele juurdepääsul ebaproportsionaalseid takistusi, mida süvendab kindlustuse või isikut tõendavate dokumentide puudumine, diskrimineerimine tervishoiutöötajate poolt ja segregatsioon tervishoiuasutustes; arvestades, et püsiv tervisealane ebavõrdsus, sealhulgas ruumilise segregatsiooni ja ülerahvastatud eluasemete konkreetne mõju tervisele, paneb romad kaitsetusse olukorda;

| M. | arvestades, et kõik 27 liikmesriiki tegutsevad selle nimel, et kaotada kodutus 2030. aastaks, allkirjastades 2020. aasta juuni Lissaboni deklaratsiooni ja luues kodutuse vastu võitlemise Euroopa platvormi, mille eesmärk on edendada poliitikat, mis põhineb inimesekesksel, eluasemepõhisel ja integreeritud lähenemisviisil; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõik 27 liikmesriiki tegutsevad selle nimel, et kaotada kodutus 2030. aastaks, allkirjastades 2020. aasta juuni Lissaboni deklaratsiooni ja luues kodutuse vastu võitlemise Euroopa platvormi, mille eesmärk on edendada poliitikat, mis põhineb inimesekesksel, eluasemepõhisel ja integreeritud lähenemisviisil;

| N. | arvestades, et EL annab märkimisväärset rahalist toetust sotsiaalse kaasamise meetmetele, sealhulgas meetmetele, millega edendatakse romade, eelkõige enim puudust kannatavate isikute kaasamist; arvestades, et liikmesriikide kavandamisdokumentidest nähtub, et programmitöö perioodil 2014–2020 eraldati vähekaitstud inimrühmade sotsiaal-majanduslikuks integreerimiseks 1,5 miljardit eurot (17); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EL annab märkimisväärset rahalist toetust sotsiaalse kaasamise meetmetele, sealhulgas meetmetele, millega edendatakse romade, eelkõige enim puudust kannatavate isikute kaasamist; arvestades, et liikmesriikide kavandamisdokumentidest nähtub, et programmitöö perioodil 2014–2020 eraldati vähekaitstud inimrühmade sotsiaal-majanduslikuks integreerimiseks 1,5 miljardit eurot (17);

| O. | arvestades, et romadest ja mitteromadest elanikkonna vahel püsib lõhe kõigil haridustasanditel; arvestades, et EU-MIDIS II kohaselt osales 2018. aastal alushariduses ainult 53 % 4–6-aastastest roma lastest; arvestades, et roma õpilaste segregatsioon koolides on laialt levinud, kuigi sellised tavad on juriidiliselt keelatud ja need on vastuolus Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga; arvestades, et hariduslik segregatsioon esineb tavaliselt kolmel kujul: ebaproportsionaalselt suur hulk roma lapsi intellektipuudega lastele mõeldud erikoolides, roma õpilastest koosnevad klassid või sektsioonid segakoolides ja getokoolide levimus; arvestades, et roma lastel on hariduses võrdsel osalemisel lisatakistusi, sealhulgas suutmatus katta haridusega (sealhulgas alushariduse ja lapsehoiuga) seotud kulusid, ruumiline segregatsioon, lähedal asuvate lastehoiuasutuste puudumine või ebavõrdne juurdepääs veebi- ja/või kaugõppele või selle võimaluse puudumine; arvestades, et vaesus ja põhiteenuste ebapiisav kättesaadavus mõjutavad märkimisväärselt laste füüsilist, vaimset ja emotsionaalset arengut ning suurendavad tõenäosust jääda maha ka täiskasvanuelu kõigis aspektides; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et romadest ja mitteromadest elanikkonna vahel püsib lõhe kõigil haridustasanditel; arvestades, et EU-MIDIS II kohaselt osales 2018. aastal alushariduses ainult 53 % 4–6-aastastest roma lastest; arvestades, et roma õpilaste segregatsioon koolides on laialt levinud, kuigi sellised tavad on juriidiliselt keelatud ja need on vastuolus Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga; arvestades, et hariduslik segregatsioon esineb tavaliselt kolmel kujul: ebaproportsionaalselt suur hulk roma lapsi intellektipuudega lastele mõeldud erikoolides, roma õpilastest koosnevad klassid või sektsioonid segakoolides ja getokoolide levimus; arvestades, et roma lastel on hariduses võrdsel osalemisel lisatakistusi, sealhulgas suutmatus katta haridusega (sealhulgas alushariduse ja lapsehoiuga) seotud kulusid, ruumiline segregatsioon, lähedal asuvate lastehoiuasutuste puudumine või ebavõrdne juurdepääs veebi- ja/või kaugõppele või selle võimaluse puudumine; arvestades, et vaesus ja põhiteenuste ebapiisav kättesaadavus mõjutavad märkimisväärselt laste füüsilist, vaimset ja emotsionaalset arengut ning suurendavad tõenäosust jääda maha ka täiskasvanuelu kõigis aspektides;

| P. | arvestades, et eelkoolis käijate väike hulk on romade varajase koolist väljalangemise suure määra peamine tegur, mida süvendab veelgi hiline kooliminek ja ebaregulaarne kooliskäimine; arvestades, et varajane koolist väljalangemine toimub peamiselt üleminekul üht liiki koolist teise; arvestades, et keskhariduses osalemist takistavad sellised tegurid nagu reisimine, eluasemega seotud segregatsioon ja halvasti toimivad nõustamisteenused; arvestades, et hariduslõhet süvendab veelgi kasvav digilõhe romade ja muude laste vahel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et eelkoolis käijate väike hulk on romade varajase koolist väljalangemise suure määra peamine tegur, mida süvendab veelgi hiline kooliminek ja ebaregulaarne kooliskäimine; arvestades, et varajane koolist väljalangemine toimub peamiselt üleminekul üht liiki koolist teise; arvestades, et keskhariduses osalemist takistavad sellised tegurid nagu reisimine, eluasemega seotud segregatsioon ja halvasti toimivad nõustamisteenused; arvestades, et hariduslõhet süvendab veelgi kasvav digilõhe romade ja muude laste vahel;

| Q. | arvestades, et pandeemia ajal oli romadel suurem koroonaviirusega nakatumise oht, mis tulenes juurdunud tervisealasest ja sotsiaalsest ebavõrdsusest, ning et viiruse ohjeldamiseks võetud meetmed mõjutasid neid ebaproportsionaalselt; arvestades, et pandeemia laastavad sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed on olnud eriti rängad ELi romadele, kuna suur hulk romasid osaleb mitteametlikus majanduses ja hooajatöös ning tervisekriisi tagajärgede leevendamise poliitikas puuduvad nende olukorrale sobivad meetmed; arvestades, et pandeemia tõi kaasa romade sarjamise ja nendevastase vihakõne; arvestades, et tervisealane hädaolukord on taas paljastanud kardinaalse erinevuse kohaliku tasandi vajaduste ja nende lahendamise suutlikkuse vahel ning toonud esile vajaduse kiirete ja pikaajaliste poliitikameetmete järele, eelkõige tööhõive, hariduse ja eluaseme valdkonnas (18); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et pandeemia ajal oli romadel suurem koroonaviirusega nakatumise oht, mis tulenes juurdunud tervisealasest ja sotsiaalsest ebavõrdsusest, ning et viiruse ohjeldamiseks võetud meetmed mõjutasid neid ebaproportsionaalselt; arvestades, et pandeemia laastavad sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed on olnud eriti rängad ELi romadele, kuna suur hulk romasid osaleb mitteametlikus majanduses ja hooajatöös ning tervisekriisi tagajärgede leevendamise poliitikas puuduvad nende olukorrale sobivad meetmed; arvestades, et pandeemia tõi kaasa romade sarjamise ja nendevastase vihakõne; arvestades, et tervisealane hädaolukord on taas paljastanud kardinaalse erinevuse kohaliku tasandi vajaduste ja nende lahendamise suutlikkuse vahel ning toonud esile vajaduse kiirete ja pikaajaliste poliitikameetmete järele, eelkõige tööhõive, hariduse ja eluaseme valdkonnas (18);

| R. | arvestades, et võrdõiguslikkust käsitlevate andmete kogumine tähendab igat liiki eristamata andmete kogumist, mida kasutatakse diskrimineerimise ohus olevate konkreetsete rühmade olukorra võrdlevaks hindamiseks ning võrdõiguslikkust soodustava riikliku poliitika kavandamiseks ja selle rakendamise hindamiseks tõendite, mitte pelgalt oletuste põhjal; arvestades, et romade sotsiaalset kaasamist käsitlevate ELi ja riiklike meetmete kavandamist, rakendamist, järelevalvet ja hindamist on takistanud etnilise päritolu alusel eristatud põhjalike ja kvaliteetsete andmete puudumine; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et võrdõiguslikkust käsitlevate andmete kogumine tähendab igat liiki eristamata andmete kogumist, mida kasutatakse diskrimineerimise ohus olevate konkreetsete rühmade olukorra võrdlevaks hindamiseks ning võrdõiguslikkust soodustava riikliku poliitika kavandamiseks ja selle rakendamise hindamiseks tõendite, mitte pelgalt oletuste põhjal; arvestades, et romade sotsiaalset kaasamist käsitlevate ELi ja riiklike meetmete kavandamist, rakendamist, järelevalvet ja hindamist on takistanud etnilise päritolu alusel eristatud põhjalike ja kvaliteetsete andmete puudumine;

| S. | arvestades, et paljud romad elavad piirkondades, kus nad puutuvad ebaproportsionaalselt suurel määral kokku keskkonnaseisundi halvenemise ja reostusega, mida tekitavad jäätmehoidlad ja prügilad või saastatud alad ning kus neil puudub juurdepääs elementaarsetele keskkonna- ja kommunaalteenustele; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et paljud romad elavad piirkondades, kus nad puutuvad ebaproportsionaalselt suurel määral kokku keskkonnaseisundi halvenemise ja reostusega, mida tekitavad jäätmehoidlad ja prügilad või saastatud alad ning kus neil puudub juurdepääs elementaarsetele keskkonna- ja kommunaalteenustele;

| T. | arvestades, et roma naised kannatavad mitmekordse ja läbipõimunud diskrimineerimise vormide all, mis põhinevad nende etnilisel päritolul, sool ja sotsiaalsel staatusel, aga ka soolise vägivalla all, mis oli COVID-19 pandeemia ajal eriti nähtav; arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus tuleb tagada ja seda tuleb edendada kõigis valdkondades, sealhulgas tööturul osalemisel, töötingimustes, kaasa arvatud palkades, hariduses ja koolituses, elukutse vahetamisel ja ametialasel edasijõudmisel; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et roma naised kannatavad mitmekordse ja läbipõimunud diskrimineerimise vormide all, mis põhinevad nende etnilisel päritolul, sool ja sotsiaalsel staatusel, aga ka soolise vägivalla all, mis oli COVID-19 pandeemia ajal eriti nähtav; arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus tuleb tagada ja seda tuleb edendada kõigis valdkondades, sealhulgas tööturul osalemisel, töötingimustes, kaasa arvatud palkades, hariduses ja koolituses, elukutse vahetamisel ja ametialasel edasijõudmisel;

| U. | arvestades, et ligikaudu 10–20 % Ukrainas elavast 400 000 romast on kodakondsuseta või kodakondsusetuse ohus (19); arvestades, et eriti raskes olukorras on roma pagulased, kes põgenevad Ukraina sõja eest ilma Ukraina kodakondsust või elanikustaatust tõendavate dokumentideta; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ligikaudu 10–20 % Ukrainas elavast 400 000 romast on kodakondsuseta või kodakondsusetuse ohus (19); arvestades, et eriti raskes olukorras on roma pagulased, kes põgenevad Ukraina sõja eest ilma Ukraina kodakondsust või elanikustaatust tõendavate dokumentideta;

Vajadus võtta riigi tasandil meetmeid

| 1. | mõistab hukka asjaolu, et ELis on ikka veel inimesi, kellel ei ole turvalist ja korralikku eluaset ning kellel puudub juurdepääs puhtale joogiveele, elektrile, sanitaartingimustele, kanalisatsioonile, jäätmekäitluskohtadele, haridusele, tööhõivele, tervishoiule ja hooldusteenustele; on sügavalt mures suure lõhe pärast tugeva sotsiaalse Euroopa loosungite ja sihtide ning kohapealse tegelikkuse vahel, võttes arvesse ka COVID-19 pandeemiat, mis tõi esile puuduliku tegevuse põhitaristule juurdepääsu parandamisel eelmisel programmitöö perioodil; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema kiiresti, igakülgselt ja mõjusalt asundustes elavate romade olukorraga, lähtudes asjakohasest lühi- ja pikaajalisest poliitikast, mida toetavad piisavad ELi ja riiklikud rahalised vahendid, tagamaks et ELis ja naaberriikides elavaid romasid ei jäetaks kõrvale; rõhutab asjaolu, et sellised katastroofilised tingimused ning segregatsiooni negatiivne psühholoogiline ja sotsioloogiline mõju ei puuduta mitte ainult asundustes elavaid inimesi, vaid ka laiemat kogukonda; |
| --- | --- |

1.

Eluase

| 2. | rõhutab, et juurdepääs korralikule segregatsioonita eluasemele on olulise tähtsusega põlvest põlve edasikanduva vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse nõiaringi murdmiseks; tõdeb, et eluaseme olemasolu on inimväärikuse eeltingimus ja see on tihedalt seotud inimõiguste igakülgse kasutamisega; tunnistab, et COVID-19 pandeemia näitas, et halvad elamistingimused kujutavad endast süsteemset riski riikliku tervishoiusüsteemi jaoks, pannes romadele, eriti roma naistele, ebaproportsionaalselt suure koormuse; kordab üleskutset liikmesriikidele ennetada kodutust ja selle vastu võidelda ning vähendada eluasemega seotud tõrjutust pikaajaliste lahenduste abil, nagu piisav sotsiaaleluase, taskukohased eluasemeprogrammid ja sihtotstarbelised eluasemetoetused, mis on osa integreeritud riiklikest strateegiatest, keskendudes eluasemepõhisele ja nn „eluase eelkõige“ lähenemisviisile, mis tagab kodanikele ilma diskrimineerimiseta tulemusliku ja võrdse juurdepääsu korralikule segregatsioonita eluasemele ja esmatähtsatele teenustele; kutsub liikmesriike üles rakendama korraliku eluaseme kontseptsiooni kõigile, sealhulgas romadele, nagu on määratlenud ÜRO (20); nõuab, et esikohale seataks segregatsiooni kaotamise viisid, mille puhul kasutatakse integreeritud sotsiaaleluasemeid või investeeritakse neisse, ning roma kogukonna liikmetega konsulteerimist ja nende osalemist hõlmavate kvaliteetsete sotsiaalteenuste ja kvaliteetse sotsiaaltöö rahastamine, et romad saaksid asundustest lahkuda; toob esile e-maksekaartide kasutamise sotsiaaltoetuste saamiseks koos vajaliku digitaristuga, mis on täiendav vahend asundustes elavate romade usaldusväärse finantsjuhtimise kindlustamiseks, et tagada inimväärne elu, ning juhib tähelepanu võimalusele kasutada sotsiaaltoetusi rahalistele vahenditele juurdepääsuks, näiteks mikrolaenu saamiseks; kutsub liikmesriike üles kiiresti uurima nende võimalikku kasutamist; rõhutab, et e-maksekaardid võivad olla üks võimalus asundustes toimuva liigkasuvõtmise, ainete kuritarvitamise ja hasartmängudega seotud sotsiaal-majanduslike probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunnistab, et paljud romade asundused asuvad ebaturvalistes ja ohtlikes paikades ebaseaduslikult hõivatud maa-aladel, mis takistab tuntavalt romade elutingimuste tulemuslikku parandamist ning on tõkkeks ELi investeeringutele; kutsub liikmesriike üles tegelema probleemiga kesksel, riiklikul tasandil tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, rakendades elamumajanduspoliitika meetmeid, muu hulgas sotsiaaleluruume ja uuenduslikke poliitikameetmeid; |
| --- | --- |

3.

Haridus

| 4. | rõhutab koolieelse hariduse olulist osa järgmiste kooliastmete edukas läbimises, inimväärse ja kvaliteetse töökoha saamises ning ebasoodsate olude ühelt põlvkonnalt järgmisele edasikandumise lõpetamises; võtab teadmiseks märkimisväärse lõhe roma laste ja teiste laste koolieelses haridusasutuses käimise vahel ning seose elukohapõhise ja haridusalase segregatsiooni vahel, mis on koolist varakult väljalangemise määra peamised tegurid; kutsub liikmesriike üles võtma kõik vajalikud meetmed, et saavutada Barcelona eesmärgid võimalikult kiiresti, pannes erilist rõhku meetmetele, mis edendavad ja hõlbustavad roma laste koolieelset haridust; kutsub komisjoni samuti üles tegelema lõhega, mis valitseb roma laste ja mitteroma laste kvaliteetsele lastehoiule juurdepääsu vahel, tehes seda Barcelona eesmärkide eelseisval läbivaatamisel, mis on osa Euroopa hooldusstrateegia paketist; kutsub liikmesriike lisaks üles tagama kõigile asundustes elavatele roma lastele tulemusliku ja tasuta võimaluse käia lasteaias, et tagada nende osalemine kooskõlas Euroopa lastegarantiiga; kutsub liikmesriike üles süstemaatiliselt jälgima koolist väljalangemise ohtu ja ebavõrdsust kõigi tasandite hariduse kättesaadavuses, et võimaldada õigeaegset sekkumist nii pedagoogilise abi ja individuaalse nõustamise teel kui ka laste ja nende vanemate klassivälise tegevuse kaudu; rõhutab, et roma vanemate sisuline kaasamine aitaks samuti laste koolist väljalangemise ohtu vähendada; kutsub liikmesriike üles töötama välja meetmeid ja kavu, millega motiveerida noori roma õpilasi, kes on saanud kohustusliku hariduse, lõpetama ka keskharidust, pakkudes näiteks erihüvitisi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mõistab hukka roma laste jätkuva segregatsiooni nii eripedagoogikas kui ka tavaharidussüsteemi välistes haridusprogrammides, mis on sageli tingitud puude väärdiagnoosist, mis on pandud kultuuriliselt ja keeleliselt kallutatud testide tulemuste alusel; rõhutab, et mõnes liikmesriigis kasutatavaid standarditud psühholoogilisi teste ei tohiks kasutada elimineeriva vahendina, et lükata edasi tavapärase kooliprogrammiga alustamist; kutsub liikmesriike üles kehtestama mehhanisme diagnostiliste otsuste läbivaatamiseks ja vajaduse korral nende muutmiseks; peab lisaks kahetsusväärseks roma laste püsivat diskrimineerimist ja segregatsiooni mitme liikmesriigi tavakoolides, mille näideteks on eraldi klassiruumid ja korrused, eraldamine klassides ja sööklates; rõhutab, et segregeeritud koolitus põhineb vähendatud õppekavadel, mis enamasti ei võimalda roma õpilastel liikuda edasi üldkoolisüsteemi, kõrgkooli või sealt edasi tööhõivesse; kutsub liikmesriike üles kaotama roma laste jätkuva segregatsiooni tava, rakendama põhjalikke segregatsiooni kaotamise strateegiaid, millel on selged eesmärgid ja piisavad vahendid nende rakendamiseks ning selge ja ambitsioonikas ajakava, võtma kasutusele kaasavad õppemeetodid, tagama roma lastele täieliku juurdepääsu koolipõhisele tegevusele ning viima koolides läbi diskrimineerimisvastaseid kampaaniaid; kutsub kõiki liikmesriike üles seadma prioriteediks roma laste ja vähekaitstud laste hariduslikke erivajadusi, eesmärgiga tagada nende õigus osalemisele ja haridusele ning head õpiväljundid, vähendades nii mõjusalt haridusalast lõhet roma laste ja mitteroma laste vahel ning takistades segregatsiooni; rõhutab, kui oluline on integreerida roma lapsed ametlikesse riiklikesse õppekavadesse, sealhulgas kutsehariduse ja -õppe kavadesse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | taunib asjaolu, et koolidel, kus roma lapsed on enamuses, on nõuetele mittevastavad rahastamine, vahendid ja õppekavad; kutsub liikmesriike üles investeerima õpetajate koolitusse enne töökohale asumist ja tööalasesse täienduskoolitusse, et suurendada nende suutlikkust roma lapsi asjakohaselt õpetada, keskendudes eelkõige teadlikkusele roma kultuurist ja identiteedist, mittediskrimineerimisele kui inimõigusele ja positiivsetele strateegiatele sallivuse edendamiseks ning võitlemiseks diskrimineeriva käitumise ja romavastasuse (21) vastu, kuna viimatimainitu aitab kaasa eelarvamuste ja halvasti informeeritud seisukohtade tekkele roma laste õpisuutlikkuse ja -valmiduse kohta ning toob kaasa madalad akadeemilised ootused; kutsub liikmesriike üles eraldama rohkem rahalisi vahendeid kvaliteetsetele õpetajaabidele, tagades roma asundustest pärit laste sujuva integreerimise tavaharidusse; kutsub liikmesriike üles andma koolides põhjalikku eakohast seksuaal- ja suhtealast haridust ning vastutustundlikuks lapsevanemaks olemise alast haridust, muu hulgas selleks, et ennetada asundustes elavate roma alaealiste tütarlaste rasestumist, mis aitab veelgi kaasa ühelt põlvkonnalt järgmisele edasi kanduva vaesuse nõiaringile; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et COVID-19 pandeemia ohjeldamiseks kehtestatud liikumispiirangud süvendasid mitmes liikmesriigis veelgi olemasolevat haridusalast ebavõrdsust, jättes roma lapsed, eriti segregeeritud roma asundustes elavad lapsed ilma juurdepääsust e-haridusele, sest neil puudus juurdepääs digitaristule, ühenduvusele ja digitaalsetele õppematerjalidele; kutsub liikmesriike üles tagama, et COVID-19-ga võitlemiseks eraldatud ELi hädaabivahendid, näiteks taaste- ja vastupidavusrahastu raames antud vahendid, vastaksid konkreetselt romade ja vähekaitstud laste vajadustele ning tagaksid roma kogukondades kvaliteetsed ja taskukohased teenused, sealhulgas riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvate konkreetsete näitajate alusel; kutsub liikmesriike üles otsima uusi võimalusi roma laste kaasamiseks digiõppesse, sealhulgas suuremaid investeeringuid digitaristu juurdepääsetavuse ja digikirjaoskuse parandamisse, et valmistada lapsi ette digiajastuks; kutsub liikmesriike üles toetama roma naiste ja tütarlaste haridust, pannes eriliselt rõhku teadusele, tehnoloogiale, inseneeriale ja matemaatikale, ning võitlema nende koolist väljalangemise vastu; |
| --- | --- |

7.

Tervis ja keskkond

| 8. | tunneb muret laste suurema suremuse pärast roma elanikkonnas võrreldes muude elanikkonnarühmadega, eriti asundustes elavate romade puhul; rõhutab, et roma asundustes elavad lapsed sünnivad vaesusesse ning keskkonda, mis ei soodusta tervislikku füüsilist ja psühhosotsiaalset arengut; kutsub komisjoni üles jälgima liikmesriikide investeeringuid ning Euroopa lastegarantii ja riiklikes tegevuskavades seatud konkreetsete roma lapsi puudutavate eesmärkide täitmist, eelkõige mis puutub laste eriti ebasoodsasse olukorda, mis väljendub kehvades õpiväljundites ja koolist väljalangemise määras; kutsub liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid, mida toetavad märkimisväärselt suuremad avaliku sektori investeeringud Euroopa lastegarantii kiireks ja tõhusaks rakendamiseks, ning soovitab tungivalt liikmesriikidel eraldada rohkem kui ette nähtud vähemalt 5 % oma jagatud eelarve täitmise alla kuuluvatest Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) vahenditest lastegarantii alla kuuluvate tegevuste toetamiseks; kutsub liikmesriike üles võtma kiiresti meetmeid tagamaks, et tervishoiutöötajad toetaksid roma asundustes elavaid lapsi alates sünnist ja alustaksid vajaduse korral nende ravi, ning tunneksid ära laste psühholoogilise või füüsilise väärkohtlemise ja oleksid kohustatud teavitama pädevaid asutusi kõigist sellistest juhtumitest; tuletab meelde, et roma lapsed on hoolekandeasutustes üleesindatud, ja rõhutab vajadust lapsekeskse lähenemisviisi järele, milles pööratakse suurt tähelepanu kõige kaitsetumate õigustele ja vajadustele; kutsub liikmesriike üles muutma selleks laialdaselt kättesaadavaks ja juurdepääsetavaks väikelastega tegelevad sekkumiskeskused ja kogukonnakeskused, kus töötavad kohapealsed sotsiaaltöötajad, pedagoogiline personal ja tervishoiutöötajad, nende hulgas romadest tervise- ja haridusalased vahendajad ja abilised; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama puudust kannatavates kogukondades, eelkõige roma asundustes terviseteadlikkust ja tervislikke elutingimusi, kasutades selleks liikuvaid tervise sõeluuringute jaamu ja ennetusmeetmeid; rõhutab lisaks, et vastavalt ELi põhiõiguste hartale tuleb meditsiiniasutustes austada soolist võrdõiguslikkust ning et kättesaadavad ja juurdepääsetavad peaksid olema sellised algatused nagu õdede ja hooldekodude võrgustiku loomine, lastearstide korrapärane külastamine, täiskasvanute üldarstid, peretoetusteenused, koduhooldus ning eakatele ja teistele hooldust ja toetust vajavatele isikutele pakutavad hooldusteenused; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab asundustes elavate romade ja laiema kogukonna tervisele ja elule avalduvaid keskkonnariske, mida põhjustavad nende asunduste ümbruses asuvad mürgised jäätmed; kutsub liikmesriike üles tegelema kiiresti selle olukorraga, et vähendada romade ebaproportsionaalselt suurt kokkupuudet nende riskidega ja töötama välja terviklikud jäätmekäitlussüsteemid ja -taristu kooskõlas Euroopa jäätmete raamdirektiiviga (22); kutsub liikmesriike üles töötama välja strateegiad, et suurendada mõjutatud kogukondades teadlikkust ohtudest, mida põhjustavad mürgised jäätmed ja nõuetekohase jäätmekäitluse puudumine roma asundustes; rõhutab komisjoni rolli sellealaste ELi õigusaktide täitmise tagamisel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama sihipäraselt poliitikavahendeid ja ressursse, et tulla toime energiakriisidega ja tagada õiglane rohepööre, eesmärgiga tagada roma kogukondadele juurdepääs puhtale, taskukohasele ja kindlale energiale, hoida ära energiaostuvõimetuse edasine suurenemine ja parandada asundustes elavate romade tervist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et võrdõiguslikkust edendavaid asutusi käsitlevate uute siduvate ELi standardite kohaselt peaksid liikmesriigid toetama nende asutuste suuremaid kohtuvaidluste alaseid volitusi, andes neile individuaalsete ja kollektiivsete kaebuste puhul kaebeõiguse kohtus ja ex officio, ning peaksid toetama nende õiguslikult siduvat otsustusõigust, sealhulgas olukordades, kus riiklik võrdõiguslikkust edendav asutus koosneb mitmest institutsioonist, nii et nad saaksid käsitleda, tuvastada ja karistada läbipõimunud diskrimineerimist, mis romasid sageli mõjutab; on arvamusel, et liikmesriigid peaksid tagama, et nende asutuste volitused hõlmavad kõiki diskrimineerimise vorme, sealhulgas ohvristamist ja vaenukõnet; |
| --- | --- |

11.

Tööhõive ja sotsiaalne kaasatus

| 12. | märgib, et pikaajalise töötuse kõrge tase romade asundustes ja niisuguste roma noorte ülekaal, kes ei tööta, ei õpi ega osale koolitusel, süvendavad nende asunduste elanike sotsiaalset tõrjutust ja vaesust; kutsub liikmesriike üles investeerima sotsiaalettevõtetesse ja parimatesse tavadesse, mille eesmärk on võtta tööle pikaajalisi töötuid; kutsub neid lisaks üles investeerima, sh taasteprogrammide abil, ka niisugustesse programmidesse, mis on mõeldud roma noortele, kes ei tööta, ei õpi ega osale koolitusel, näiteks kutseõppesse, eelkõige digioskuste ja keskkonnahoidlike töökohtade valdkonnas; on veendunud, et komisjoni sotsiaalmajanduse tegevuskava võib toetada liikmesriikide sellealaseid pingutusi, andes suunised sotsiaalmajanduse organisatsioonide maksustamise, riigiabile juurdepääsu ja sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete kohta; on veendunud, et tulevane ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus sotsiaalmajanduse raamistiku väljatöötamise kohta peaks tagama läbipõimunud lähenemisviisi, mis on suunatud vähekaitstud rühmadele, sh romadele ja eelkõige roma naistele, kes seisavad tööturule sisenedes silmitsi suuremate takistustega kui roma mehed; kutsub liikmesriike üles lisaks toetama kvaliteetsete ja kestlike töökohtade loomist, mitteametliku töö seadustamist ning tööhõive juurdepääsetavamaks muutmist roma töötajatele näiteks riiklike tööhõivekavade abil, mis võivad pakkuda töötusele ajutist lahendust ning ümberõppe ja täiendkoolituse võimalust; tuletab meelde, et paljud romad on pikaajalised töötud, mis mõjutab nende õigust hüvitistele ja pensionidele; rõhutab niisuguste riiklike miinimumsissetuleku tagamise kavade olulisust, mis hõlmavad ka tööturule (taas)integreerimise ajendeid, et võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega; nõuab tungivalt, et liikmesriigid toetaksid tasustamise läbipaistvust ning etnilisel ja soolisel neutraalsusel põhinevaid tööülesannete hindamisi, edendaksid inimväärset elatustaset võimaldavat töötasu ning korraldaksid värbajatele, tööandjatele ja kaastöötajatele suunatud diskrimineerimisvastase võitluse ja koolitamiskampaaniaid, et võidelda romavastasusega ja edendada mitmekesisust töökohal; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et kogukonnakeskused on väga tähtsal kohal koostöö tegemisel asundustes elavate romadega; kutsub liikmesriike üles tagama, et igal roma asundusel oleks piisavalt varustatud kogukonnakeskus, et pakkuda ruume haridustegevuseks, näiteks lasteaedadeks, koolilastele mõeldud koolijärgseteks lastehoiuteenusteks, ning laste ja täiskasvanute vabaajategevusteks ja hügieeni otstarbeks, kaasates seejuures roma kogukonda ruumide hooldamisse ja käitamisse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub liikmesriike üles romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate rakendamisel seadma esikohale noorte, eelkõige noorte roma naiste tööhõive; kutsub liikmesriike üles kasutama täiel määral ära tugevdatud noortegarantiid, et edendada roma noorte tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust; juhib tähelepanu asjaolule, et suuresti on kasutamata kõrgelt haritud noorte romade potentsiaal tuua kaasa positiivseid muudatusi roma kogukondades ning võidelda elanikkonna enamiku seas tugevalt juurdunud eelarvamuste ja stereotüüpide vastu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub liikmesriike üles tagama, et sotsiaal- ja õiguskaitseasutusi kaasatakse nõuetekohaselt laste ja sotsiaaleestkoste juhtumitesse marginaliseerunud romade asundustes, et tagada lastele nende heaoluks ja arenguks vajalik kaitse ja hoolitsus, austades samal ajal nende parimaid huve; nõuab täiendavate kooskõlastatud pingutuste tegemist ja asjakohase meetmeraamistiku kehtestamist, et kõrvaldada asundustes esinevad negatiivsed ilmingud, näiteks liigkasuvõtmine, laste seksuaalne ärakasutamine, ainete kuritarvitamine, hasartmängud ja tööalane ärakasutamine; mõistab hukka roma laste mastaapse kerjama sundimise ja kutsub neid liikmesriike üles, kes veel ei ole jõudnud, kehtestama õigusakte, millega kaitstakse lapsi ja keelatakse kerjama sundimine; rõhutab, et politseijõud peavad tunnustama romade eritingimusi ning liikmesriigid peavad pakkuma koolitusi politseijõududele, et võidelda romade diskrimineerimise ja nende kuritegevusega seostamise vastu nii politseijõudude kui ka elanikkonna enamiku seas; kutsub liikmesriike üles põhjalikult uurima politseipoolse väärkohtlemise juhtumeid, tagamaks, et karistuseta ei jääks romade või nende kogukondade suhtes toime pandud vägivald, nende suhtes hirmutamismeetmete kasutamine ja nende väärkohtlemine, ning tegelema romade ebapiisava juurdepääsuga õigusemõistmisele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kordab oma üleskutset, et komisjon töötaks koos liikmesriikidega välja ühise metoodika niisuguste võrdõiguslikkusalaste andmete kogumiseks ja avaldamiseks, järgides täielikult eraelu puutumatuse ja põhiõiguste standardeid, mis on liigitatud etnilise päritolu ja eriliiki asunduste kaupa (kui need on riigisiseses õiguses tunnustatud), et hinnata romade olukorda ning hinnata tulemuslikult ELi romasid käsitleva strateegilise raamistiku kohaste niisuguste meetmete rakendamisel tehtud edusamme, mille eesmärk on võidelda romade sotsiaalse ja majandusliku tõrjutuse algpõhjustega; kutsub lisaks komisjoni üles lisama sotsiaalvaldkonna tulemustabelisse konkreetsed romade tööhõive eesmärgid; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama sotsiaaldialoogi tugevdamist ja roma töötajate kollektiivset esindatust, et hõlbustada nende juurdepääsu kvaliteetsetele ja inimväärsete töötingimustega töökohtadele; kutsub liikmesriike üles täiustama oma sotsiaalsete töökohtade kavasid, et võimaldada romadel ja teistel kaitsetus olukorras olevatel isikutel arendada ja parandada asjakohaseid oskusi; |
| --- | --- |

17.

ELi ja riiklike rahaliste vahendite kasutamine

| 18. | tunneb muret selle pärast, et mõnes liikmesriigis on romadele eraldatud vahendeid siiani vähe kasutatud, riskides seega programmitöö perioodi lõpuks rahaliste vahendite olulise kaotusega; peab kahetsusväärseks, et mitmes liikmesriigis kehtivad süsteemid ja tingimused ei võimalda Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendite sujuvat ja tõhusat kasutusse võtmist, mis on sageli tingitud riiklike süsteemide bürokraatiast ja struktuurilistest tõketest; tuletab sellega seoses meelde vajadust vähendada halduskoormust, edendada lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamist ning pakkuda täiendavat abi ja paindlikkust, sealhulgas vahendite otsest jaotamist piirkondlikele ja kohalikele poliitikatele ning kodanikuühiskonna programmidele, et hõlbustada vahendite kasutamist nende korraldusasutuste ja toetusesaajate jaoks, kes tegelevad asundustes elavate romade esmavajadustega ELis; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles suurendama kiiresti Euroopa lastegarantii rahastamist vähemalt 20 miljardi euro suuruse sihtotstarbelise eelarvega, et võidelda lapsi ja nende perekondi mõjutava vaesuse vastu ning aidata saavutada eesmärki vähendada 2030. aastaks vaesust vähemalt 15 miljoni võrra, mis hõlmab vähemalt 5 miljonit last kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

18.

| 19. | juhib tähelepanu poliitilise tahte puudumisele mõnes liikmesriigi kohalikus ametiasutuses, mis ei soovi ellu viia uusi projekte romade elamistingimuste parandamiseks asundustes; kutsub liikmesriike ja nende korraldusasutusi üles pöörama sellistele kohalikele ametiasutustele eritähelepanu ja rakendama strateegiaid, et motiveerida neid muutma oma negatiivset suhtumist, sealhulgas võimalike tingimuslikkuse mehhanismide abil; rõhutab sellega seoses vajadust tagada romade poliitiline osalemine ja esindatus kõigil tasanditel ning võidelda kahjulike negatiivsete stereotüüpide vastu, mis õhutavad diskrimineerivaid hoiakuid ja käitumisviise mitteromadest elanikkonna seas; juhib lisaks tähelepanu sellele, et mõnes liikmesriigis on struktuursed tõkked, mis takistavad kohalikel ametiasutustel ja kodanikuühiskonnal projekte ellu viimast, ning kutsub neid liikmesriike tungivalt üles need kõrvaldama ja pakkuma kohalikele ametiasutustele selgeid toetusvahendeid, et aidata neil tegeleda uute projektidega, mis on suunatud asundustes elavatele romadele ja nende laiemale kogukonnale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et sotsiaal-majandusliku mõjuvõimu suurendamise ja romade integreerimise valdkonnas märkimisväärse edu saavutamiseks kulub sageli põlvkondi; kutsub liikmesriike üles kasutama kiiresti täielikult ära nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil kättesaadavaid rahastamisvahendeid ja ressursse, et luua soodsad tingimused jätkuvate projektide ja programmide kestlikuks rahastamiseks ja rakendamiseks tõhusal, lõimitud, kooskõlastatud ja paindlikul viisil ning kõrvaldada takistused, sh diskrimineerimise otsesed ja kaudsed vormid, mis pärsivad nende vahendite, eelkõige ESF+, ERFi ning taaste- ja vastupidavusrahastu kasutamist; kutsub komisjoni üles toetama, jälgima ja hindama liikmesriikide sellealaseid meetmeid nende riiklike taaste- ja vastupidavuskavade, romasid käsitlevate riiklike strateegiliste raamistike, Euroopa lastegarantii riiklike tegevuskavade, ELi rassismivastase tegevuskavade ja Euroopa poolaasta riigipõhiste soovituste raames; kutsub eelkõige komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et ELi meetmed ja rahastamine jõuaksid asundustes elavate romadeni, ning rõhutab, et sihtotstarbelised meetmed ja algatused peaksid peamiselt põhinema alt üles põhimõttel ning pärinema kohalikult tasandilt ja omavalitsustelt, mis on kõnealustele kogukondadele kõige lähemal, ning neile tuleks anda riiklikul või ELi tasandil finants-ja haldusabi; kutsub sellega seoses liikmesriike üles paremini kasutama olemasolevaid rahalisi vahendeid tehniliseks abiks ja tagama, et nii ametiisikutele kui ka taotlejatele osutataks laialdaselt otsest tehnilist abi; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et asunduste kindlakstegemine ning spetsiifilised poliitikad ja meetmed nende olukorraga tegelemiseks lisatakse ELi ühtekuuluvusfondi 2021–2027 perioodi programmidesse ja Euroopa poolaasta riigipõhistesse soovitustesse; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab, et Euroopa Kontrollikoda koostaks tervikliku ja põhjaliku mõju- ja tulemuslikkuse analüüsi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, eelkõige ESF+ ja ERFi kasutamise kohta ning mis hõlmaks ajaperioodi alates romade kaasamise ELi strateegia kehtestamisest 2011. aastal, pöörates erilist tähelepanu romade asundustele ja nendega seotud sotsiaalküsimustele tehtavatele kulutustele; |
| --- | --- |

21.

Vajadus võtta ELi tasandil meetmeid

| 22. | rõhutab, et mõnede liikmesriikide praegused tavad asundustes elavate romade suhtes näitavad, et projektide hindamine üksnes kvantitatiivsete väljundite alusel ei ole piisav ja võib olla isegi eksitav kohapealse tegelikkuse suhtes, kuna see tähendab, et puudub teave projekti edusammude kvaliteedi kohta; hoiatab, et seetõttu võidakse teha otsuseid, mis ohustavad ELi eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist; nõuab seetõttu asjaomaste liikmesriikide suhtes õigusriigi tingimuslikkuse määruse kiiret kohaldamist; märgib, et Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava, Euroopa lastegarantii ning ELi romade võrdõiguslikkust, kaasamist ja osalemist käsitlev strateegiline raamistik (2020–2030) moodustavad usaldusväärse võrdlusaluse kvalitatiivseks hindamiseks; nõuab, et kvalitatiivsete hindamiste tegemisel pöörataks erilist tähelepanu intersektsionaalsele diskrimineerimisele ning vähimkaitstud rühmade, eelkõige puuetega inimeste, laste ja naiste õigustele ja vajadustele; on veendunud, et ülimalt oluline on marginaliseerunud roma asundustes elluviidavate Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatud projektide hindamisel asjaolu, et komisjon nõuaks lisaks kvantitatiivsetele tulemustele ka kohapealset tegelikkust paremini kajastavaid spetsiifilisi kvalitatiivseid tulemusi; kutsub lisaks komisjoni üles alustama projektide jälgimist ja hindamist eelkõige oma kohapealsete vaatlustega kogutud tähelepanekute alusel, et vähendada sõltuvust valitsustelt ja meediakajastustest saadud teabest ja tugevdada järelevalvet ELi eelarve üle; rõhutab sellega seoses ka vajadust tugevdada Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti romade valdkonnaga tegelevat üksust, võttes tööle romade küsimusega tegelevaid teadlasi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab, et komisjon ja parlament korraldaksid korrapäraseid lähetusi, et võimaluse korral korrapäraselt uurida eri liikmesriikides asundustes elavate romade olukorda, et aidata kaasa nii poliitikakujundajate kui ka üldsuse teadlikkuse suurendamisele, vahetada liikmesriikide ja asjaomaste ametiasutuste vahel teavet romade probleemide kohta ning vahetada parimaid tavasid ja kooskõlastada tegevusi ELi tasandil; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et komisjon peab jõuliselt tegutsema aluslepingute täitmise järelevalvajana, et tagada ELi õigusaktide täielik ja nõuetekohane rakendamine ning võtta asjakohaseid ja õigeaegseid meetmeid, kui liikmesriigid seda ei tee, eelkõige seoses ELi kodanike, sealhulgas romade õiguste rikkumisega; märgib, et rikkumismenetlused, näiteks roma õpilaste haridusalase segregatsiooni juhtumid, ei ole toonud kaasa diskrimineerimise põhjuste tulemuslikku kõrvaldamist; on kindlalt veendunud, et komisjon peaks tegema kõik endast oleneva, et tõkestada inimõiguste ja ELi põhiväärtuste rikkumisi, alustades sellest et ennetatakse tulemuslikult ELi vahendite kasutamist diskrimineerivate tavade toetamiseks liikmesriikides; kutsub seetõttu komisjoni üles looma varajase hoiatamise mehhanismi, et teatada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning marginaliseerunud asundustes elavate romade olukorraga tegelemiseks ette nähtud muude ELi vahendite kuritarvitamise või väärkasutamise riskidest; on arvamusel, et mõnede liikmesriikide tegevusetus ja huvipuudus asundustes elavate romade probleemi lahendamise suhtes, aga ka struktuursed ja bürokraatlikud tõkked võivad kujutada endast ELi lepingu artiklis 2 sätestatud ELi põhiväärtuste, st inimväärikuse, võrdsuse ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste rikkumist; kutsub nõukogu ja komisjoni üles uurima marginaliseerunud asundustes elavate romade olukorda, et teha kindlaks, kas sellised asundused ja nende tingimused kujutavad endast ELi aluslepingute rikkumise ilmset ohtu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama romade, eelkõige roma naiste, noorte ja teiste alaesindatud rühmade aktiivset kaasatust ja sisulist osalemist avaliku poliitika ja neile suunatud projektide väljatöötamisel, rakendamisel ja järelevalves ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et nad saaksid aktiivselt osaleda ELi tuleviku kujundamises ja aidata kaasa arusaamade muutumisele ELi ühiskondades; on veendunud, et romade osalemine ja juhtimine peaks olema romasid käsitlevates riiklikes strateegilistes raamistikes kvalitatiivne eesmärk; on veendunud, et julgustada tuleks kohalike omavalitsuste volikogudesse valitud roma ametiisikute toetamist kui romade sotsiaalse kaasatuse ja demokraatliku osalemise edendamise hea tava näidet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib, et märkimisväärne osa roma elanikkonnast võitleb vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja piiratud juurdepääsuga tööhõivele või teenustele, näiteks haridusele, tervishoiule ja eluasemele, mis on tingitud ka romavastasusest ja struktuursest diskrimineerimisest; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema romavastasusega ühiskonna kõigis valdkondades tulemuslike seadusandlike ja poliitikameetmete abil nii liikmesriikides kui ka laienemisprotsessis osalevates riikides; kutsub liikmesriike üles integreerima rassismivastast võitlust ja võitlust romavastasuse vastu Euroopa sotsiaalõiguste samba kõikidesse põhimõtetesse, kuna see on romade tõrjutuse peamine struktuurne ajend; rõhutab vajadust teha lõpp igasugusele struktuursele ja institutsionaalsele romavastasusele, segregatsioonile ja diskrimineerimisele hariduse, tööhõive, tervishoiu ja majutuse valdkonnas ning tagada sotsiaalkaitse ja muude teenuste kättesaadavus; on seisukohal, et romavastasuse võitlus on horisontaalne küsimus ja et seda tuleks arvesse võtta kõigis asjakohastes liidu poliitikavaldkondades; kutsub komisjoni üles tugevdama rassilise võrdõiguslikkuse direktiivi rakendamist ning kutsub liikmesriike üles töötama välja ja rakendama mõjusaid ja ambitsioonikaid riiklikke kavasid, et võidelda rassismi ja rassilise diskrimineerimisega, keskendudes rassismi kõigile vormidele, sealhulgas romavastasusele, tuginedes komisjoni poolt vastu võetud ühtsetele juhtpõhimõtetele; kutsub liikmesriike üles seadma selgeid ja mõõdetavaid eesmärke, et kooskõlas nõukogu raamotsusega 2008/913/JSK rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemise kohta võidelda diskrimineerimise, romade vastu suunatud sõnavõttude ja kuritegevuse vastu; kutsub lisaks nõukogu üles jätkama horisontaalse diskrimineerimisvastase direktiivi (23) üle peetavate läbirääkimistega, kuna see on võrdõiguslikkuse saavutamise eeltingimus ELis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab vajadust tunnustada romade kultuuri- ja keelepärandit ning julgustab komisjoni ja liikmesriike asjakohastel tasanditel säilitama ja edendama romade kultuuri ja suurendama üldsuse teadlikkust programmide ja meedia kajastuste abil, aidates seeläbi kaasa ELi kogukonna mitmekesisusele; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab tungivalt, et komisjon suurendaks pingutusi marginaliseerunud romade asunduste järkjärguliseks kaotamiseks kogu ELis ja koostaks selleks romade asunduste hiljemalt 2030. aastaks kaotamise ELi tegevuskava, et tugevdada olemasolevate poliitika- ja rahastamisvahendite kasutamist; rõhutab, et niisuguses ELi tegevuskavas tuleks esitada suunised, seada prioriteedid ja spetsiifilised eesmärgid ning näha ette riikidevaheline koostöö ja positiivsete tavade vahetamine liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et asundustes elavate romade probleemid on valdkonnaülesed ning nõuavad ELi tasandil mitme voliniku ja peadirektoraadi tähelepanu ja kooskõlastatud osalust; nõuab seetõttu, et loodaks komisjoni romade kaasamise ja võrdõiguslikkuse koordinaatori ametikoht, et igakülgselt jälgida asjaomaste poliitikavahendite osas tehtavaid edusamme ning suhelda romadega otse, et edastada romade tegelikku olukorda ja tegelikke muresid käsitlevat teavet komisjoni võrdõiguslikkuse rakkerühmale, aga muu hulgas ka riiklikele romade kontaktpunktidele, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile, ELi romade võrgustikule, romade kaasamise Euroopa platvormile ning mittediskrimineerimise, võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse ELi kõrgetasemelisele töörühmale, et luua sünergiad ja saavutada romade võrdõiguslikkus, kaasamine ja osalemine ELis; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõuab samuti, et loodaks parlamendi romade kaasamisega tegeleva koordinaatori ametikoht, mida täidaks üks Euroopa Parlamendi asepresidentidest, kes tagaks, et romadega seotud küsimused lõimitakse parlamendi asjaomases poliitikas ja õigusloomealases töös; nõuab samal ajal, et loodaks romade küsimuste peavoolustamise võrgustik, mida juhataks ja koordineeriks kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon ning mis koosneks iga Euroopa Parlamendi komisjoni esindajast, et täiendada ja tugevdada koordinaatori tööd ning tekitada sünergiline mõju, tagamaks, et roma kogukondasid puudutavaid omavahel seotud ja keerulisi küsimusi käsitletaks terviklikult ning horisontaalselt; on seisukohal, et parlamendi koordinaator ja romade küsimuste peavoolustamise võrgustik peaksid tegema tihedat koostööd rassismivastase võitluse ja mitmekesisuse laiendatud töörühmaga; |
| --- | --- |

30.

| 31. | juhib tähelepanu täiendavatele väljakutsetele ja vajadusele tugevdada koostööd liikmesriikide vahel seoses inimeste vaba liikumisega ELis ning Ukrainas toimuva sõja eest põgenevate romade olukorraga; kutsub liikmesriike üles võtma mõjusaid meetmeid ELi-siseste roma rändajate ja Ukrainast pärit roma pagulaste segregatsiooni vastu ning kaitsma neid ebaseaduslike väljasaatmiste ja niisuguse diskrimineerimise eest, mis on seotud juurdepääsuga olulistele teenustele, eelkõige majutuse, hariduse ja tööhõive valdkonnas; kutsub liikmesriike üles tagama, et pagulaste, sealhulgas romade kohta ei teha profiilianalüüsi ja et neid ei diskrimineeritaks ajutise kaitse direktiivi alusel ajutise kaitse taotlemisel ning et nad ei oleks kohustatud taotlema varjupaika, ning kutsub neid lisaks üles kaasama kodanikuühiskonna organisatsioone, tagamaks, et kõik Ukrainast põgenevad inimesed saaksid kasu mitterahalisest abist, tasuta transpordi- ja majutusvõimalustest; kutsub liikmesriike üles suurendama pingutusi, et tagada roma laste sünnitunnistuste nõuetekohane registreerimine, et teha lõpp laste kodakondsusetusele roma kogukondades kogu ELis; |
| --- | --- |

31.

| 32. | võtab teadmiseks Euroopa Nõukogu strateegilise tegevuskava romade ja travelleride kaasamiseks (2020–2025); kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ühendama veelgi oma pingutusi Euroopa Nõukogu pingutustega, et edendada võrdseid võimalusi, mitmekesisust ja sotsiaalset kaasatust, ning võidelda diskrimineerimise ja romavastasusega |
| --- | --- |

32.

| 33. | juhib tähelepanu sellele, et niisugused programmid ja vahendid nagu programm „Erasmus+“ ja noortegarantii, pakuvad võimalusi ebasoodsatest oludest pärit noortele ning romadele ja nende organisatsioonidele; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  ELT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(2)  ELT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(3)  ELT L 312, 22.11.2008, lk 3.

(4)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 55.

(5)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 112.

(6)  ELT C 468, 15.12.2016, lk 36.

(7)  ELT C 449, 23.12.2020, lk 2.

(8)  ELT C 362, 8.9.2021, lk 8.

(9)  ELT C 385, 22.9.2021, lk 104.

(10)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 145.

(11)  ELT C 474, 24.11.2021, lk 146.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0120.

(13)  ELT C 93, 19.3.2021, lk 1.

(14)  ELT L 223, 22.6.2021, lk 14.

(15)  ELT L 212, 7.8.2001, lk 12.

(16)  FEANTSA avaldus „The Housing Situation for Roma in the EU Remains Difficult“.

(17)  Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 14/2016.

(18)  FRA bülletään „Coronavirus pandemic in the EU – Impact on Roma and Travellers“ (Koroonapandeemia ELis – mõju romadele ja traveller’idele).

(19)  Euroopa kodakondsusetuse teabevõrgustiku ülevaade „Stateless people and people at risk of statelessness forcibly displaced from Ukraine“ (Kodakondsuseta isikud ja kodakondsusetuse ohus inimesed, kes on sunnitud Ukrainast ümber asuma).

(20)  Inimõiguste ülddeklaratsiooni artikkel 25.

(21)  Unicefi seisukoht „Roma laste õigus haridusele“.

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

(23)  Komisjoni ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest.

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/41

---

P9_TA(2022)0344

Panamas toimuva CITESi CoP19 kohtumise põhieesmärgid

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2022. aasta resolutsioon ELi strateegiliste eesmärkide kohta ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste konverentsi 19. istungiks, mis toimub 14.–25. novembril 2022. aastal Panamas (2022/2681(RSP))

(2023/C 132/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste 2019. aasta ülemaailmset hindamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste 2019. aasta ülemaailmset hindamisaruannet,

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi ning Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 2020. aasta aruannet maailma metsade olukorra kohta 2020. aastal, milles toonitatakse metsade põhifunktsiooni, milleks on elupaiga pakkumine rohkem kui 80 %-le maailma maismaa elurikkusest, kusjuures metsad osutavad lugematuid ökosüsteemi teenuseid ning tagavad elatusvahendid paljudele kogukondadele, sealhulgas põlisrahvastele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi ning Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 2020. aasta aruannet maailma metsade olukorra kohta 2020. aastal, milles toonitatakse metsade põhifunktsiooni, milleks on elupaiga pakkumine rohkem kui 80 %-le maailma maismaa elurikkusest, kusjuures metsad osutavad lugematuid ökosüsteemi teenuseid ning tagavad elatusvahendid paljudele kogukondadele, sealhulgas põlisrahvastele,

| — | võttes arvesse merede ja rannikualade elurikkust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse merede ja rannikualade elurikkust,

| — | võttes arvesse eelseisvat ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste konverentsi 19. istungit, mis toimub 14.–25. novembril 2022. aastal Panamas (CoP19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelseisvat ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste konverentsi 19. istungit, mis toimub 14.–25. novembril 2022. aastal Panamas (CoP19),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 26. juuli 2021. aasta resolutsiooni 75/311, milles käsitletakse looduslike liikidega ebaseadusliku kaubitsemise vastu võitlemist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 26. juuli 2021. aasta resolutsiooni 75/311, milles käsitletakse looduslike liikidega ebaseadusliku kaubitsemise vastu võitlemist,

| — | võttes arvesse CITESi resolutsiooni Conf. 12.10 (Rev.CoP15) I lisas loetletud loomaliike kaubanduslikul eesmärgil vangistuses kasvatavate ettevõtete registreerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse CITESi resolutsiooni Conf. 12.10 (Rev.CoP15) I lisas loetletud loomaliike kaubanduslikul eesmärgil vangistuses kasvatavate ettevõtete registreerimise kohta,

| — | võttes arvesse CITESi otsuseid 18.226 ja 18.227 Aasia elevantidega (Elephas maximus) kauplemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse CITESi otsuseid 18.226 ja 18.227 Aasia elevantidega (Elephas maximus) kauplemise kohta,

| — | võttes arvesse CITESi otsuseid 18.81–18.85 interneti vahendusel toimuva looduslike liikidega seotud kuritegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse CITESi otsuseid 18.81–18.85 interneti vahendusel toimuva looduslike liikidega seotud kuritegevuse kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380) ja Euroopa Parlamendi 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni selle kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380) ja Euroopa Parlamendi 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni selle kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (2), mille eesmärk on edendada bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ja mis on ELi looduskaitsepoliitika nurgakivi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (2), mille eesmärk on edendada bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ja mis on ELi looduskaitsepoliitika nurgakivi,

| — | võttes arvesse ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja selle osaliste konverentsi 15. istungjärku, mis toimub 7.–19. detsembril 2022 Kanadas Montrealis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja selle osaliste konverentsi 15. istungjärku, mis toimub 7.–19. detsembril 2022 Kanadas Montrealis,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu ja direktiivi 2008/99/EÜ asendamise kohta (COM(2021)0851), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu ja direktiivi 2008/99/EÜ asendamise kohta (COM(2021)0851),

| — | võttes arvesse küsimusi nõukogule ja komisjonile tähtsamate eesmärkide kohta CITESi osaliste konverentsil, mis toimub Panamas 14.–25. novembril 2022 (O-000038/2022 – B9-0023/2022 ja O-000039/2022 – B9-0024/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse küsimusi nõukogule ja komisjonile tähtsamate eesmärkide kohta CITESi osaliste konverentsil, mis toimub Panamas 14.–25. novembril 2022 (O-000038/2022 – B9-0023/2022 ja O-000039/2022 – B9-0024/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse enneolematu ülemaailmne vähenemine, mis toimub praegu kümme kuni sadu korda kiiremini kui liikide loomulik väljasuremine, on inimtegevuse otsene tagajärg ning ligikaudu miljon looma- ja taimeliiki on väljasuremise ohus; arvestades, et olemasolevatest tõenditest nähtub, et elurikkuse kadumise praeguste suundumuste peatamiseks ja ümberpööramiseks ei ole veel liiga hilja; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse enneolematu ülemaailmne vähenemine, mis toimub praegu kümme kuni sadu korda kiiremini kui liikide loomulik väljasuremine, on inimtegevuse otsene tagajärg ning ligikaudu miljon looma- ja taimeliiki on väljasuremise ohus; arvestades, et olemasolevatest tõenditest nähtub, et elurikkuse kadumise praeguste suundumuste peatamiseks ja ümberpööramiseks ei ole veel liiga hilja;

| B. | arvestades, et bioloogiline mitmekesisus mõjutab positiivselt inimeste tervist; arvestades, et kuni 80 % inimtervishoius kasutatavatest ravimitest on looduslikku päritolu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et bioloogiline mitmekesisus mõjutab positiivselt inimeste tervist; arvestades, et kuni 80 % inimtervishoius kasutatavatest ravimitest on looduslikku päritolu;

| C. | arvestades, et ookeanid, mis moodustavad 95 % biosfäärist, on üks olulisemaid süsiniku sidujaid, kuna need reguleerivad kliimat ja seovad atmosfäärist CO2; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ookeanid, mis moodustavad 95 % biosfäärist, on üks olulisemaid süsiniku sidujaid, kuna need reguleerivad kliimat ja seovad atmosfäärist CO2;

| D. | arvestades, et oluline on kaitsta merede ja rannikualade bioloogilist mitmekesisust ning võidelda ohtudega, mida põhjustab mere elusressursside reguleerimata või halvasti reguleeritud kasutamine; arvestades, et samuti on oluline kaitsta magevee bioloogilist mitmekesisust, mis kaob kiiremini kui kaovad mere ja maismaa ökosüsteemid, kusjuures magevee populatsioonid vähenesid aastatel 1970–2014 83 %; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et oluline on kaitsta merede ja rannikualade bioloogilist mitmekesisust ning võidelda ohtudega, mida põhjustab mere elusressursside reguleerimata või halvasti reguleeritud kasutamine; arvestades, et samuti on oluline kaitsta magevee bioloogilist mitmekesisust, mis kaob kiiremini kui kaovad mere ja maismaa ökosüsteemid, kusjuures magevee populatsioonid vähenesid aastatel 1970–2014 83 %;

| E. | arvestades, et suurem osa kaubeldavatest liikidest ei ole CITESe kaitse all; arvestades, et rahvusvaheline kauplemine selliste liikidega on endiselt reguleerimata ja see aitab oluliselt kaasa looduslike populatsioonide väljasuremisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et suurem osa kaubeldavatest liikidest ei ole CITESe kaitse all; arvestades, et rahvusvaheline kauplemine selliste liikidega on endiselt reguleerimata ja see aitab oluliselt kaasa looduslike populatsioonide väljasuremisele;

| F. | arvestades, et CITES on suurim ülemaailmne eluslooduse kaitse alane kokkulepe, millele on alla kirjutanud 184 osalist, sh EL ja selle 27 liikmesriiki; arvestades, et parlament tunnistab, et looduslik loomastik ja taimestik oma paljude ainulaadsete ja mitmekesiste vormidega on maa looduslike süsteemide asendamatu osa, mida tuleb kaitsta tulevaste põlvkondade jaoks, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et CITES on suurim ülemaailmne eluslooduse kaitse alane kokkulepe, millele on alla kirjutanud 184 osalist, sh EL ja selle 27 liikmesriiki; arvestades, et parlament tunnistab, et looduslik loomastik ja taimestik oma paljude ainulaadsete ja mitmekesiste vormidega on maa looduslike süsteemide asendamatu osa, mida tuleb kaitsta tulevaste põlvkondade jaoks,

| G. | arvestades, et CITESi eesmärk on tagada, et rahvusvaheline kauplemine looduslike looma- ja taimeliikidega ei ohustaks liikide püsimajäämist looduses; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et CITESi eesmärk on tagada, et rahvusvaheline kauplemine looduslike looma- ja taimeliikidega ei ohustaks liikide püsimajäämist looduses;

| H. | arvestades, et nii ebaseaduslik kui ka seaduslik looduslike liikidega kauplemine ja nende kasutamine ning looduslike elupaikade hävitamine aitavad märkimisväärselt kaasa bioloogilise mitmekesisuse vähenemisele, õõnestavad ülemaailmseid pingutusi kliimamuutuste vastu võitlemiseks ning on nii korruptsiooni põhjus kui ka tagajärg; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nii ebaseaduslik kui ka seaduslik looduslike liikidega kauplemine ja nende kasutamine ning looduslike elupaikade hävitamine aitavad märkimisväärselt kaasa bioloogilise mitmekesisuse vähenemisele, õõnestavad ülemaailmseid pingutusi kliimamuutuste vastu võitlemiseks ning on nii korruptsiooni põhjus kui ka tagajärg;

| I. | arvestades, et CITESi I lisa sisaldab kõiki väljasuremisohus liike, mida kauplemine mõjutab või võib mõjutada; arvestades, et II lisa hõlmab kõiki liike, mis võivad olla väljasuremise ohus, välja arvatud juhul, kui selliste liikide isenditega kauplemist reguleeritakse rangelt, et vältida nende ellujäämisega kokkusobimatut kasutamist, ja välja arvatud juhul, kui nende liikidega kauplemine on mõjusa kontrolli all; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et CITESi I lisa sisaldab kõiki väljasuremisohus liike, mida kauplemine mõjutab või võib mõjutada; arvestades, et II lisa hõlmab kõiki liike, mis võivad olla väljasuremise ohus, välja arvatud juhul, kui selliste liikide isenditega kauplemist reguleeritakse rangelt, et vältida nende ellujäämisega kokkusobimatut kasutamist, ja välja arvatud juhul, kui nende liikidega kauplemine on mõjusa kontrolli all;

| J. | arvestades, et looduslike liikidega kauplemine suurendab inimeste ja eluslooduse vahelisi kontakte ning tekitab potentsiaalselt suure zoonooside tekkimise ja leviku ohu; arvestades, et kuna 70 % kõigist esilekerkivatest nakkushaigustest inimestel on zoonootilised, kujutab looduslike liikidega kauplemine tõsist ohtu nii loomade kui ka inimeste tervisele; arvestades, et lihakaubandust ja elusloomadega kauplemist on vaja paremini ja ammendavamalt kontrollida; arvestades, et eksperdid soovitavad piirata zoonootilisi riske, tegeldes turgudega, kus kaubeldakse elusloomadega, ja töötades välja selliste loomaliikide positiivse loendi, keda võib rahvusvaheliselt vedada, võttes arvesse zoonootilisi riske ja muid kaalutlusi, nagu loomade heaolu, kaitsestaatus ja populatsiooni suundumused; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et looduslike liikidega kauplemine suurendab inimeste ja eluslooduse vahelisi kontakte ning tekitab potentsiaalselt suure zoonooside tekkimise ja leviku ohu; arvestades, et kuna 70 % kõigist esilekerkivatest nakkushaigustest inimestel on zoonootilised, kujutab looduslike liikidega kauplemine tõsist ohtu nii loomade kui ka inimeste tervisele; arvestades, et lihakaubandust ja elusloomadega kauplemist on vaja paremini ja ammendavamalt kontrollida; arvestades, et eksperdid soovitavad piirata zoonootilisi riske, tegeldes turgudega, kus kaubeldakse elusloomadega, ja töötades välja selliste loomaliikide positiivse loendi, keda võib rahvusvaheliselt vedada, võttes arvesse zoonootilisi riske ja muid kaalutlusi, nagu loomade heaolu, kaitsestaatus ja populatsiooni suundumused;

| K. | arvestades, et hind, mida tuleb maksta ülemaailmsete strateegiate eest, mille eesmärk on ennetada pandeemiaid, vähendades ebaseaduslikku looduslike liikidega kauplemist, vältides maakasutuse muutusi ja suurendades järelevalvet, on hinnanguliselt 22–31 miljardit USA dollarit (3), mis moodustab vaid väikese osa pandeemiaga kaasnevatest kuludest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et hind, mida tuleb maksta ülemaailmsete strateegiate eest, mille eesmärk on ennetada pandeemiaid, vähendades ebaseaduslikku looduslike liikidega kauplemist, vältides maakasutuse muutusi ja suurendades järelevalvet, on hinnanguliselt 22–31 miljardit USA dollarit (3), mis moodustab vaid väikese osa pandeemiaga kaasnevatest kuludest;

| L. | arvestades, et 19 liikmesriiki on toetanud Küprose valitsuse seisukohta uue ELi õigusraamistiku kohta, mis käsitleb lemmikloomadena lubatud loomade kogu ELi hõlmavat positiivset loendit, mis esitati põllumajanduse ja kalanduse nõukogu 24. mai 2022. aasta istungil; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 19 liikmesriiki on toetanud Küprose valitsuse seisukohta uue ELi õigusraamistiku kohta, mis käsitleb lemmikloomadena lubatud loomade kogu ELi hõlmavat positiivset loendit, mis esitati põllumajanduse ja kalanduse nõukogu 24. mai 2022. aasta istungil;

| M. | arvestades, et EL on seadusliku ja ebaseadusliku looduslike looma- ja taimeliikidega kauplemise peamine sõlmpunkt, transiidipunkt ja sihtkoht, olenemata sellest, kas tegemist on elus või surnud isendite, nende kehaosade või nendest valmistatud toodetega; arvestades, et 2019. aastal moodustasid CITESi kaitse all olevate looduslike liikide imporditehingud ELi 36 % impordi kogumahust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL on seadusliku ja ebaseadusliku looduslike looma- ja taimeliikidega kauplemise peamine sõlmpunkt, transiidipunkt ja sihtkoht, olenemata sellest, kas tegemist on elus või surnud isendite, nende kehaosade või nendest valmistatud toodetega; arvestades, et 2019. aastal moodustasid CITESi kaitse all olevate looduslike liikide imporditehingud ELi 36 % impordi kogumahust;

| N. | arvestades, et aastatel 2014–2018 jäi EL CITESis loetletud liikidest pärit jahitrofeede impordis alla ainult Ameerika Ühendriikidele; arvestades, et üha rohkem Euroopa riike võtab või kaalub meetmeid jahitrofeede impordi keelustamiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et aastatel 2014–2018 jäi EL CITESis loetletud liikidest pärit jahitrofeede impordis alla ainult Ameerika Ühendriikidele; arvestades, et üha rohkem Euroopa riike võtab või kaalub meetmeid jahitrofeede impordi keelustamiseks;

| O. | arvestades, et rahvusvaheline kauplemine looduslike looma- ja taimeliikidega ulatub igal aastal miljardite eurodeni ning hõlmab miljoneid selliseid taimi ja elusloodust; arvestades, et looduslike liikidega kaubitsemisest on kujunenud suuruselt neljas must turg pärast uimasti-, inim- ja relvakaubandust; arvestades, et looduslike liikidega kaubitsemisega seotud õigusrikkumisi ei karistata sageli piisavalt karmilt, et need toimiksid heidutavalt, ning arvestades, et keskmise kuni kõrge tasandi osalejate vastu esitatakse harva süüdistusi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et rahvusvaheline kauplemine looduslike looma- ja taimeliikidega ulatub igal aastal miljardite eurodeni ning hõlmab miljoneid selliseid taimi ja elusloodust; arvestades, et looduslike liikidega kaubitsemisest on kujunenud suuruselt neljas must turg pärast uimasti-, inim- ja relvakaubandust; arvestades, et looduslike liikidega kaubitsemisega seotud õigusrikkumisi ei karistata sageli piisavalt karmilt, et need toimiksid heidutavalt, ning arvestades, et keskmise kuni kõrge tasandi osalejate vastu esitatakse harva süüdistusi;

| P. | arvestades, et internet mängib keskset rolli looduslike liikidega kaubitsemise hõlbustamisel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et internet mängib keskset rolli looduslike liikidega kaubitsemise hõlbustamisel;

| Q. | arvestades, et oluline on rohkem pingutada, et suurendada läbipaistvust ja kodanikuühiskonna mõjusat osalemist otsuste tegemises; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et oluline on rohkem pingutada, et suurendada läbipaistvust ja kodanikuühiskonna mõjusat osalemist otsuste tegemises;

| R. | arvestades, et ELil on selge roll konstruktiivse koostöö sisseseadmisel teabevahetuses riiklike ja valitsusväliste kaitsealade ja päästekeskuste vahel, et tagada arestitud looduslike liikide jaoks pikaajalised ja liigile sobivad lahendused. |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ELil on selge roll konstruktiivse koostöö sisseseadmisel teabevahetuses riiklike ja valitsusväliste kaitsealade ja päästekeskuste vahel, et tagada arestitud looduslike liikide jaoks pikaajalised ja liigile sobivad lahendused.

| S. | arvestades, et traditsioonilised ravimid kuuluvad peamiste CITESiga seotud konfiskeeritud kaupade hulka, millest liikmesriigid on teada andnud; arvestades, et metsloomade kasutamine traditsioonilistes ravimites kahjustab bioloogilist mitmekesisust, eriti punasesse raamatusse kantud liikide puhul; arvestades, et nõudlus loomsete koostisosadega traditsiooniliste ravimite järele suurendab ebaseaduslikku kauplemist metsloomadega; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et traditsioonilised ravimid kuuluvad peamiste CITESiga seotud konfiskeeritud kaupade hulka, millest liikmesriigid on teada andnud; arvestades, et metsloomade kasutamine traditsioonilistes ravimites kahjustab bioloogilist mitmekesisust, eriti punasesse raamatusse kantud liikide puhul; arvestades, et nõudlus loomsete koostisosadega traditsiooniliste ravimite järele suurendab ebaseaduslikku kauplemist metsloomadega;

| T. | arvestades, et pelaagiliste haide populatsioon on alates 1970. aastast vähenenud 71 % ja enam kui 50 % hailiikidest on väljasuremisohus või selle piiri lähedal (4) ning nende jahtimine nende kehaosadega kauplemise eesmärgil on üks sellise vähenemise peamisi põhjuseid; arvestades, et 20 % mustuim-hallhai populatsioonist on leitud olevat sisuliselt väljasuremise ohus; arvestades, et 2020. aastal pärines ELi liikmesriikidest ligikaudu 45 % kõigist haiuimedega seotud toodetest, mis imporditi kolme peamisesse kaubanduskeskusesse – Hongkongi, Singapuri ja Taiwani; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et pelaagiliste haide populatsioon on alates 1970. aastast vähenenud 71 % ja enam kui 50 % hailiikidest on väljasuremisohus või selle piiri lähedal (4) ning nende jahtimine nende kehaosadega kauplemise eesmärgil on üks sellise vähenemise peamisi põhjuseid; arvestades, et 20 % mustuim-hallhai populatsioonist on leitud olevat sisuliselt väljasuremise ohus; arvestades, et 2020. aastal pärines ELi liikmesriikidest ligikaudu 45 % kõigist haiuimedega seotud toodetest, mis imporditi kolme peamisesse kaubanduskeskusesse – Hongkongi, Singapuri ja Taiwani;

| U. | arvestades, et pärast seda, kui Aafrikas vähenes Aafrika savannielevantide (Loxodonta africana) arvukus kolme põlvkonna jooksul rohkem kui 60 % ja Aafrika metsaelevantide(Loxodonta cyclotis) arvukus 86 %, tõstis Rahvusvaheline Looduse ja Loodusvarade Kaitse Liit (IUCN) 2021. aastal ohutaset Aafrika savannielevandi puhul haavatavast ohustatuks ja liigitas Aafrika metsaelevandi äärmiselt ohustatud liigiks (5); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et pärast seda, kui Aafrikas vähenes Aafrika savannielevantide (Loxodonta africana) arvukus kolme põlvkonna jooksul rohkem kui 60 % ja Aafrika metsaelevantide(Loxodonta cyclotis) arvukus 86 %, tõstis Rahvusvaheline Looduse ja Loodusvarade Kaitse Liit (IUCN) 2021. aastal ohutaset Aafrika savannielevandi puhul haavatavast ohustatuks ja liigitas Aafrika metsaelevandi äärmiselt ohustatud liigiks (5);

| V. | arvestades, et salaküttimine elevandiluukaubanduses on Aafrika elevantide arvukuse vähenemise peamine põhjustaja; arvestades, et ebaseaduslik elevandiluukaubandus pärsib majandusarengut, soodustab organiseeritud kuritegevust, edendab korruptsiooni ja õhutab konflikte; arvestades, et elevandiluuga kaubitsemine on pärast seadusliku müügi kasutuselevõttu märkimisväärselt suurenenud; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et salaküttimine elevandiluukaubanduses on Aafrika elevantide arvukuse vähenemise peamine põhjustaja; arvestades, et ebaseaduslik elevandiluukaubandus pärsib majandusarengut, soodustab organiseeritud kuritegevust, edendab korruptsiooni ja õhutab konflikte; arvestades, et elevandiluuga kaubitsemine on pärast seadusliku müügi kasutuselevõttu märkimisväärselt suurenenud;

| W. | arvestades, et vabas looduses elavate tiigritega kauplemine on keelatud; arvestades, et looduslike liikidega kauplemist käsitlevad ELi õigusaktid ei takista siiski kauplemist vangistuses kasvatatud tiigrite ja nende kehaosadega, kuigi CITESi otsus 14.69 vangistuses kasvatatud ja hoitavate isendite kohta on vastu tiigrite kommertseesmärgil kasvatamisele ja nendega kauplemisele kehaosade saamise eesmärgil; arvestades, et liikmesriigid jätkavad CITESi kaubandusseadustiku alusel registreeritud elustiigrite ja nende kehaosade importi ja eksporti; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et vabas looduses elavate tiigritega kauplemine on keelatud; arvestades, et looduslike liikidega kauplemist käsitlevad ELi õigusaktid ei takista siiski kauplemist vangistuses kasvatatud tiigrite ja nende kehaosadega, kuigi CITESi otsus 14.69 vangistuses kasvatatud ja hoitavate isendite kohta on vastu tiigrite kommertseesmärgil kasvatamisele ja nendega kauplemisele kehaosade saamise eesmärgil; arvestades, et liikmesriigid jätkavad CITESi kaubandusseadustiku alusel registreeritud elustiigrite ja nende kehaosade importi ja eksporti;

Sissejuhatus

| 1. | rõhutab, et eluslooduse kaitsmisel on selgelt vaja rakendada ettevaatusprintsiipi, arvestades jätkuvat ohtu, mida looduslike liikidega kauplemine endast üksikutele loomadele, liikidele ning inimeste ja loomade tervisele ja keskkonnale kujutab; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab suuremat kooskõla CITESi ja bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni, metsloomade rändliikide kaitse konventsiooni ning muude bioloogilise mitmekesisusega seotud lepingute ja kokkulepete vahel, et mõjusalt täita bioloogilise mitmekesisuse kaitsega seotud rahvusvahelisi kohustusi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunneb muret, et eksootiliste lemmikloomade turg ja mõjutatud liikide hulk kasvab nii ELis kui ka rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et ELi tootmise ja tarbimise keskkonnajalajälge tuleks kiiresti vähendada, et jääda planeedi taluvuspiiridesse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et ökosüsteemi teenused ja ressursid, mida metsad pakuvad, on inimestele kogu maailmas hädavajalikud; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid nõuaksid konventsiooniosaliste konverentsi 19. istungjärgul metsi käsitleva CITESi resolutsiooni vastuvõtmist, et tagada CITESis loetletud puuliikide nõuetekohane kaitse ja et igasugune kauplemine nendega toimuks ainult siis, kui see on seaduslik, kestlik ja jälgitav; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et naiste kaasamine eluslooduse säilitamisse toob kasu soolisele võrdõiguslikkusele ja keskkonnasäästlikkusele ning võimaldab võtta sihipärasemaid ja mõjusamaid meetmeid looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks; kutsub komisjoni üles tegema koostööd CITESi sekretariaadiga, et lisada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine CITESi ning toetada sootundlikke algatusi, et mõjutada ja käsitleda eluslooduse ja eluslooduse kaitsega seotud kuritegelikku käitumist; on seisukohal, et CITESi jõustamine, otsuste tegemine ja rakendamine peaksid edendama soolist võrdõiguslikkust, ning nõuab, et EL ja selle liikmesriigid nõuaksid CITESi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava koostamist, mille võiks kehtestada resolutsiooni kaudu; |
| --- | --- |

6.

Rakendamine, nõuete järgimine ja täitmise tagamine

| 7. | rõhutab, et IPBESi 2019. aasta ülemaailmses hindamisaruandes bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste kohta tuuakse välja mitmed CITESi puudused, mis on seotud nõuete täitmise ja jõustamise, vajadusega teaduspõhiste kvootide järele, rahastamise, korruptsioonivastase võitlus ja nõudluse vähendamisega; rõhutab, et nende puudustega tuleks tegeleda, et konventsiooni paremini rakendada, ning nõuab tungivalt, et kõik osalised teeksid tööd nende küsimustega põhjalikuks tegelemiseks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab kahetsusväärseks, et kaitsealuste liikidega kauplemise keeldude ja piirangute täitmist ei tagata tõhusalt, kuna osaliste suutlikkus on vähene ja asjaomastest ressurssidest ei piisa; kutsub kõiki osalisi üles tõhustama konventsiooni täitmise tagamist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab muret selle pärast, et CITESi osalisi ei võeta vastutusele selle eest, et nad ei ole mõjusalt rakendanud konventsiooni sätteid, sealhulgas nõuet tugineda impordi- ja ekspordilubade andmisel teaduslikult usaldusväärsetele nõuannetele, et selline import või eksport ei kahjusta liigi püsimajäämist (kahjutuse kindlakstegemine); |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab CITESis ette nähtud vahendite ja selle alusel konventsiooni järgimise edendamiseks tehtud otsuste, sealhulgas nõuetele vastavuse abiprogrammi järjekindlat ja erapooletut kohaldamist; nõuab, et EL ja kõik osalised töötaksid välja meetmed, et tagada konventsiooni nõuetekohane ja õigeaegne järgimine, sealhulgas eraldades konventsioonile vajalikud vahendid ja võttes vastu mõjusad siseriiklikud õigusaktid konventsiooni raames vastu võetud otsuste ja resolutsioonide rakendamiseks; nõuab pooltevahelist vastastikust koostööd ja parimate tavade jagamist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab ka, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid vastu ranged meetmed, sealhulgas hoiatavad karistused nõuete täitmata jätmise korral, kui leitakse, et konventsiooniosaline õõnestab konventsiooni mõjusust ega peata mõjusalt ebaseaduslikku või jätkusuutmatut kasutamist ja kaubandust, ning viimase abinõuna peataks kaubavahetuse rikkujaga; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub kõiki osalisi üles töötama selle nimel, et tagada selliste rikkumisest teatajate, ajakirjanike, loodusvahtide ning keskkonna- ja inimõiguste kaitsjate kaitse, kellel on oluline roll keskkonna kaitsmisel ja looduslike liikidega ebaseadusliku kauplemise lõpetamisel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et kõik osalised peaksid pidama looduslike liikidega seotud rahvusvahelist kuritegevust raskeks organiseeritud kuritegevuseks ning see peaks kajastuma ka vahendite eraldamises ja hõlmama spetsialiseerunud politsei- ja tolliuurimisasutuste aktiivset kaasamist; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab politsei ja tolli keskset rolli ning nõuab tungivalt, et kõik ELi liikmesriigid asutaksid riiklikul tasandil eriüksused looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastu võitlemiseks, mille volitused hõlmaksid kogu riigi territooriumi ega piirduks teatavate piirkondade või muude territoriaalüksustega; kutsub liikmesriike üles volitama neid spetsialiseerunud üksusi aktiivselt osalema rahvusvahelises koostöös ja koordineerimises; rõhutab, et koostöö liikmesriikide asjaomaste ametiasutustega looduslike liikidega ebaseadusliku kauplemise küsimustes võiks täiendavalt läbi vaadata ja seda tugevdada ELi täitevrühma kaudu, kuhu kuuluvad kõigi ELi liikmesriikide õiguskaitseametnikud, samuti Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol), Eurojust, Interpol, Maailma Tolliorganisatsioon ja CITESi sekretariaat; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tugevdaksid õiguskaitsealast koolitust looduslike liikidega kauplemise valdkonnas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab vajadust bioloogia- ja/või ökoloogiaekspertide andmebaasi järele, et teha kindlaks liigid ja võtta vastutusele selliste looduslike liikidega seotud kuritegude eest nagu salaküttimine, salakaubavedu ja ebaseaduslik ekspluateerimine, ning anda kohaliku, piirkondliku, riikliku ja rahvusvahelise tasandi õiguskaitseasutustele sellest nähtusest parem arusaam; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab õiguskaitse haldamise infosüsteemide andmebaasi kasulikkust võitluses organiseeritud kuritegevuse ja looduslike liikidega ebaseadusliku kauplemise vastu; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid looksid kogu ELi hõlmava andmebaasi keskkonnakuritegusid, sealhulgas elusloodusega seotud kuritegusid, käsitlevate kohtuasjade kohta ning õiguskaitseasutuste poolt keskkonnakuritegude valdkonnas võetud meetmete kohta; on veendunud, et selline andmebaas peaks võimaldama andmete tsentraliseeritud kogumist ning suurendama digitaliseerimise ja teadmiste taset; märgib, et ajalooliste juhtumite läbivaatamine võib olla kasulik valdkonna ametiasutustele, ametitele ja organisatsioonidele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab meelde oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030: toome looduse oma ellu tagasi“, milles kutsuti komisjoni üles hõlbustama suutlikkuse suurendamist, sealhulgas teadmiste edasiandmist, tehnoloogia jagamist ja oskuste koolitamist toetust saavatele riikidele, et rakendada CITESt ja muid bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks olulisi konventsioone ja kokkuleppeid naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ ning Maailma Kaubandusorganisatsiooni kaubandusabi algatuse raames; rõhutab vajadust tugevdada kolmandate riikide elurikkuse säilitamiseks nende riikidega tehtava koostöö programme, sealhulgas parlamentidevahelist dialoogi, ja aidata arengumaadel neid programme ellu viia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | peab kahetsusväärseks, et EL ei rakenda resolutsioonis Conf. 12.10 (Rev.CoP15) esitatud CITESi soovitusi I lisas loetletud loomaliike kaubanduslikul eesmärgil vangistuses kasvatavate ettevõtete registreerimise kohta; on mures selle pärast, et see tekitab lünki ja hõlbustab ebaseaduslikku kaubandust; kutsub liikmesriike üles seda resolutsiooni täielikult rakendama ja registreerima kõik asjakohased nende liikide aretusrajatised, esitades täielikud ja täpsed registreerimistaotlused nii komisjonile kui ka CITESi sekretariaadile; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid oleksid vastu igasugustele püüetele nõrgendada I lisas loetletud liikide vangistuses kasvatamise registreerimise süsteemi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | julgustab ja toetab kaasaegsete ja uuenduslike meetodite rakendamist CITESes loetletud liikide või nendest saadud toodete märgistamiseks ja jälgimiseks, et võimaldada eristada vangistuses kasvatatud ja vabast loodusest püütud isendeid ja nendest saadud tooteid; |
| --- | --- |

19.

Otsustamine, läbipaistvus ja aruandlus

| 20. | väljendab heameelt iga-aastaste ebaseadusliku kauplemise aruannete üle, mis on oluline samm looduslike liikidega kaubitsemise parema mõistmise suunas, ning nõuab tungivalt, et EL ja kõik osalised esitaksid need õigel ajal; rõhutab, et need aruanded peaksid sisaldama teavet antud lubade ja tõendite, isendite koguste ja tüüpide ning I, II ja III lisas esitatud liikide nimetuste kohta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab tungivalt, et kõik osalised ja EL tagaksid CITESi sekretariaadi mittetundlike tegevuste ja toimingute läbipaistvuse, sealhulgas tehes iga-aastased ebaseadusliku kauplemise aruanded üldsusele kättesaadavaks, ning tagaksid, et andmed, sealhulgas teave aruannete tellimise, pädevuse arendamise ja konsultantide valimise kohta laaditaks õigel ajal üles CITESi kauplemise andmebaasi; nõuab tungivalt, et kõik osalised pingutaksid rohkem ekspordi- ja impordilubade erinevuste vähendamiseks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on seisukohal, et I lisas loetletud liikidega, sealhulgas vangistuses kasvatatud loomadega kauplemise suurem läbipaistvus on korruptsiooni ning isenditega ebaseadusliku kauplemise, isendite salakaubaveo ja sellest saadava tulu pesemise vastu võitlemisel keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab paremat arvestuse pidamist seoses I lisaga, sealhulgas vangistuses kasvatatud ja peetavate isendite üle, ning keskkonna-, ohutus- ja loomakasvatustavadega seotud väljatöötatud riskinäitajate üle, näiteks üksikasjalikum teave selle kohta, kuidas registreid peetakse, andmeid hallatakse ja neist aru antakse, kuidas juhitakse varude süsteemi, kuidas seda auditeeritakse ja kuidas on need varud kindlustatud transpordi, ladustamise ja kõrvaldamise seisukohast; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kordab oma üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele juhtida jõupingutusi, et lõpetada ohustatud liikide ja nende osadega kauplemine, ning oma nõuet, et keelustataks Euroopa tasandil täielikult ja viivitamata elevandiluuga, sealhulgas nn konventsioonieelse elevandiluuga kauplemine ELis ning selle eksport või reeksport väljaspool ELi asuvatesse sihtkohtadesse, ja juhib samas tähelepanu sellele, et võimalikuks peaksid jääma piiratud erandid teaduslikel eesmärkidel toimuva impordi ja ekspordi tarvis, samuti enne 1975. aastat seaduslikult omandatud muusikariistade ja enne 1947. aastat valmistatud artefaktide ja antiikesemete jaoks, tingimusel, et neil on kaasas kehtiv tõend; palub sarnaseid piiranguid teistele ohustatud liikidele, näiteks tiigritele ja ninasarvikutele; nõuab selle keelu viivitamatut rakendamist; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab heameelt komisjoni määruse (EÜ) nr 865/2006 (6) muudatuste ja elevandiluuga kauplemist reguleeriva ELi korra muudetud juhenddokumendi üle ning nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks tähelepanelikult muudetud õigusnormide rakendamist liikmesriikides; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles muutma need normid õiguslikult siduvateks õigusaktideks, et kaotada veel jäänud lüngad; |
| --- | --- |

25.

Rahastamine

| 26. | märgib murega, et paljude CITESi osaliste konverentsi 18. istungi otsuste täitmiseks ei ole endiselt rahalisi vahendeid eraldatud; kutsub kõiki osalisi üles tagama piisavad rahalised vahendid kogu konventsiooni nõuetekohaseks rakendamiseks, sealhulgas selle täitmise tagamiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama rahalist ja muud toetust CITESi otsuste elluviimiseks; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et paljude CITESi otsuste elluviimine sõltub välisrahastamise kättesaadavusest; nõuab, et EL ja kõik konventsiooniosalised tutvuksid mehhanismidega, millega tagada, et CITESi otsuste välisrahastamine oleks kooskõlas nende tööprogrammide prioriteetidega ja et ELi poolt abi saavatele riikidele antava arenguabiga ei ohustataks looduslike liikide elujõulisust, elurikkust, looduslikke elupaiku, ökosüsteeme ega nende pakutavaid teenuseid; |
| --- | --- |

27.

| 28. | väljendab muret CITESi sekretariaadi, osaliste konverentside ja komiteede järjest suurema töökoormuse pärast, arvestades neile kättesaadavaid vahendeid; nõuab, et EL näitaks selle probleemi lahendamisel juhtrolli; nõuab muu hulgas tungivalt, et kõik osalised toetaksid CITESi alalise komitee otsuste ja soovituste eelnõude jõulist rakendamist; |
| --- | --- |

28.

CITESi 2021.–2030. aasta strateegiline visioon

| 29. | väljendab heameelt CITESi ja kestliku arengu eesmärkide, bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja IPBESi järelduste vaheliste seoste tunnustamise üle; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on veendunud, et osaliste konverentsi 19. istungil tuleks arutada CITESi strateegilise visiooni läbivaatamist, võttes arvesse käesoleval aastal vastu võetavat bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni üleilmset elurikkuse raamistikku, millega tagatakse see, et CITES aitab kaasa elurikkuse raamistiku rakendamisele; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab tungivalt, et osalised saavutaksid 2025. aastaks eesmärgi, mille kohaselt toimuks looduslike looma- ja taimeliikidega kauplemine üksnes seaduslikul ja ökoloogiliselt kestlikul viisil; rõhutab, et eesmärk ei peaks olema mitte ainult vähendada ebaseaduslikku kauplemist CITESis loetletud looduslike liikidega, sealhulgas vangistuses kasvatatud liikidega, vaid see kaotada; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et CITESi organite vastuvõetud otsused peaksid põhinema liikide kaitsele keskenduvatel teaduslikel kriteeriumidel, parimal võimalikul teaduslikul teabel ja ettevaatuspõhimõttel; |
| --- | --- |

32.

| 33. | peab kahetsusväärseks, et visiooni kirjeldusest on jäetud välja ülioluline loomade heaolu küsimus, ning kutsub komisjoni, liikmesriike ja kõiki teisi osalisi üles selle puuduse kõrvaldama; |
| --- | --- |

33.

ELi rolli tugevdamine ülemaailmses looduslike liikidega kaubitsemise vastases võitluses

| 34. | peab kahetsusväärseks, et looduslike liikidega kauplemist reguleerivate ELi õigusnormide rakendamisel esinevad lüngad, kuna õigusnormides ei käsitleta kõiki äärmiselt ohustatud liike ega tagata samal määral kaitset vangistuses kasvatatud loomadele; nõuab tungivalt, et komisjon vaataks läbi kehtivad looduslike liikidega kauplemist reguleerivad õigusaktid ja laiendaks neid, tagamaks et selliste looduslike looma- või taimeliikide importimine, ümberlaadimine, eksportimine, ostmine, müümine või vedamine, mis on püütud, omandatud või müüdud või mida on veetud päritolu- või transiidiriigi õigust rikkudes, on keelatud; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kordab üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele, et nad võtaksid juhtrolli püüdlustes lõpetada ohustatud liikide ja nende osadega kauplemine; rõhutab, kui oluline on töötada selleks välja ruumilise seire ja aruandluse vahendi (SMART) eesmärgid; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, et ebaseadusliku looduslike liikidega kaubitsemise ja nende kestliku tarbimise teemad tuleks süstemaatiliselt lisada ELi kaubanduspoliitikasse; kordab oma üleskutset nõukogule pidada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni vabakaubanduslepingute oluliseks osaks, tingimusel et lepitakse kokku riiklike eesmärkide läbivaatamise kohustuslikes mehhanismides (7); palub nõukogul muuta ka CITES ja Pariisi kokkulepe vabakaubanduslepingute oluliseks osaks ning nõuda tungivalt nende mõjusat rakendamist; toonitab üldiste tariifsete soodustuste kava määruse (8) eelseiseva reformi tähtsust, kuna see aitab tõhustada selle määrusega hõlmatud mitmepoolsete kliima- ja keskkonnakonventsioonide, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni rakendamist; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab tungivalt, et komisjon kohandaks Euroopa kaubanduse kontrolli- ja ekspertsüsteemi (TRACES) andmebaasi, et koguda täpset teavet kõigi kaubeldavate mere dekoratiivkalade liikide, koguse ja päritolu kohta ja teha see üldsusele kättesaadavaks ning seega jälgida seda praegu reguleerimata ja sageli jätkusuutmatut kaubandust, milles EL on peamine imporditurg; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kordab üleskutset ELi liikmesriikidele koostada kogu ELi hõlmav teaduspõhine positiivne loend loomadest, keda on asjakohastes heaolutingimustes lubatud pidada lemmikloomana, ilma et see kahjustaks looduslikke populatsioone ja Euroopa elurikkust; rõhutab sellega seoses, et vaja oleks komisjoni uuringut, mis aitaks hõlbustada selle loendi vastuvõtmist, mille aluseks peaksid muu hulgas olema liikmesriikide kogemused ja saadud õppetunnid; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid ELi elurikkuse strateegias esitatud kohustuste raames viivitamata tõhusaid meetmeid, et keelustada CITESis loetletud liikide jahitrofeede import; |
| --- | --- |

39.

| 40. | väljendab heameelt ELi püüdluste üle anda arenguabi, et toetada arenguriikides looduslike liikidega kaubitsemise kaotamiseks tehtavaid jõupingutusi; kutsub komisjoni üles toetama nende partnerriikide jõupingutusi, kust looduslikud liigid ja neist saadud tooted pärit on, mis on transiidipunktid ja/või müüjate ja ostjate sihtkohad, et töötada välja elujõulised majanduslikud alternatiivid kohalike kogukondade elatusvahendeid ja kestlikkust silmas pidades; |
| --- | --- |

40.

ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks

| 41. | väljendab heameelt looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemise ELi tegevuskava läbivaatamise ja jätkumise üle; palub komisjonil avaldada kaugeleulatuv ELi tegevuskava viivitamata; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab siiski, et tulevase looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemise ELi tegevuskava edu sõltub suurel määral vahendite eraldamisest; kutsub seetõttu ELi ja selle liikmesriike üles nägema selle rakendamiseks ette eraldi eelarveassigneeringud; |
| --- | --- |

42.

| 43. | on arvamusel, et tegevuskavaga ei ole antud piisavalt hoogu, et käsitleda ELi kodanike rolli looduslikest liikidest ebaseaduslikul viisil saadud toodete nõudluses nii ELis kui ka selle naabruses, ja on veendunud, et ELi tegevuskava tuleks tugevdada; kutsub komisjoni üles rakendama tõenditel põhinevaid nõudluse vähendamise algatusi peamistes tarbijariikides, sealhulgas ELis; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab, et looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemise ELi tegevuskava tuleks piisavalt rahastada, sealhulgas tuleks anda abi kolmandatele riikidele ning metsloomade päästekeskustele ja kaitsealadele; |
| --- | --- |

44.

| 45. | on veendunud, et uus ELi tegevuskava peaks sillutama teed asjaomaste asutuste paremale õiguskaitse- ja kontrollitegevusele kogu liidus ning paremale andmete kogumisele ja neile juurdepääsule, mis võimaldab suundumuste paremat hindamist ja riskianalüüsi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles eraldama tegevuskava rakendamiseks piisavalt inim- ja rahalisi ressursse ning investeerima õiguskaitse- ja õigusasutuste suutlikkuse suurendamisse ja koolitusse; rõhutab, et asjaomaste ametnike teadmiste jagamine ja süvendamine ning üldsuse teadlikkuse suurendamine tuleb muuta tulevase kava lahutamatuks osaks; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub lisaks komisjoni üles koostama tegevuskava raames selged ja rakendatavad eesmärgid ja meetmed ning töötama välja selge järelevalve- ja hindamismehhanismi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | peab väga oluliseks, et tegevuskava oleks täielikult kooskõlas ELi elurikkuse strateegiaga aastani 2030 ning tagaks koostoime asjaomaste ELi õigusaktidega ja 2020. aasta järgse üleilmse elurikkuse raamistikuga; on kindlalt veendunud, et tegevuskavas tuleks eelkõige kindlaks määrata prioriteetsed liigid ja keskenduda neile ning tegeleda probleemiga, mis puudutab ELis ebaseaduslikku kauplemist riiklikult kaitstud liikidega; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemise ELi muudetud tegevuskavas nii internetis kui ka väljaspool seda toimuva kaubandusega, tagades selle, et looduslike liikidega seotud küberkuritegevusele omistatakse sama palju tähtsust kui muudele küberkuritegevuse liikidele, mis ohustavad inimeste tervist, keskkonda, majandust, julgeolekut ja haridust, muu hulgas tehes seda asjaomase avaliku ja erasektori teavitamise, koostöö ja koordineerimise kaudu; kutsub komisjoni üles kiiresti hindama, kuidas digiteenuste õigusakt (9) võiks toimida loomade ja taimede ebaseadusliku internetikaubanduse vastu võitlemise vahendina; |
| --- | --- |

48.

| 49. | märgib, et on tõendeid selle kohta, et seaduslik kauplemine metsloomadega toimib kattevarjuna ebaseaduslikule kauplemisele, pakub rohkeid rahapesuvõimalusi ja raskendab õigusnormide täitmise tagamist; kutsub ELi üles käsitlema looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemise ELi tegevuskava läbivaatamisel nii seaduslikku kui ka ebaseaduslikku metsloomadega kauplemist; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, et tegevuskavas tuleks kasutada terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmab kõiki osalisi alates allikast kuni tarbijani; |
| --- | --- |

50.

| 51. | peab oluliseks, et tegevuskava hõlmaks ka erasektorit ja kaasaks selle võitlusse looduslike liikidega ebaseadusliku kaubitsemise vastu ning et avaliku ja erasektori vahendeid investeeritaks piisavalt teadusuuringutesse, mille abil suurendada meie arusaamist looduslike liikidega kaubitsemisest; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, et läbivaadatud tegevuskavasse tuleks lõimida inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse küsimused, selles tuleks tunnustada kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli, see peaks hõlmama konsultatsioone sidusrühmadega ja tagama üldsuse osalemise; |
| --- | --- |

52.

Organiseeritud kuritegevus, küberturvalisus ja konfiskeeritud loomad

| 53. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid arendaksid oma pädevate asutuste kaudu piiriülest koostööd ja koordineerimist eri asjaomaste rahvusvaheliste asutuste ja institutsioonidega, et võidelda organiseeritud kuritegelike rühmituste osalemise vastu looduslike liikide salakaubaveos; |
| --- | --- |

53.

| 54. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid kooskõlas organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise 2021.–2025. aasta strateegiaga (10) ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsiooni raames sellise kaugeleulatuva ja tulemusliku keskkonnakuritegusid käsitleva protokolli koostamist ja vastuvõtmist, mis sisaldaks osalistele kohustuslikku sätet ebaseaduslikult päritoluriigist välja viidud looduslike liikide impordi ja nendega kauplemise kriminaliseerimiseks; |
| --- | --- |

54.

| 55. | väljendab tugevat rahulolu ettepanekuga muuta keskkonnakuritegude direktiivi (2008/99/EÜ), et lisada sellesse enamik keskkonnakuritegude vorme nii, et nende eest saaks määrata ühtlustatud, hoiatavaid, tõhusaid ja proportsionaalseid sanktsioone või karistusi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kutsub komisjoni üles tagama keskkonnakuritegude direktiivi, looduslike liikidega kauplemist reguleerivate ELi õigusnormide ja looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemise läbivaadatud ELi tegevuskava rakendamise koordineerimise, kasutades võimalikult tõhusalt ära eri raamistike vahendeid; |
| --- | --- |

56.

| 57. | nõuab ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi ning veealuse mürasaaste lisamist läbivaadatud keskkonnakuritegude direktiivis loetletud kuritegude hulka; |
| --- | --- |

57.

| 58. | peab kahetsusväärseks, et ettepanekus puuduvad loomade heaolu käsitlevad kaalutlused; kutsub komisjoni üles tagama, et loomade julma kohtlemist peetaks raskendavaks asjaoluks, mis võimaldab läbivaadatud keskkonnakuritegude direktiivi alusel kohaldada karmimaid karistusi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vastu ELi erisuunised looduslike liikidega seotud küberkuritegevuse vastu võitlemiseks, tagades liikmesriikides ühtlustatud poliitika ja kõigi asjaomaste sidusrühmade vahelise koostöö; |
| --- | --- |

59.

| 60. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid tõhusalt ja täielikult CITESi otsuseid 18.81–18.85, mis käsitlevad looduslike liikidega seotud kuritegevust seoses internetiga, kasutades täielikult Interpoli suuniseid „Wildlife Crime Linked to the Internet – Practical Guidelines for Law Enforcement Practitioners“ (Õiguskaitsetöötajatele ette nähtud praktilised suunised, mis käsitlevad looduslike liikidega seotud kuritegevust seoses internetiga), mis on välja töötatud CITESi otsuse 17.93 asjakohaste sätete rakendamiseks; |
| --- | --- |

60.

| 61. | nõuab tungivalt, et EL edendaks ja toetaks algatusi, mille eesmärk on oluliselt suurendada looduslike looma- ja taimeliikide päästmise ja taastamise alast suutlikkust ressursside, rahastamise, koolituse ning – mis veelgi olulisem – pädevate ja akrediteeritud päästerajatiste ja kaitsealade võrgustiku ning konfiskeeritud elusloomade majandamise riiklike tegevuskavade loomise kaudu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | märgib, et riikide päästekeskuste ja kaitsealade alase suutlikkuse puudumine võib tuua kaasa liikmesriigis looduslike liikidega kaubitsemisega seotud asjakohaste sätete jõustamata jätmise ning selle tagajärjel võivad olla meetmed looduslike liikidega seotud kuritegevuse tõkestamiseks ebapiisavad; on seisukohal, et läbivaadatud keskkonnakuritegude direktiiv võiks näiteks sisaldada õigusnorme konfiskeeritud tulu majandamiseks, sealhulgas konfiskeeritud elusloomade asjakohase hooldamise kohta; |
| --- | --- |

62.

| 63. | rõhutab, kui oluline on korraldada süstemaatiliselt finantsuurimisi ja kuritegeliku vara tagasivõtmise menetlusi; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles toetama meetmeid, mille eesmärk on peatada kahjulikud ebaseaduslikud rahavood ja konfiskeerida looduslike liikidega seotud kuritegevusest saadud tulu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kutsub liikmesriike üles rakendama ja soodustama järjepidevat ja läbipaistvat korda, mille raames anda CITESile, Europolile ja päritoluriikidele aru kõigist arestitud või konfiskeeritud elusloomadest; |
| --- | --- |

64.

Terviseühtsuse põhimõte ja CITESi roll rahvusvahelise looduslike liikidega kauplemisega seotud zoonootiliste haiguste tekkimise ohu vähendamisel tulevikus

| 65. | tuletab meelde, et IPBESi andmetel on 70 % esilekerkivatest haigustest ja pandeemiatest loomset päritolu; väljendab muu hulgas jätkuvat COVID-19 pandeemiat silmas pidades sügavat muret loomadelt inimestele kanduvate zoonootiliste haiguste (antropozoonoosid) sagenemise ja leviku pärast, mida süvendavad kliimamuutused, keskkonnaseisundi halvenemine, maakasutuse muutused, raadamine, bioloogilise mitmekesisuse ja looduslike elupaikade hävitamine ja neile surve avaldamine, ebaseaduslik kauplemine metsloomadega ning jätkusuutmatud toidutootmis- ja tarbimisharjumused; rõhutab vajadust täiendada teadmisi seoste kohta ühelt poolt haiguste tekkimise ning teiselt poolt looduslike liikidega seadusliku ja ebaseadusliku kauplemise, looduskaitse ja ökosüsteemi seisukorra halvenemise vahel; |
| --- | --- |

65.

| 66. | märgib, et pandeemiate ohtu on võimalik märkimisväärselt vähendada, vähendades elurikkuse kadumist põhjustavat inimtegevust, ning et pandeemiate ohu vähendamise hinnanguline kulu on 100 korda väiksem kui nendele reageerimise kulu; rõhutab, et on äärmiselt oluline kaitsta ja taastada looduslikke elupaiku, et vältida uut loomset päritolu pandeemiat; kutsub kõiki osapooli tungivalt üles oma jõupingutusi suurendama; |
| --- | --- |

66.

| 67. | nõuab tungivalt, et EL ja kõik teised osalised tagaksid elusloomade heaolu kaubanduses ja aretusrajatistes ning tunnustaksid teaduslikke tõendeid selle kohta, et halvad elutingimused loomade pidamisel, transportimisel ja nendega kauplemisel on seotud haiguspuhangute ja levikuga ning ohustavad seega nii loomade kui ka inimeste tervist; rõhutab sellega seoses, et kasu oleks kogu ELis kehtiva lemmikloomadena pidada lubatud loomade nimekirjast; |
| --- | --- |

67.

| 68. | palub, et komisjon kasutaks vabakaubanduslepingutes ette nähtud regulatiivseid dialooge, et edendada ELi rangeid sanitaar-, fütosanitaar- ja loomade heaolustandardeid, et viia tulevaste epideemiate ja pandeemiate oht miinimumini; kutsub komisjoni üles kaaluma samuti vajaduse korral moratooriumi kehtestamist metsloomade või teiste liikide impordile piirkondadest, kus teadaolevalt esineb uute nakkushaiguste koldeid, et tagada vajalik ohutus; |
| --- | --- |

68.

| 69. | rõhutab, et CITESil peaks rahvusvahelise looduslike liikidega kauplemist reguleeriva asutusena olema tulevaste pandeemiate ennetamisel oluline roll; |
| --- | --- |

69.

| 70. | rõhutab Maailma Terviseorganisatsiooni, Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) ja ÜRO Keskkonnaprogrammi suuniseid, milles kutsutakse riikide pädevaid asutusi üles peatama imetajate liikidesse kuuluvate elusate metsloomadega kauplemine toidu või aretuse eesmärgil ning sulgema hädameetmena toiduturu osad, kus müüakse imetajate liikidesse kuuluvaid elusaid metsloomi, välja arvatud juhul, kui on kehtestatud selged tõhusad eeskirjad ja viiakse läbi piisav riskihindamine, ning rõhutab IPBESi soovitusi eemaldada looduslike liikidega kauplemisest elusliigid, mis ekspertide hinnangul kujutavad endast suurt ohtu haiguse tekkeks; kutsub komisjoni ja ELi liikmesriike üles toetama ülemaailmset kogukonda, et tegeleda inimtoiduks ettenähtud eluslooduse, eelkõige lindude ja imetajate kaubanduse ja müügiga turgudel, et see kaubandus järk-järgult lõpetada, mis oleks oluline samm tulevaste zoonootilise päritoluga pandeemiate ennetamise eesmärgi saavutamisel; |
| --- | --- |

70.

| 71. | rõhutab komisjoni ja liikmesriikide olulist rolli terviseühtsuse põhimõtte koordineerimisel ja toetamisel ELis ja kõikidel rahvusvahelistel foorumitel selle propageerimisel; nõuab, et kiiresti võetaks vastu uus resolutsioon, millega innustataks osapooli terviseühtsuse põhimõte eluslooduse kasutamise ja sellega kauplemise suhtes institutsionaliseerima, kasutades konventsiooni rakendamisel ja oma riiklikes õigusaktides terviseühtsuse kõrgetasemelise eksperdirühma välja töötatud operatiivset terviseühtsuse määratlust, ning viidaks looduslike liikidega kauplemislubade ja -sertifikaatide taotluste andmisel läbi asjakohased loomade, inimeste ja keskkonna tervise alased riskianalüüsid ja ennetusprogrammid; |
| --- | --- |

71.

| 72. | märgib murega, et lennureisijad toimetavad endiselt liikmesriikidesse märkimisväärses koguses kodu- ja metsloomade liha, mis ohustab loomade ja inimeste tervist ning bioloogilist mitmekesisust; kutsub komisjoni üles tõhustama koos liikmesriikidega andmete kogumist selles küsimuses ning toetama ja koordineerima ELi reageerimist ebaseaduslikule lihaimpordile; |
| --- | --- |

72.

| 73. | väljendab heameelt CITESi kavatsuse üle teha koostööd OIEga ja töötada välja ühine tööprogramm, et ühiselt teadmisi täiendada ning teha kindlaks tõhusad ja praktilised lahendused patogeenide ülekandumise ohu vähendamiseks eluslooduse tarneahelates; julgustab CITESi jätkama aktiivse koostöö tugevdamist teiste zoonootiliste haiguste ennetamisega tegelevate rahvusvaheliste organisatsioonide ja konventsioonidega, kes järgivad terviseühtsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

73.

| 74. | tuletab meelde, kui oluline on põlisrahvaste ja kohalike kogukondade kaasamine liikide kaitsesse ja konventsiooni rakendamisse; tunnistab, et mõnede kogukondade elatusvahendid sõltuvad CITESis loetletud liikidest; peab kahetsusväärseks, et erinevalt bioloogilise mitmekesisuse konventsioonist ei tunnustata CITESis piisavalt põlisrahvaid ja kohalikke kogukondi; on seisukohal, et CITESi kohtumistele tuleks kasuks põlisrahvaste ja kohalike kogukondade suurem esindatus ja nende osalemine, ning peab kahetsusväärseks, et seni pole tehtud edusamme; nõuab tungivalt, et osapooled ja sekretariaat jätkaksid tööd selle nimel, et määratleda ja rakendada tõhusad mehhanismid, et põlisrahvaste ja kohalike kogukondade hääl oleks kuulda; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kutsub Maailma Terviseorganisatsiooni üles võtma seisukohta metsloomade kasutamise vastu ravimites, eelkõige IUCNi punase raamatu ohustatud (ohulähedaste), ohualdiste või väljasuremisohus liikide kasutamise vastu; |
| --- | --- |

75.

CITESi lisade muutmine

| 76. | väljendab tugevat toetust ELi ja liikmesriikide esitatud ettepanekutele loendite osas CITESi lisade muutmiseks; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kutsub ELi liikmesriike üles toetama CoP19 ettepanekuid liikide loetellu kandmiseks või nende üleviimiseks II lisast I lisasse, mida levialariigid esitavad või toetavad; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kutsub ELi liikmesriike ja kõiki teisi osapooli üles toetama CoP19 ettepanekuid, mille eesmärk on paremini kaitsta roomajaid, kahepaikseid, linde, kalu ja imetajaid, keda ohustab rahvusvaheline lemmikloomakaubandus, ja tunnistama, et eksootiliste lemmikloomade turg ja mõjutatud liikide hulk kasvab nii ELis kui ka rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

78.

| 79. | nõuab, et EL ja kõik CITESi osalised järgiksid seoses liikide kaitsega ettevaatuspõhimõtet kõigis oma ametlikes seisukohtades töödokumentide ja loenditesse kandmise ettepanekute kohta, ja võtaksid eelkõige täielikult arvesse põhimõtet „kasutaja maksab“, ennetusmeetmete põhimõtet, parimate kättesaadavate teaduslike andmete põhimõtet ja ökosüsteemipõhist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

79.

| 80. | nõuab tungivalt, et EL nõuaks konverentsi resolutsiooni 9.21 (muudetud CoP18-l, I lisas loetletud liikide kvootide tõlgendamise ja kohaldamise kohta) muutmist, et suurendada selliste liikide kvootide läbivaatamise sagedust, millel on lisade kohaselt kõrgeim kaitsetase, kuna praegune üheksa-aastane ajavahemik (kolm istungitevahelist perioodi) on liiga pikk; |
| --- | --- |

80.

| 81. | toetab soovitusi tugevdada liikide, sealhulgas haide ja raide, merikilpkonnade, merihobukeste, suurte kaslaste, elevantide, orongode ja saigade kaitset ja säilitamist; |
| --- | --- |

81.

| 82. | nõuab tungivalt, et EL toetaks läbipaistva ja kaasava protsessi loomist konverentsi resolutsiooni 10.21 (elusisendite transpordi ja sellega seotud CITESi suuniste kohta mitte-lennutranspordi osas) põhjalikuks ja tähtajaliseks muutmiseks; nõuab, et loodaks loomade ja taimede veo ühine töörühm, mille ülesanne oleks juhtida suuniste korrapärast läbivaatamist ja töötada välja konverentsi resolutsiooni 10.21 (muudetud CoP16-l) muudatusettepanekud, et parandada üksikasjalikke transpordinõudeid, milles selgitatakse nõuete täitmisega seotud kohustusi, ning vaadata läbi nende rakendamine osapoolte poolt; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles toetama alalise komitee kavandatud otsuse vastuvõtmist CITESi ninasarvikute kaitse rakkerühma uuesti kokkukutsumise kohta ning rõhutab asjaolu, et salaküttimine ja ebaseaduslik kauplemine ninasarvikute sarvedega on jätkuvalt suur oht Aafrika ja Aasia ninasarvikute ellujäämisele; |
| --- | --- |

83.

Liigispetsiifilised küsimused

Haid ja raid

| 84. | rõhutab, et haidel ja raidel on oluline roll ookeanide hea seisundi hoidmisel ning et pärast CITESi osaliste konverentsi 18. istungjärku avaldatud uued uuringud näitavad, et 37 % hai- ja railiikidest on juba väljasuremisohus, mis on kahepaiksete järel kõigi selgroogsete rühmade seas suuruselt teine määr (11); rõhutab, et populatsiooni vähenemise üks peamisi põhjuseid on rahvusvaheline kaubandus nendest loomadest pärit toodetega ning et EL on haiosade ja -toodete üks suuremaid eksportijaid ja nendega kauplejaid; |
| --- | --- |

84.

| 85. | peab kahetsusväärseks, et praeguseks on CITESi II lisasse kantud ainult 25 % liikidest, mida uimedega kauplemine mõjutab; nõuab tungivalt, et EL paluks sekretariaadil, alalisel komiteel ja CITESi osalistel täiendavalt uurida ja käsitleda SC74 dokumendis 67.2 tuvastatud murettekitavat ja kriitilist mittevastavust CITESis loetletud hailiikide püügi ja nendega kauplemise tasemete vahel ning teha kindlaks võimalik CITESis loetletud hailiikidest teatamata jätmine või nendega ebaseaduslik kauplemine; |
| --- | --- |

85.

| 86. | väljendab seetõttu heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu nõukogu otsus, mis sisaldab II lisa käsitlevat ettepanekut, mis tooks kogu vasarhaide perekonna CITESi määruse alla; |
| --- | --- |

86.

| 87. | nõuab tungivalt, et EL, kellel on keskne roll ülemaailmses haipüügis ja kaubanduses, toetaks CoP19 võõrustajariigi Panama ettepanekut kanda hallhaid (sugukond Carcharhinidae) II lisasse, kusjuures sinna kantaks ka ülejäänud sugukond Carcharhinidae kui sarnased liigid nende välimuse sarnasuse tõttu; |
| --- | --- |

87.

Suured kaslased

| 88. | tunnistab, et mõned suurte kaslaste liikidest kuuluvad CITESis kõige ohustatumate liikide hulka, mille populatsioonid kahanevad jätkuvalt ja hiljuti on toimunud nende väljasuremine riikide tasandil, ning et CITESi suurte kaslaste liikide kaitse ja nendega kauplemine on olnud tagaplaanil ja alarahastatud võrreldes muude CITESi teemadega; |
| --- | --- |

88.

| 89. | nõuab tungivalt, et EL looks suurte kaslaste liikide kaitsefondi, mis toetaks muu hulgas CITESi suurte kaslaste liikidega seotud resolutsioonide ja otsuste rakendamist ning tähtajaliste riigipõhiste soovituste ning CITESi suurte kaslaste töörühma järelduste ja väljundite rakendamist; |
| --- | --- |

89.

| 90. | nõuab lisaks tungivalt, et EL tagaks, et CITESi sekretariaat võtaks riskipõhise lähenemisviisi CITESi missioonide elluviimisel riikidesse, kus asuvad murettekitavad suurte Aasia kaslaste pidamisrajatised; |
| --- | --- |

90.

| 91. | märgib suure murega, et kõigi perekonda Panthera kuuluva viie liigi (tiiger, lõvi, jaaguar, leopard ja lumeleopard) kaitsestaatused on ohulähedasest kuni ohustatuni ja seega ebasoodsad ning nende populatsioon väheneb; |
| --- | --- |

91.

| 92. | nõuab tungivalt, et kõik osalised keelaksid eranditult kauplemise perekonda Panthera kuuluva viie liigiga (tiigrid, lõvid, jaaguarid, leopardid ja lumeleopardid); kutsub lisaks liikmesriike üles keelama eraõiguslikel üksustel nende liikide vangistuses aretamist, välja arvatud litsentseeritud loomaaiad, kuna see võib hõlbustada nende ebaseaduslikku kaubandust; |
| --- | --- |

92.

| 93. | juhib tähelepanu sellele, et seaduslik kauplemine vangistuses kasvatatud liikidega, nagu tiigrid ja muud suured kaslased, on väga kahjulik, sest see stimuleerib nõudlust, raskendab nõuete täitmise tagamist ja pakub rohkeid rahapesuvõimalusi; |
| --- | --- |

93.

| 94. | nõuab, et suletaks tiigrifarmid ja lõpetataks täielikult kauplemine vangistuses kasvatatud tiigrite ja nende osadega; |
| --- | --- |

94.

| 95. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja kõiki CITESi osalisi üles tagama, et Aafrika lõvi lisatakse I lisasse, et anda talle optimaalne kaitse, ning nõuab, et võideldaks Aafrika lõvidega ebaseadusliku kauplemise vastu, mis toimub peamiselt Aasia riikidega; |
| --- | --- |

95.

Elevandid

| 96. | kutsub komisjoni üles täiel määral ja aktiivselt toetama kõigi Aafrika elevantide lisamist CITESi I lisasse ja olema vastu mis tahes elevantide üleviimisele I lisast II lisasse; |
| --- | --- |

96.

| 97. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama loodusest püütud elusate Aafrika elevantidega kauplemist käsitleva lihtsa ja ühtse õigusraamistiku väljatöötamist, piirates eksporti ja eelistades kohapealseid kaitseprogramme või looduslikke kaitsealasid nende liikide looduslikul ja ajaloolisel levialal Aafrikas; |
| --- | --- |

97.

| 98. | rõhutab Aafrika elevandi koalitsiooni kuuluvate Aafrika elevantide leviala riikide ja IUCNi liigikaitse komisjoni Aafrika elevantide eksperdirühma seisukohta, milles ei toetata Aafrika elevantide eemaldamist loodusest vangistuses kasutamiseks; |
| --- | --- |

98.

| 99. | nõuab tungivalt, et EL rõhutaks CITESi otsuste 18.226 ja 18.227 kõigi sätete jätkuvat puudulikku rakendamist ning julgustaks kõiki osapooli neid sätteid täielikult järgima, ning on teadlik, et mitme Aasia elevandi leviala riigid on võtnud kohustuse rakendada Aasia elusate elevantide registreerimise, märgistamise ja jälgimise turvalisemaid süsteeme; |
| --- | --- |

99.

| 100. | nõuab tungivalt kõigi veel olemasolevate seaduslike riiklike elevandiluuturgude viivitamatut sulgemist, näiteks Jaapanis, ning kutsub ELi ja kõiki osapooli üles seisma vastu mis tahes ettepanekutele kõrvaldada elevandiluuga kauplemise piirangud; |
| --- | --- |

100.

| 101. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles nõudma elevandiluuvarude suuremat läbipaistvust ja paremat majandamist ning toetama nende hävitamist; |
| --- | --- |

101.

| 102. | kutsub ELi üles järgima oma soovitust CITESi alalise komitee 74. koosolekul ja tagama, et elevantidega kauplemise infosüsteemi (ETIS) aruannetesse, sealhulgas CoP19-l esitatavasse aruandesse lisatakse elevandiluu konfiskeerimiste analüüs iga osapoole kohta, kellel on seaduslikud riiklikud elevandiluuga kauplemise turud, ning palub CITESi sekretariaadil kasutada teavet, mis on kogutud elevantide ebaseadusliku jahi seire (MIKE), ETISe ja elevandiluu riikliku tegevuskava (NIAP) kaudu, et analüüsida, kus võivad tõenäoliselt olla suurimad deklareerimata varud; |
| --- | --- |

102.

| 103. | nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid toetaksid soovitust muuta NIAPit, et tagada selle eesmärgipärasus, ning nõuab, et asjaomased pooled teeksid NIAPi elevandiluuvarudega seotud protsessi raames täiendavaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

103.

| 104. | kutsub ELi üles tagama, et ETIS jääks ebaseadusliku elevandiluukaubanduse suundumuste alal tugevaks mehhanismiks ja teabeallikaks, nagu ta on seda olnud juba üle kahe aastakümne; |
| --- | --- |

104.

Muud liigid

| 105. | nõuab, et EL ja kõik osapooled






  — | toetaksid ettepanekuid kanda harilik jõehobu Hippopotamus amphibius I lisasse, võttes arvesse jätkuvat muret populatsiooni vähenemise ja liigiga kauplemise pärast; |
| --- | --- | --- |

105.

—

toetaksid ettepanekuid kanda harilik jõehobu Hippopotamus amphibius I lisasse, võttes arvesse jätkuvat muret populatsiooni vähenemise ja liigiga kauplemise pärast;

| — | toetaksid ettepanekuid lisada veel kilpkonnaliike CITESi lisadesse, sealhulgas need, mis kuuluvad perekondadesse Kinosternon, Claudius ja Staurotypus; |
| --- | --- |

—

toetaksid ettepanekuid lisada veel kilpkonnaliike CITESi lisadesse, sealhulgas need, mis kuuluvad perekondadesse Kinosternon, Claudius ja Staurotypus;

| — | toetaksid Costa Rica poolt ja teiste levialariikide toetusel tehtud ettepanekut kanda klaaskonnad (sugukond Centrolenidae) CITESi II lisasse, et tagada nende liikidega kauplemise seaduslikkus ja kestlikkus; |
| --- | --- |

—

toetaksid Costa Rica poolt ja teiste levialariikide toetusel tehtud ettepanekut kanda klaaskonnad (sugukond Centrolenidae) CITESi II lisasse, et tagada nende liikidega kauplemise seaduslikkus ja kestlikkus;

| — | nõuaksid tungivalt, et Botswana esitaks aruande kõigi meetmete kohta, mida ta rakendab ninasarvikute salaküttimise ja nendega ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemiseks konverentsi resolutsiooni 9.14 (muudetud CoP17-l, Aafrika ja Aasia ninasarvikute kaitse ja nendega kauplemise kohta) alusel, võttes arvesse tõsist muret Botswanas 18. istungjärgust saadik ninasarvikute salaküttimise suurenemise pärast; |
| --- | --- |

—

nõuaksid tungivalt, et Botswana esitaks aruande kõigi meetmete kohta, mida ta rakendab ninasarvikute salaküttimise ja nendega ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemiseks konverentsi resolutsiooni 9.14 (muudetud CoP17-l, Aafrika ja Aasia ninasarvikute kaitse ja nendega kauplemise kohta) alusel, võttes arvesse tõsist muret Botswanas 18. istungjärgust saadik ninasarvikute salaküttimise suurenemise pärast;

| — | esitaksid otsuseid ja/või muudatusettepanekuid konverentsi resolutsiooni 17.10 (mis käsitleb soomusloomade kaitset ja nendega kauplemist) kohta, et julgustada omamaiste turgudega osalisi võtma kõiki meetmeid nende turgude sulgemiseks ja oma soomusloomavarude hävitamiseks; |
| --- | --- |

—

esitaksid otsuseid ja/või muudatusettepanekuid konverentsi resolutsiooni 17.10 (mis käsitleb soomusloomade kaitset ja nendega kauplemist) kohta, et julgustada omamaiste turgudega osalisi võtma kõiki meetmeid nende turgude sulgemiseks ja oma soomusloomavarude hävitamiseks;

| — | esitaksid otsuseid, mis kohustavad Mehhikot võtma vastutus oma suutmatuse eest takistada ebaseaduslikku kalapüüki ja kauplemist I lisas loetletud liigiga Totoaba macdonaldi, mis põhjustab kalifornia pringli (Phocoena sinus) väljasuremist, ning kaaluksid CITESis loetletud liikidega kauplemise peatamist kooskõlas konverentsi resolutsiooniga 14.3; |
| --- | --- |

—

esitaksid otsuseid, mis kohustavad Mehhikot võtma vastutus oma suutmatuse eest takistada ebaseaduslikku kalapüüki ja kauplemist I lisas loetletud liigiga Totoaba macdonaldi, mis põhjustab kalifornia pringli (Phocoena sinus) väljasuremist, ning kaaluksid CITESis loetletud liikidega kauplemise peatamist kooskõlas konverentsi resolutsiooniga 14.3;

| 106. | kutsub Hongkongi ja Hiinat üles tõhustama piirikontrolli, et peatada peamiselt Hiinasse suunatud Macdonaldi varjukala import; |
| --- | --- |

106.

| 107. | nõuab tungivalt, et kõik osapooled keelustaksid täielikult Macdonaldi varjukalaga kauplemise; |
| --- | --- |

107.

o

o o

| 108. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni osalistele ning selle sekretariaadile. |
| --- | --- |

108.

---

(1)  ELT C 67, 8.2.2022, lk 25.

(2)  ELT L 206, 22.7.1992, lk 7.

(3)  Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon „The State of the World’s Forests 2022 – Forest pathways for green recovery and building inclusive, resilient and sustainable economy“ (Maailma metsade olukord 2022. aastal – metsad keskkonnahoidlikuks taastumiseks ning kaasava, vastupanuvõimelise ja kestliku majanduse ülesehitamiseks), Rooma, 2022.

(4)  Rahvusvaheline loomade heaolu fond „Supply and demand: the EU’s role in the global shark trade“ (Pakkumine ja nõudlus: ELi roll ülemaailmses haikaubanduses), 2022.

(5)  IUCN „African elephant species now Endangered and Critically Endangered – IUCN Red List“ (Aafrika elevandid on nüüd ohustatud ja äärmiselt ohustatud – IUCNi punane raamat), 25. märts 2021.

(6)  Komisjoni 4. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 865/2006, millega kehtestatakse looduslike looma- ja taimeliikide kaitset nendega kauplemise reguleerimise teel käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 166, 19.6.2006, lk 1).

(7)  ELT C 67, 8.2.2022, lk 25.

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 303, 31.10.2012, lk 1).

(9)  Komisjoni ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu (digiteenuste õigusakt) ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ (COM(2020)0825).

(10)  Komisjoni 14. aprilli 2021. aasta teatis ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia (2021–2025) kohta (COM(2021)0170).

(11)  IUCN Species Survival Commission – Shark Specialist Group, „New Global Study Finds Unprecedented Shark and Ray Extinction Risk“, 6. september 2021.

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/54 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/54

---

P9_TA(2022)0346

Veele juurdepääs kui inimõigus – välismõõde

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2022. aasta resolutsioon veele juurdepääsu kui inimõiguse kohta – välismõõde (2021/2187(INI))

(2023/C 132/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 28. juuli 2010. aasta resolutsiooni 64/292, milles tunnustatakse inimõigust puhtale joogiveele ja sanitaartingimustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 28. juuli 2010. aasta resolutsiooni 64/292, milles tunnustatakse inimõigust puhtale joogiveele ja sanitaartingimustele,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2013. aasta resolutsiooni 68/157 „Inimõigus puhtale joogiveele ja sanitaartingimustele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2013. aasta resolutsiooni 68/157 „Inimõigus puhtale joogiveele ja sanitaartingimustele“,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 6. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni 45/8 „Inimõigus puhtale joogiveele ja sanitaartingimustele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 6. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni 45/8 „Inimõigus puhtale joogiveele ja sanitaartingimustele“,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 8. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni 48/13 „Inimõigus puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 8. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni 48/13 „Inimõigus puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale“,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 21. detsembri 2016. aasta resolutsiooni 71/222 „Rahvusvahelise kestliku arengu veemeetmete aastakümme 2018–2028“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 21. detsembri 2016. aasta resolutsiooni 71/222 „Rahvusvahelise kestliku arengu veemeetmete aastakümme 2018–2028“,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 21. detsembri 2020. aasta resolutsiooni 75/212 ÜRO konverentsi kohta, mis käsitles rahvusvahelise kestliku arengu veemeetmete aastakümne 2018–2028 eesmärkide rakendamise põhjalikku läbivaatamist (ÜRO 2023. aasta veekonverents), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 21. detsembri 2020. aasta resolutsiooni 75/212 ÜRO konverentsi kohta, mis käsitles rahvusvahelise kestliku arengu veemeetmete aastakümne 2018–2028 eesmärkide rakendamise põhjalikku läbivaatamist (ÜRO 2023. aasta veekonverents),

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ning ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee üldisi märkusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ning ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee üldisi märkusi,

| — | võttes arvesse naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni, lapse õiguste konventsiooni ja puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni, lapse õiguste konventsiooni ja puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017,

| — | võttes arvesse ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee üldist märkust nr 15 (2002), mis käsitleb õigust veele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee üldist märkust nr 15 (2002), mis käsitleb õigust veele,

| — | võttes arvesse ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1989. aasta konventsiooni nr 169 põlis- ja hõimurahvaste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1989. aasta konventsiooni nr 169 põlis- ja hõimurahvaste kohta,

| — | võttes arvesse 1992. aasta piiriveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsiooni (veekonventsioon), mille üle peeti algselt läbirääkimisi piirkondliku vahendina ja mis avati 2016. aastal ühinemiseks kõigile ÜRO liikmesriikidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1992. aasta piiriveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsiooni (veekonventsioon), mille üle peeti algselt läbirääkimisi piirkondliku vahendina ja mis avati 2016. aastal ühinemiseks kõigile ÜRO liikmesriikidele,

| — | võttes arvesse 1997. aasta rahvusvaheliste vooluveekogude navigatsioonivälist kasutamist reguleeriva õiguse konventsiooni (veekogude konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1997. aasta rahvusvaheliste vooluveekogude navigatsioonivälist kasutamist reguleeriva õiguse konventsiooni (veekogude konventsioon),

| — | võttes arvesse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni ja Maailma Terviseorganisatsiooni 1999. aasta veekonventsiooni vee ja tervise protokolli, millega nähakse ette raamistik vee ja sanitaartingimustega seotud inimõiguste praktiliseks rakendamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni ja Maailma Terviseorganisatsiooni 1999. aasta veekonventsiooni vee ja tervise protokolli, millega nähakse ette raamistik vee ja sanitaartingimustega seotud inimõiguste praktiliseks rakendamiseks,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eelkõige joogivett ja sanitaartingimusi käsitlevat kuuendat kestliku arengu eesmärki, ning kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eelkõige joogivett ja sanitaartingimusi käsitlevat kuuendat kestliku arengu eesmärki, ning kestliku arengu tegevuskava aastani 2030,

| — | võttes arvesse ÜRO 19. märtsi 2019. aasta aruannet veevarude arengu kohta maailmas „Leaving No One Behind“ (Kedagi ei jäeta kõrvale), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 19. märtsi 2019. aasta aruannet veevarude arengu kohta maailmas „Leaving No One Behind“ (Kedagi ei jäeta kõrvale),

| — | võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) avaldatud aruandeid toidu ja põllumajanduse olukorra kohta aastatel 2021 ja 2022, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) avaldatud aruandeid toidu ja põllumajanduse olukorra kohta aastatel 2021 ja 2022,

| — | võttes arvesse puhtale joogiveele ja sanitaartingimustele juurdepääsu kui inimõigusega tegeleva ÜRO eriraportööri 16. juuli 2021. aasta aruannet, mis käsitleb vee kaubaks ja rahaks muutmise riske ning mõjusid joogiveele ja sanitaartingimustele kui inimõigustele, ning tema 21. juuli 2020. aasta aruannet inimõiguste ning vee- ja sanitaarteenuste erastamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse puhtale joogiveele ja sanitaartingimustele juurdepääsu kui inimõigusega tegeleva ÜRO eriraportööri 16. juuli 2021. aasta aruannet, mis käsitleb vee kaubaks ja rahaks muutmise riske ning mõjusid joogiveele ja sanitaartingimustele kui inimõigustele, ning tema 21. juuli 2020. aasta aruannet inimõiguste ning vee- ja sanitaarteenuste erastamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO maailma veevarude 2021. aasta arenguaruannet „Valuing Wate“ (vee väärtus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO maailma veevarude 2021. aasta arenguaruannet „Valuing Wate“ (vee väärtus),

| — | võttes arvesse ELi 17. juuni 2019. aasta inimõigustealaseid suuniseid puhta joogivee ja sanitaartingimuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 17. juuni 2019. aasta inimõigustealaseid suuniseid puhta joogivee ja sanitaartingimuste kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (1) (veepoliitika raamdirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (1) (veepoliitika raamdirektiiv),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/118/EÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/118/EÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta direktiivi (EL) 2020/2184 olmevee kvaliteedi kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta direktiivi (EL) 2020/2184 olmevee kvaliteedi kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. märtsi 2014. aasta teatist Euroopa kodanikualgatuse „Vesi ja kanalisatsioon on inimõigus! Vesi on avalik hüve, mitte kaup!“ kohta, (COM(2014)0177), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. märtsi 2014. aasta teatist Euroopa kodanikualgatuse „Vesi ja kanalisatsioon on inimõigus! Vesi on avalik hüve, mitte kaup!“ kohta, (COM(2014)0177),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2018. aasta järeldusi veediplomaatia kohta, 17. juuni 2019. aasta järeldusi puhast joogivett ja sanitaartingimusi käsitlevate ELi inimõigustealaste suuniste kohta ning 19. novembri 2021. aasta järeldusi vee kohta ELi välistegevuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2018. aasta järeldusi veediplomaatia kohta, 17. juuni 2019. aasta järeldusi puhast joogivett ja sanitaartingimusi käsitlevate ELi inimõigustealaste suuniste kohta ning 19. novembri 2021. aasta järeldusi vee kohta ELi välistegevuses,

| — | võttes arvesse Euroopa kodanikualgatust „Right2Water“ ja oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa kodanikualgatuse „Right2Water“ järelmeetmete kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa kodanikualgatust „Right2Water“ ja oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa kodanikualgatuse „Right2Water“ järelmeetmete kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030: toome looduse oma ellu tagasi (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030: toome looduse oma ellu tagasi (7),

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile äriühingu hoolsuskohustuse ja vastutuse kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile äriühingu hoolsuskohustuse ja vastutuse kohta (8),

| — | võttes arvesse olemasolevaid edukaid piiriülese koostöö meetodeid, nagu arvamuste vahetus Põhjamaade vee- ja reovee ettevõtete vahel alates 1980. aastatest, 1970. aastal moodustatud Põhjamaade ühine hüdroloogiaühendus, iga-aastane Põhjamaade veenõustajate kohtumine, Põhjamaade veefoorumid ja ulatuslik Põhjamaade koostöö veemajanduse küsimustes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse olemasolevaid edukaid piiriülese koostöö meetodeid, nagu arvamuste vahetus Põhjamaade vee- ja reovee ettevõtete vahel alates 1980. aastatest, 1970. aastal moodustatud Põhjamaade ühine hüdroloogiaühendus, iga-aastane Põhjamaade veenõustajate kohtumine, Põhjamaade veefoorumid ja ulatuslik Põhjamaade koostöö veemajanduse küsimustes,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0231/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0231/2022),

| A. | arvestades et, ÜRO Peaassamblee tunnustas oma resolutsioonis 64/292 õigust ohutule ja puhtale joogiveele ning sanitaartingimustele kui inimõigust, mis on elu ja kõigi inimõiguste täieliku kasutamise esmatähtis eeltingimus; arvestades, et vee puudumine ei sobi kokku eluga ja et mõlemad õigused on üksteisest sõltuvad ja inimväärse elu jaoks hädavajalikud; arvestades, et puhtale veele ei saa olla kestlikku ja üldist juurdepääsu ilma toimiva sanitaarteenuste ahelata; arvestades, et veel ja veeteedel on ka tugev kultuuriline, vaimne ja usuline mõõde, kuna vesi on ühiskonnaelus väga oluline; |
| --- | --- |

A.

arvestades et, ÜRO Peaassamblee tunnustas oma resolutsioonis 64/292 õigust ohutule ja puhtale joogiveele ning sanitaartingimustele kui inimõigust, mis on elu ja kõigi inimõiguste täieliku kasutamise esmatähtis eeltingimus; arvestades, et vee puudumine ei sobi kokku eluga ja et mõlemad õigused on üksteisest sõltuvad ja inimväärse elu jaoks hädavajalikud; arvestades, et puhtale veele ei saa olla kestlikku ja üldist juurdepääsu ilma toimiva sanitaarteenuste ahelata; arvestades, et veel ja veeteedel on ka tugev kultuuriline, vaimne ja usuline mõõde, kuna vesi on ühiskonnaelus väga oluline;

| B. | arvestades, et Euroopa sotsiaalõiguste samba 20. põhimõttes esmatähtsatele teenustele juurdepääsu kohta nimetatakse sõnaselgelt kodanike õigust veele ja sanitaartingimustele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa sotsiaalõiguste samba 20. põhimõttes esmatähtsatele teenustele juurdepääsu kohta nimetatakse sõnaselgelt kodanike õigust veele ja sanitaartingimustele;

| C. | arvestades, et vett puudutava inimõiguse eitamine avaldab mõju elu ja tervist puudutava õiguse saavutamisele, võttes arvesse, et saastunud vesi, ebapiisav reovee käitlemine ja halvad sanitaartingimused on seotud tõsiste haiguste edasikandumise ja isegi surmaga; arvestades, et vee- ja sanitaarteenused on üks rahvatervise nurgakive; arvestades, et kõhulahtisusega seotud haigused on neljas surmapõhjus alla viieaastaste laste seas ja peamine kroonilise alatoitumuse põhjus; arvestades, et juurdepääs puhtale veele, sanitaartingimustele ja hügieenile on hädavajalik, et tagada ülemaailmne vastupanuvõime pandeemiatele ja muudele nakkushaigustele ning võidelda kasvava antimikroobikumiresistentsuse ohu vastu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vett puudutava inimõiguse eitamine avaldab mõju elu ja tervist puudutava õiguse saavutamisele, võttes arvesse, et saastunud vesi, ebapiisav reovee käitlemine ja halvad sanitaartingimused on seotud tõsiste haiguste edasikandumise ja isegi surmaga; arvestades, et vee- ja sanitaarteenused on üks rahvatervise nurgakive; arvestades, et kõhulahtisusega seotud haigused on neljas surmapõhjus alla viieaastaste laste seas ja peamine kroonilise alatoitumuse põhjus; arvestades, et juurdepääs puhtale veele, sanitaartingimustele ja hügieenile on hädavajalik, et tagada ülemaailmne vastupanuvõime pandeemiatele ja muudele nakkushaigustele ning võidelda kasvava antimikroobikumiresistentsuse ohu vastu;

| D. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on tabanud kõige rängemini kõige kaitsetumaid inimesi ning on taas kord esile toonud vajaduse puhta ja piisava vee ja sanitaartingimuste järele kogu maailmas; arvestades, et vee, sanitaartingimuste ja hügieeniteenuste kättesaadavus ja juurdepääsetavus, sealhulgas kaitsetute või tõrjutud inimeste jaoks, on COVID-19 vastu võitlemisel äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on tabanud kõige rängemini kõige kaitsetumaid inimesi ning on taas kord esile toonud vajaduse puhta ja piisava vee ja sanitaartingimuste järele kogu maailmas; arvestades, et vee, sanitaartingimuste ja hügieeniteenuste kättesaadavus ja juurdepääsetavus, sealhulgas kaitsetute või tõrjutud inimeste jaoks, on COVID-19 vastu võitlemisel äärmiselt oluline;

| E. | arvestades, et 80–90 % arengumaade reoveest juhitakse otse jõgedesse, järvedesse ja meredesse, põhjustades vee kaudu levivaid haigusi ja kahjustades samal ajal tõsiselt keskkonda; arvestades, et miljonite vaesuses elavate inimeste elu sõltub veeallikate heast seisundist, mitte ainult joogiveega varustamiseks, vaid ka toiduainete tootmiseks põllumajanduse, loomakasvatuse ja kalanduse abil; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 80–90 % arengumaade reoveest juhitakse otse jõgedesse, järvedesse ja meredesse, põhjustades vee kaudu levivaid haigusi ja kahjustades samal ajal tõsiselt keskkonda; arvestades, et miljonite vaesuses elavate inimeste elu sõltub veeallikate heast seisundist, mitte ainult joogiveega varustamiseks, vaid ka toiduainete tootmiseks põllumajanduse, loomakasvatuse ja kalanduse abil;

| F. | arvestades, et vee ja sanitaartingimustega seotud inimõiguse austamise, kaitse ja järgimise puudumine piirab sageli õigust haridusele; arvestades, et lapsed ja paljudel juhtudel tütarlapsed peavad iga päev keskmiselt kuus kilomeetrit vee järele kõndima, mis takistab neil koolis käimist; arvestades, et vee kogumise alternatiivkulud on kõrged ja neil on kaugeleulatuv mõju, kuna need lühendavad märkimisväärselt muudele olulistele tegevustele kulutatavat aega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vee ja sanitaartingimustega seotud inimõiguse austamise, kaitse ja järgimise puudumine piirab sageli õigust haridusele; arvestades, et lapsed ja paljudel juhtudel tütarlapsed peavad iga päev keskmiselt kuus kilomeetrit vee järele kõndima, mis takistab neil koolis käimist; arvestades, et vee kogumise alternatiivkulud on kõrged ja neil on kaugeleulatuv mõju, kuna need lühendavad märkimisväärselt muudele olulistele tegevustele kulutatavat aega;

| G. | arvestades, et paljud lapsed ei käi koolis reostunud vee või halbade hügieenitavadega seotud haiguste tõttu; arvestades, et igal kolmandal lapsel ei ole koolis nõuetekohast juurdepääsu veele ja sanitaartingimustele; arvestades, et ÜRO 2021. aasta kestliku arengu eesmärkide aruandest nähtub, et kogu maailmas puudus enam kui viiendikul algkoolidest juurdepääs joogiveele või sooliselt eraldatud tualettruumidele ning enam kui kolmandikul puudusid tavalised kätepesuvõimalused; arvestades ka seda, et paljud tütarlapsed on sunnitud kooli pooleli jätma, kui nad ei saa kasutada oma soole sobivaks kohandatud tualette ega saa oma menstruatsiooniga väärikalt toime tulla; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et paljud lapsed ei käi koolis reostunud vee või halbade hügieenitavadega seotud haiguste tõttu; arvestades, et igal kolmandal lapsel ei ole koolis nõuetekohast juurdepääsu veele ja sanitaartingimustele; arvestades, et ÜRO 2021. aasta kestliku arengu eesmärkide aruandest nähtub, et kogu maailmas puudus enam kui viiendikul algkoolidest juurdepääs joogiveele või sooliselt eraldatud tualettruumidele ning enam kui kolmandikul puudusid tavalised kätepesuvõimalused; arvestades ka seda, et paljud tütarlapsed on sunnitud kooli pooleli jätma, kui nad ei saa kasutada oma soole sobivaks kohandatud tualette ega saa oma menstruatsiooniga väärikalt toime tulla;

| H. | arvestades, et puuetega lastel on samuti raskusi haridusele juurdepääsul, kuna puuduvad kohandatud tualetid ja sanitaarruumid; arvestades, et UNESCO teatel ei käi enam kui 90 % kõigist puuetega lastest koolis ning puuetega tüdrukute koolist väljalangemine on palju tõenäolisem kui puuetega poiste puhul; arvestades, et joogivesi on õppimisel keskendumiseks hädavajalik; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et puuetega lastel on samuti raskusi haridusele juurdepääsul, kuna puuduvad kohandatud tualetid ja sanitaarruumid; arvestades, et UNESCO teatel ei käi enam kui 90 % kõigist puuetega lastest koolis ning puuetega tüdrukute koolist väljalangemine on palju tõenäolisem kui puuetega poiste puhul; arvestades, et joogivesi on õppimisel keskendumiseks hädavajalik;

| I. | arvestades, et paljude naiste ja tütarlaste, teatavate puuetega inimeste ja eakate ebasoodne olukord vee, sanitaartingimuste ja hügieeni puhul avaldub mitmel viisil, mis mõjutab nende üldist tervist, heaolu ja väärikust, reproduktiivtervist, haridust, toitumist, turvalisust ning majanduslikku ja poliitilist osalust; arvestades, et peamiselt just puuetega laste emad on sunnitud töölt lahkuma, et hallata oma laste tualetivajadusi ja hoolitseda oma laste koduõppe eest, kui koolides puuduvad ligipääsetavad tualettruumid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et paljude naiste ja tütarlaste, teatavate puuetega inimeste ja eakate ebasoodne olukord vee, sanitaartingimuste ja hügieeni puhul avaldub mitmel viisil, mis mõjutab nende üldist tervist, heaolu ja väärikust, reproduktiivtervist, haridust, toitumist, turvalisust ning majanduslikku ja poliitilist osalust; arvestades, et peamiselt just puuetega laste emad on sunnitud töölt lahkuma, et hallata oma laste tualetivajadusi ja hoolitseda oma laste koduõppe eest, kui koolides puuduvad ligipääsetavad tualettruumid;

| J. | arvestades, et paljudes maailma lõunapoolsetes riikides vastutavad tavapäraselt naised ja tütarlapsed koduse veevarustuse eest ning nende kohustuste tõttu on nad vähem kaitstud haiguste ja vägivalla eest; arvestades, et naised ja tütarlapsed puutuvad rohkem kokku rünnakute, seksuaalse ja soolise vägivalla, ahistamise ja muude nende turvalisust ähvardavate ohtudega, kui nad toovad olmevett ja kasutavad sanitaarruume, mis asuvad väljaspool nende kodu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et paljudes maailma lõunapoolsetes riikides vastutavad tavapäraselt naised ja tütarlapsed koduse veevarustuse eest ning nende kohustuste tõttu on nad vähem kaitstud haiguste ja vägivalla eest; arvestades, et naised ja tütarlapsed puutuvad rohkem kokku rünnakute, seksuaalse ja soolise vägivalla, ahistamise ja muude nende turvalisust ähvardavate ohtudega, kui nad toovad olmevett ja kasutavad sanitaarruume, mis asuvad väljaspool nende kodu;

| K. | arvestades, et nagu tunnistatakse ELi inimõigustealastes suunistes puhta joogivee ja sanitaartingimuste kohta, hõlmab inimõigus veele ja sanitaartingimustele kättesaadavuse, ligipääsetavuse, vastuvõetavuse, kvaliteedi ja taskukohasuse mõõtmeid ning inimõigustele tugineva lähenemisviisi põhimõtteid (mittediskrimineerimine, vastutus, läbipaistvus, osalemine jne); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et nagu tunnistatakse ELi inimõigustealastes suunistes puhta joogivee ja sanitaartingimuste kohta, hõlmab inimõigus veele ja sanitaartingimustele kättesaadavuse, ligipääsetavuse, vastuvõetavuse, kvaliteedi ja taskukohasuse mõõtmeid ning inimõigustele tugineva lähenemisviisi põhimõtteid (mittediskrimineerimine, vastutus, läbipaistvus, osalemine jne);

| L. | arvestades, et ÜRO kestliku arengu kuues eesmärk on tagada, et 2030. aastaks on kogu maailma elanikkonnal üldine ja võrdne juurdepääs puhtale joogiveele ja sanitaartingimustele; arvestades, et edusammudele vaatamata on see eesmärk ÜRO veenõukogu viimase aruande kohaselt endiselt tõsiselt saavutamata ja alarahastatud ning endiselt esineb märkimisväärseid probleeme nii selle saavutamisel kui ka riikidevahelise ja -sisese suure ebavõrdsuse vähendamisel seoses juurdepääsuga põhilistele vee- ja sanitaarteenustele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ÜRO kestliku arengu kuues eesmärk on tagada, et 2030. aastaks on kogu maailma elanikkonnal üldine ja võrdne juurdepääs puhtale joogiveele ja sanitaartingimustele; arvestades, et edusammudele vaatamata on see eesmärk ÜRO veenõukogu viimase aruande kohaselt endiselt tõsiselt saavutamata ja alarahastatud ning endiselt esineb märkimisväärseid probleeme nii selle saavutamisel kui ka riikidevahelise ja -sisese suure ebavõrdsuse vähendamisel seoses juurdepääsuga põhilistele vee- ja sanitaarteenustele;

| M. | arvestades, et ÜRO 2021. aasta kestliku arengu eesmärkide aruandest nähtub, et 2020. aastal puudus kahel miljardil inimesel ikka veel ohutult majandatud joogivesi, 3,6 miljardil inimesel puudus juurdepääs ohutule sanitaarsüsteemile ja 2,3 miljardil inimesel puudusid põhihügieeni tingimused ning et 129 riiki ei olnud 2030. aasta kestlikult majandatavate veevarude eesmärgi saavutamisega veel graafikus; arvestades, et juurdepääs veele loob soodsad tingimused majandusarenguks ja need tingimused võimaldavad kaitsetutel inimestel saavutada rahalise sõltumatuse; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ÜRO 2021. aasta kestliku arengu eesmärkide aruandest nähtub, et 2020. aastal puudus kahel miljardil inimesel ikka veel ohutult majandatud joogivesi, 3,6 miljardil inimesel puudus juurdepääs ohutule sanitaarsüsteemile ja 2,3 miljardil inimesel puudusid põhihügieeni tingimused ning et 129 riiki ei olnud 2030. aasta kestlikult majandatavate veevarude eesmärgi saavutamisega veel graafikus; arvestades, et juurdepääs veele loob soodsad tingimused majandusarenguks ja need tingimused võimaldavad kaitsetutel inimestel saavutada rahalise sõltumatuse;

| N. | arvestades, et universaalse ja ohutult majandatava veevarustuse ja sanitaartingimuste saavutamine annaks ajavahemikus 2021–2040 netokasu vastavalt 37–86 miljardit USA dollarit aastas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et universaalse ja ohutult majandatava veevarustuse ja sanitaartingimuste saavutamine annaks ajavahemikus 2021–2040 netokasu vastavalt 37–86 miljardit USA dollarit aastas;

| O. | arvestades, et vesi on piiratud ressurss; arvestades, et inimese kohta saadaolev magevesi on viimase kahe aastakümne jooksul järsult vähenenud; arvestades, et rahvastiku kasvu tasakaalustamata jaotumine ja maapiirkondade rahvaarvu vähenemine, põllumajanduse intensiivistumine, kliimamuutuste tagajärjed ja keskkonnaseisundi halvenemine ning teatud ebaseaduslikud ja saastavad kasutusviisid põhjustavad paljudes piirkondades üha suuremaid probleeme veele juurdepääsul ning võivad põhjustada tulevikus veelgi suuremaid juurdepääsuprobleeme; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vesi on piiratud ressurss; arvestades, et inimese kohta saadaolev magevesi on viimase kahe aastakümne jooksul järsult vähenenud; arvestades, et rahvastiku kasvu tasakaalustamata jaotumine ja maapiirkondade rahvaarvu vähenemine, põllumajanduse intensiivistumine, kliimamuutuste tagajärjed ja keskkonnaseisundi halvenemine ning teatud ebaseaduslikud ja saastavad kasutusviisid põhjustavad paljudes piirkondades üha suuremaid probleeme veele juurdepääsul ning võivad põhjustada tulevikus veelgi suuremaid juurdepääsuprobleeme;

| P. | arvestades, et suur osa maailma rahvastiku netokasvust kuni 2050. aastani toimub arengumaade linnades, mis suurendab linnade nõudlust vee ja toidu järele; arvestades, et ÜRO maailma veevarude 2019. aasta arenguaruande kohaselt kasutaksime 2050. aastal 20–30 % rohkem vett kui praegu, ning arvestades, et Maailmapanga andmetel peaks linnade veenõudlus kasvama prognooside kohaselt järgmise kolme aastakümne jooksul 50–70 % võrra; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et suur osa maailma rahvastiku netokasvust kuni 2050. aastani toimub arengumaade linnades, mis suurendab linnade nõudlust vee ja toidu järele; arvestades, et ÜRO maailma veevarude 2019. aasta arenguaruande kohaselt kasutaksime 2050. aastal 20–30 % rohkem vett kui praegu, ning arvestades, et Maailmapanga andmetel peaks linnade veenõudlus kasvama prognooside kohaselt järgmise kolme aastakümne jooksul 50–70 % võrra;

| Q. | arvestades, et 154 arengumaast 125 on lisanud kooskõlas kestliku arengu eesmärgiga nr 13 oma riiklikesse kliimamuutustega kohanemise kavadesse kõige prioriteetsemate valdkondadena mageveevarud ning maismaa- ja märgalade ökosüsteemid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 154 arengumaast 125 on lisanud kooskõlas kestliku arengu eesmärgiga nr 13 oma riiklikesse kliimamuutustega kohanemise kavadesse kõige prioriteetsemate valdkondadena mageveevarud ning maismaa- ja märgalade ökosüsteemid;

| R. | arvestades, et globaalne soojenemine on veepuuduse peamine põhjus; arvestades, et praegune kliimaalane hädaolukord koos põudade, üleujutuste ja paduvihmade sagenemisega süvendab vee ebaühtlast jaotumist; arvestades, et ligikaudu 90 % kõigist loodusõnnetustest on seotud veega ja vesi põhjustab 70 % kõigist loodusõnnetustega seotud surmajuhtumitest; arvestades, et Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni väljaande „Atlas of Mortality and Economic Losses from Weather, Climate and Water Extremes (1970–2019)“ (Ilmastiku-, kliima- ja veekahjude põhjustatud suremuse ja majanduslike kahjude atlas (1970–2019)) andmetel on sel perioodil kümnest suurimast katastroofist kõige suuremaid inimkaotusi põhjustanud ohud olnud põuad, tormid ja üleujutused; arvestades, et OECD andmetel ohustavad üleujutused 2050. aastal peaaegu 20 % maailma elanikkonnast; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et globaalne soojenemine on veepuuduse peamine põhjus; arvestades, et praegune kliimaalane hädaolukord koos põudade, üleujutuste ja paduvihmade sagenemisega süvendab vee ebaühtlast jaotumist; arvestades, et ligikaudu 90 % kõigist loodusõnnetustest on seotud veega ja vesi põhjustab 70 % kõigist loodusõnnetustega seotud surmajuhtumitest; arvestades, et Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni väljaande „Atlas of Mortality and Economic Losses from Weather, Climate and Water Extremes (1970–2019)“ (Ilmastiku-, kliima- ja veekahjude põhjustatud suremuse ja majanduslike kahjude atlas (1970–2019)) andmetel on sel perioodil kümnest suurimast katastroofist kõige suuremaid inimkaotusi põhjustanud ohud olnud põuad, tormid ja üleujutused; arvestades, et OECD andmetel ohustavad üleujutused 2050. aastal peaaegu 20 % maailma elanikkonnast;

| S. | arvestades, et veepuudus, mida ÜRO on määratlenud kui olukorda, kus nõudlus vee järele on suurem kui olemasolev kogus või kui selle kasutamist piirab selle madal kvaliteet, võib mõnel juhul olla ümberasumise ja rände tõukejõuks; arvestades, et ÜRO vett käsitlevate aruannete kohaselt kogevad praegu üheteistkümnest maailma piirkonnast viis veepuudust, mis moodustab kaks kolmandikku maailma elanikkonnast; arvestades, et kestliku arengu eesmärkide 2020. aasta aruande kohaselt võib veepuudus praegusest kuni 2030. aastani sundida ligikaudu 700 miljonit inimest ümber asuma; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et veepuudus, mida ÜRO on määratlenud kui olukorda, kus nõudlus vee järele on suurem kui olemasolev kogus või kui selle kasutamist piirab selle madal kvaliteet, võib mõnel juhul olla ümberasumise ja rände tõukejõuks; arvestades, et ÜRO vett käsitlevate aruannete kohaselt kogevad praegu üheteistkümnest maailma piirkonnast viis veepuudust, mis moodustab kaks kolmandikku maailma elanikkonnast; arvestades, et kestliku arengu eesmärkide 2020. aasta aruande kohaselt võib veepuudus praegusest kuni 2030. aastani sundida ligikaudu 700 miljonit inimest ümber asuma;

| T. | arvestades, et metsade raadamine, maa hõivamine ning loodusvarade ülekasutamine ja kaevandamine, sealhulgas organiseeritud kuritegelike rühmituste poolt, mõjutavad märkimisväärselt jõgede ja järvede veetaset, muudavad veeringet ning toovad kaasa jõgede ja järvede kuivamise ning kasutatud alade reostuse; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et metsade raadamine, maa hõivamine ning loodusvarade ülekasutamine ja kaevandamine, sealhulgas organiseeritud kuritegelike rühmituste poolt, mõjutavad märkimisväärselt jõgede ja järvede veetaset, muudavad veeringet ning toovad kaasa jõgede ja järvede kuivamise ning kasutatud alade reostuse;

| U. | arvestades, et kuigi magevee ökosüsteemid katavad vähem kui 1 % Maa pinnast, sisaldavad need rohkem kui 10 % kõigist liikidest ja tundlikust elurikkusest; arvestades, et ligikaudu 70 % maailma mageveest kasutatakse põllumajanduses, samas kui ülejäänu jaguneb tööstuslikuks kasutuseks (19 %), eelkõige toidu-, tekstiili-, energeetika-, tööstus-, keemia-, farmaatsia- ja kaevandussektoris, ja koduseks kasutuseks (11 %), sealhulgas inimtarbimiseks; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kuigi magevee ökosüsteemid katavad vähem kui 1 % Maa pinnast, sisaldavad need rohkem kui 10 % kõigist liikidest ja tundlikust elurikkusest; arvestades, et ligikaudu 70 % maailma mageveest kasutatakse põllumajanduses, samas kui ülejäänu jaguneb tööstuslikuks kasutuseks (19 %), eelkõige toidu-, tekstiili-, energeetika-, tööstus-, keemia-, farmaatsia- ja kaevandussektoris, ja koduseks kasutuseks (11 %), sealhulgas inimtarbimiseks;

| V. | arvestades, et terved ökosüsteemid võimaldavad parandada vee kvantiteeti ja kvaliteeti, suurendades samal ajal vastupanuvõimet kliimamuutustele; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et terved ökosüsteemid võimaldavad parandada vee kvantiteeti ja kvaliteeti, suurendades samal ajal vastupanuvõimet kliimamuutustele;

| W. | arvestades, et põllumajandus on maailma mageveevarude suurim tarbija; arvestades, et ühte kolmandikku kogu maailma põllumaast kasutatakse kariloomade toitmiseks; arvestades, et FAO 2020. aasta aruandes „The State of Food and Agriculture – Overcoming water challenges in agriculture“ (Toidu ja põllumajanduse olukord – veeprobleemide lahendamine põllumajanduses) märgitakse, et toiduainete tootlikkust ja maapiirkondade sissetulekuid saab märkimisväärselt suurendada investeeringutega uutesse niisutussüsteemidesse või olemasolevate süsteemide kohandamise ja moderniseerimisega, ning et seda tuleks kombineerida täiustatud veemajandustavadega, sealhulgas paremate põllumajandustavadega; arvestades, et maa hõivamisel on negatiivne mõju vee kättesaadavusele ja kvaliteedile, see jätab kohalikud kogukonnad ilma veeallikatest ja rikub nende inimõigust puhtale joogiveele; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et põllumajandus on maailma mageveevarude suurim tarbija; arvestades, et ühte kolmandikku kogu maailma põllumaast kasutatakse kariloomade toitmiseks; arvestades, et FAO 2020. aasta aruandes „The State of Food and Agriculture – Overcoming water challenges in agriculture“ (Toidu ja põllumajanduse olukord – veeprobleemide lahendamine põllumajanduses) märgitakse, et toiduainete tootlikkust ja maapiirkondade sissetulekuid saab märkimisväärselt suurendada investeeringutega uutesse niisutussüsteemidesse või olemasolevate süsteemide kohandamise ja moderniseerimisega, ning et seda tuleks kombineerida täiustatud veemajandustavadega, sealhulgas paremate põllumajandustavadega; arvestades, et maa hõivamisel on negatiivne mõju vee kättesaadavusele ja kvaliteedile, see jätab kohalikud kogukonnad ilma veeallikatest ja rikub nende inimõigust puhtale joogiveele;

| X. | arvestades, et energiasektor vastutab praegu 10 % kogu maailma veevõtu eest ja hinnanguliselt kasvab energiasektori veetarbimine 2040. aastaks ligikaudu 60 % võrra; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et energiasektor vastutab praegu 10 % kogu maailma veevõtu eest ja hinnanguliselt kasvab energiasektori veetarbimine 2040. aastaks ligikaudu 60 % võrra;

| Y. | arvestades, et teatav kuritahtlik ja paljudel juhtudel ebaseaduslik kaevandustööstus mõjutab suurel määral pinna- või põhjaveevarusid, liustike, metsade, märgalade, jõgede ning muude inimtarbimiseks elutähtsate veeallikate saastumist ja hävimist; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et teatav kuritahtlik ja paljudel juhtudel ebaseaduslik kaevandustööstus mõjutab suurel määral pinna- või põhjaveevarusid, liustike, metsade, märgalade, jõgede ning muude inimtarbimiseks elutähtsate veeallikate saastumist ja hävimist;

| Z. | arvestades, et tekstiilitööstus on üks enim vett tarbivaid sektoreid maailmas ning rõivaid ja tekstiili toodetakse mõnes maailma kõige suurema veepuuduse käes vaevlevas piirkonnas; arvestades, et seda tööstust loetakse teiseks enim saastavaks tööstuseks maailmas ja et suur osa sellest saastest jõuab vette; arvestades, et Euroopa Komisjon kavatseb 2022. aasta esimeses kvartalis vastu võtta nn ELi kestliku tekstiili strateegia, mille eesmärk on ELis üle minna ringmajandusele, kus tekstiilitooted on kavandatud selliselt, et need on vastupidavad, korduskasutatavad, parandatavad, ringlussevõetavad ja energiatõhusad; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et tekstiilitööstus on üks enim vett tarbivaid sektoreid maailmas ning rõivaid ja tekstiili toodetakse mõnes maailma kõige suurema veepuuduse käes vaevlevas piirkonnas; arvestades, et seda tööstust loetakse teiseks enim saastavaks tööstuseks maailmas ja et suur osa sellest saastest jõuab vette; arvestades, et Euroopa Komisjon kavatseb 2022. aasta esimeses kvartalis vastu võtta nn ELi kestliku tekstiili strateegia, mille eesmärk on ELis üle minna ringmajandusele, kus tekstiilitooted on kavandatud selliselt, et need on vastupidavad, korduskasutatavad, parandatavad, ringlussevõetavad ja energiatõhusad;

| AA. | arvestades, et kasvav nõudlus vee järele põhjustab veevarude ülekasutamist ja et veepuudus on muutnud selle vaidlusaluseks loodusvaraks; arvestades, et ÜRO andmetel on maailmas ligikaudu 300 piirkonda, mida 2025. aastal ähvardab konflikt vee pärast; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et kasvav nõudlus vee järele põhjustab veevarude ülekasutamist ja et veepuudus on muutnud selle vaidlusaluseks loodusvaraks; arvestades, et ÜRO andmetel on maailmas ligikaudu 300 piirkonda, mida 2025. aastal ähvardab konflikt vee pärast;

| AB. | arvestades, et veevarude kaitse on rünnaku all ja paljudes riikides on vee kvaliteedi kahjustamine määratletud kuriteona; arvestades, et viimastel aastatel on keskkonna- ja veevarudega seotud õiguste kaitsjad olnud üha suurema hulga rünnakute, sealhulgas mõrvade, inimröövide, piinamiste, soopõhise vägivalla, ähvarduste, ahistamise, hirmutamise, laimukampaaniate, kriminaliseerimise, kohtuliku ahistamise, sunniviisiliste väljatõstmiste ja ümberasustamiste sihtmärgiks, ning arvestades, et on tungiv vajadus neid ennetavalt toetada ja nende elu ja turvalisust kaitsta; arvestades, et mitmed Sahharovi mõttevabaduse auhinna finalistid on rünnaku all vee ja ühise hüve kaitsmise eest; arvestades, et Guapinoli jõe veekaitsjad viibisid enne nende vabastamist vangistuses üle kahe aasta; arvestades, et Lolita Chávez on olnud neli aastat paguluses Iximulewi (Guatemala) territooriumi kaitsmise eest, et sinna ei rajataks hüdroelektrijaamasid; arvestades, et Berta Cáceres mõrvati 2016. aastal Blanco ja Gualcarque jõgede kaitsmise eest ning kuriteo tellijaid ei ole veel süüdi mõistetud; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et veevarude kaitse on rünnaku all ja paljudes riikides on vee kvaliteedi kahjustamine määratletud kuriteona; arvestades, et viimastel aastatel on keskkonna- ja veevarudega seotud õiguste kaitsjad olnud üha suurema hulga rünnakute, sealhulgas mõrvade, inimröövide, piinamiste, soopõhise vägivalla, ähvarduste, ahistamise, hirmutamise, laimukampaaniate, kriminaliseerimise, kohtuliku ahistamise, sunniviisiliste väljatõstmiste ja ümberasustamiste sihtmärgiks, ning arvestades, et on tungiv vajadus neid ennetavalt toetada ja nende elu ja turvalisust kaitsta; arvestades, et mitmed Sahharovi mõttevabaduse auhinna finalistid on rünnaku all vee ja ühise hüve kaitsmise eest; arvestades, et Guapinoli jõe veekaitsjad viibisid enne nende vabastamist vangistuses üle kahe aasta; arvestades, et Lolita Chávez on olnud neli aastat paguluses Iximulewi (Guatemala) territooriumi kaitsmise eest, et sinna ei rajataks hüdroelektrijaamasid; arvestades, et Berta Cáceres mõrvati 2016. aastal Blanco ja Gualcarque jõgede kaitsmise eest ning kuriteo tellijaid ei ole veel süüdi mõistetud;

| AC. | arvestades, et Global Witnessi andmetel kuulus enam kui kolmandik aastatel 2015–2019 maailmas mõrvatud maa- ja keskkonnakaitsjatest põlisrahvaste kogukondadesse, kelle maa- ja veemajandusalased pädevused on kliimakriisi ja elurikkuse vähenemise vastu võitlemisel üliolulised; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et Global Witnessi andmetel kuulus enam kui kolmandik aastatel 2015–2019 maailmas mõrvatud maa- ja keskkonnakaitsjatest põlisrahvaste kogukondadesse, kelle maa- ja veemajandusalased pädevused on kliimakriisi ja elurikkuse vähenemise vastu võitlemisel üliolulised;

| AD. | arvestades, et okupeerijad on kasutanud veele juurdepääsu keelamist ja veetaristute hävitamist olulise taktikana okupeeritud territooriumide annekteerimiseks ning elanike tõrjumiseks nende maadelt; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et okupeerijad on kasutanud veele juurdepääsu keelamist ja veetaristute hävitamist olulise taktikana okupeeritud territooriumide annekteerimiseks ning elanike tõrjumiseks nende maadelt;

| AE. | arvestades, et ELi veepoliitika raamdirektiivis tunnistatakse, et „vesi ei ole tavaline kaup, vaid pigem pärand, mida tuleb hoida, kaitsta ja sellisena käsitleda“; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et ELi veepoliitika raamdirektiivis tunnistatakse, et „vesi ei ole tavaline kaup, vaid pigem pärand, mida tuleb hoida, kaitsta ja sellisena käsitleda“;

| AF. | arvestades, et alates 6. detsembrist 2020. aastast hakati veega kauplema Wall Streeti futuuriturul; arvestades, et puhtale joogiveele ja sanitaartingimustele juurdepääsu kui inimõigusega tegeleva ÜRO eriraportööri Pedro Arrojo sõnul on vesi meie ühiskonna jaoks elutähtsate väärtuste kogum, mida turuloogika ei tunnista ja seetõttu ei saa seda piisavalt hallata ning veelgi vähem saab seda teha spekulatsioonidele altis finantsruumis; arvestades, et mitme ÜRO eksperdi sõnul rikub spekulatiivse loogika kohaldamine inimeste elu ja väärikuse jaoks oluliste esmatarbekaupade haldamise suhtes vaesuses elavate inimeste inimõigusi, süvendab soolist ebavõrdsust ja suurendab tõrjutud kogukondade kaitsetust; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et alates 6. detsembrist 2020. aastast hakati veega kauplema Wall Streeti futuuriturul; arvestades, et puhtale joogiveele ja sanitaartingimustele juurdepääsu kui inimõigusega tegeleva ÜRO eriraportööri Pedro Arrojo sõnul on vesi meie ühiskonna jaoks elutähtsate väärtuste kogum, mida turuloogika ei tunnista ja seetõttu ei saa seda piisavalt hallata ning veelgi vähem saab seda teha spekulatsioonidele altis finantsruumis; arvestades, et mitme ÜRO eksperdi sõnul rikub spekulatiivse loogika kohaldamine inimeste elu ja väärikuse jaoks oluliste esmatarbekaupade haldamise suhtes vaesuses elavate inimeste inimõigusi, süvendab soolist ebavõrdsust ja suurendab tõrjutud kogukondade kaitsetust;

| AG. | arvestades, et valitsustel on kohustus tagada kõigile vajaliku vee ja sanitaartingimuste miinimumtaseme; arvestades, et puhtale joogiveele ja sanitaartingimustele juurdepääsu kui inimõigusega tegeleva ÜRO eriraportööri 16. juuli 2021. aasta aruandes rõhutatakse, et vett tuleks pidada avalikuks hüveks ja seda tuleks majandada inimõigustel põhineva lähenemisviisi alusel, mis tagab õiguse veele ja sanitaartingimustele ning veeökosüsteemide kestlikkuse; arvestades, et veevarustus ja sanitaartingimused on üldhuviteenused ning et veemajandustsüklist saadav tulu peaks katma sellega seotud kulud ning selle taseme parandamise, tingimusel et kaitstakse avalikku huvi; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et valitsustel on kohustus tagada kõigile vajaliku vee ja sanitaartingimuste miinimumtaseme; arvestades, et puhtale joogiveele ja sanitaartingimustele juurdepääsu kui inimõigusega tegeleva ÜRO eriraportööri 16. juuli 2021. aasta aruandes rõhutatakse, et vett tuleks pidada avalikuks hüveks ja seda tuleks majandada inimõigustel põhineva lähenemisviisi alusel, mis tagab õiguse veele ja sanitaartingimustele ning veeökosüsteemide kestlikkuse; arvestades, et veevarustus ja sanitaartingimused on üldhuviteenused ning et veemajandustsüklist saadav tulu peaks katma sellega seotud kulud ning selle taseme parandamise, tingimusel et kaitstakse avalikku huvi;

| AH. | arvestades, et nagu on tunnistatud ELi inimõigustealastes suunistes puhta joogivee ja sanitaartingimuste kohta, on riigid kohustatud neid õigusi austama, kaitsma ja järgima ning kolmandad isikud peaksid rangelt hoiduma sekkumast vee ja sanitaartingimustega seotud õiguste kasutamisse; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et nagu on tunnistatud ELi inimõigustealastes suunistes puhta joogivee ja sanitaartingimuste kohta, on riigid kohustatud neid õigusi austama, kaitsma ja järgima ning kolmandad isikud peaksid rangelt hoiduma sekkumast vee ja sanitaartingimustega seotud õiguste kasutamisse;

| AI. | arvestades, et sanitaarteenuste ahela töötajad seisavad silmitsi paljude riskidega, sealhulgas ebakindlatest töötingimustest tulenevate terviseriskidega; arvestades, et nad on sageli mitteametlikud töötajad, kes ei ole tööõigustega kaitstud; arvestades, et õigus veele ja sanitaartingimustele ei tohiks kahjustada sanitaartöötajate ohutust, väärikust ega heaolu; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et sanitaarteenuste ahela töötajad seisavad silmitsi paljude riskidega, sealhulgas ebakindlatest töötingimustest tulenevate terviseriskidega; arvestades, et nad on sageli mitteametlikud töötajad, kes ei ole tööõigustega kaitstud; arvestades, et õigus veele ja sanitaartingimustele ei tohiks kahjustada sanitaartöötajate ohutust, väärikust ega heaolu;

| 1. | kinnitab veel kord õigust puhtale joogiveele ja sanitaartingimustele kui inimõigust, kusjuures need õigused on üksteist täiendavad; rõhutab, et juurdepääs puhtale joogiveele on tervisliku ja väärika elu jaoks hädavajalik ning on inimväärikuse arenguks esmatähtis; rõhutab, et õigus veele on ülioluline eeltingimus teiste õiguste kasutamiseks, ning seega peab see juhinduma avaliku huvi ja ühise hüve loogikast; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et piisav juurdepääs veevarustusele, sanitaartingimustele ja hügieenile ning õigus tervisele ja elule on üksteisest sõltuvad ning on rahvatervise ja inimarengu oluline eeltingimus; rõhutab pandeemiaid silmas pidades vajadust puhta vee järele ning nõuab, et komisjon, liikmesriigid ja kolmandad riigid võtaksid vastu asjakohaseid meetmed, strateegiad ja poliitika, et kõigile inimestele oleks võimalik tagada piisav kaitse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et puhtale joogiveele ja sanitaartingimustele juurdepääsu õiguse tunnustamine inimõigusena oli oluline samm teel suurema sotsiaalse ja keskkonnaalase õigluse poole; kinnitab, et edusamme on võimalik parandada, kui sellele sektorile omistataks suurem poliitiline prioriteet ja tagataks vastava poliitika parem rakendamine ja järelevalve, tõhusam rahastamine, vastutuse võtmine ja avalikkuse osalemine, eelkõige ühiskonna kõige tõrjutumate rühmade seas, eriti arengumaades; rõhutab, et puhta joogivee ja sanitaartingimuste alane abi peaks ELi vahendite eraldamisel ja abi kavandamisel olema esmatähtis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde riikide kohustust edendada ja kaitsta kõiki inimõigusi, mis on universaalsed, jagamatud, üksteisest sõltuvad ja omavahel seotud ning neid tuleks edendada ja austada õiglasel, erapooletul ja mittediskrimineerival viisil; kinnitab seetõttu veel kord, et riigid peavad tagama üldise, nõuetekohase ja taskukohase juurdepääsu piisavale, kvaliteetsele ja puhtale joogiveele ning parema juurdepääsu kanalisatsioonis ja hügieeni eesmärgil kasutatavale veele; tuletab meelde, et õigus veele tähendab, et veevarustusteenused peavad olema kõigile kättesaadavad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et riigid, kes ratifitseerivad inimõigusi käsitleva lepingu, kohustuvad kaitsma, järgima ja täitma nende õiguste kaitsmise rahvusvahelise, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi raamistikus võetud kohustusi; leiab sellega seoses, et rahvusvaheline üldsus peab veele ja sanitaartingimustele juurdepääsu õiguse tunnustamisel nägema ette kaitse- ja jõustamismehhanismid, ning kutsub seetõttu ELi üles edendama kaitsemehhanisme rahvusvahelisel, piirkondlikul ja riiklikul tasandil, tagamaks, et vett ja sanitaartingimusi käsitleva õiguse järgimine ei ole riikide jaoks vabatahtlik, vaid nõutav; kutsub ELi ja liikmesriike üles näitama eeskuju ja ratifitseerima asjakohased konventsioonid, nagu vee ja tervise protokoll ning 1992. aasta piiriveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsioon; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid edendaksid õigust puhtale joogiveele ja sanitaartingimustele ning selle normatiivset arengut mitmepoolsetel ja piirkondlikel foorumitel, toetades muu hulgas puhtale joogiveele ja sanitaartingimustele juurdepääsu kui inimõigusega tegeleva ÜRO eriraportööri volitusi; rõhutab, kui oluline on eriraportööri ja tema eelkäijate töö, samuti muude ÜRO inimõigustealaste mehhanismide raames tehtav töö seoses vee ja sanitaartingimustega seotud inimõigustega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, kui olulised on ELi inimõigustealased suunised puhta joogivee ja sanitaartingimuste kohta ning nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid rakendaksid neid kolmandates riikides ja kolmandate riikide suhtes ning mitmepoolsetel foorumitel; rõhutab sellega seoses ELi töötajate koolitamise tähtsust; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles andma Euroopa Parlamendile ja selle asjaomastele (all)komisjonidele korrapäraselt aru sellest, kuidas nad on neid suuniseid kohaldanud, tuues konkreetseid näiteid oma tegevusest ja nende mõjust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub ELi delegatsioone ja liikmesriikide missioone üles, nagu on sätestatud ELi suunistes, tõstatama partnerriikidega peetavates kahepoolsetes dialoogides, eelkõige inimõiguste ja valdkondlike dialoogide raames, küsimusi, mis on seotud õigusega puhtale joogiveele ja sanitaartingimustele ning inimõiguste kaitsjate ja neid õigusi edendavate valitsusväliste organisatsioonide olukorraga; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et liikumine puhta, tervisliku ja kestliku keskkonna õiguse tunnustamise suunas, nagu on sätestatud ÜRO Inimõiguste Nõukogu resolutsioonis 48/13, mis käsitleb inimõigust puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale, on eeltingimus, et saavutada puhas joogivesi ja sanitaartingimused kõigile; tunneb sellega seoses heameelt normatiivse arengu üle rahvusvahelisel tasandil seoses keskkonnakuritegude, sealhulgas ökotsiidiga; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ergutab arengumaid ühinema ÜRO kahe ülemaailmse veekonventsiooniga, nimelt ÜRO veekonventsiooni ja ÜRO vooluveekogude konventsiooniga, ning püüdma neid täielikult rakendada, kuna need on olulised vahendid veediplomaatia, rahu ja konfliktide ennetamise toetamiseks piiriülese veealase koostöö kaudu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väidab, et veele juurdepääsu õiguse täielik kasutamine sõltub elurikkuse ja kliima säilimisest, milleks on nõutav, et veemajandus vastaks eelkõige keskkonnahuvidele, mis on taimede, loomade ja inimeste põhivajadus, ning sotsiaalsetele huvidele, sealhulgas tööellu integreerimine ning vaesuses elavate inimeste sissetulekute ja ohutuse suurendamine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et parem veevarustus ja sanitaartingimused ning veevarude parem majandamine võivad hoogustada riikide kestlikku majanduskasvu ja aidata oluliselt kaasa vaesuse vähendamisele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab vajadust ennetavate meetmete järele veele ja sanitaartingimustele juurdepääsu valdkonnas ning vajadust usaldusväärsete ja võrreldavate näitajate järele, et mõõta edusamme või tagasiminekut veele ja sanitaartingimustele juurdepääsul; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et teatud arengumudelid, mis soosivad suuremahulisi projekte ja laiaulatuslikku äritegevust, mõjutavad negatiivselt vee kättesaadavust ja kvaliteeti kõigis riikides, suurendavad konkurentsi vee pärast ja muid sellega seotud konflikte; rõhutab sellega seoses, kui oluline on investeerida kestlikesse joogiveelahendustesse, nagu veeökosüsteemide tervisliku seisundi taastamine, reovee ringlussevõtt, merevee magestamine rannikualadel ja kanalisatsioonisüsteemide, niisutus- ja põllumajandustavade parandamine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et veevarude ebatõhus majandamine ja kuritahtliku tööstustegevuse põhjustatud reostus avaldavad negatiivset mõju vee ja sanitaartingimustega seotud inimõiguste elluviimisele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni üles hoidma ära tavasid, mis ohustavad õigust puhtale joogiveele ning sanitaartingimustele, ning kohaldama nende tavade suhtes keskkonnamõju ja inimõiguste uuringuid; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tunnustab keskkonnaõiguste ja eriti veega seotud õiguste kaitsjate olulist tööd, tunnistab vajadust neid aktiivselt toetada ja nende elu ja turvalisust kaitsta ning mõistab teravalt hukka sellised kuritoed nagu mõrvad, inimröövid, piinamised, seksuaalse ja soopõhise vägivalla, ähvardused, ahistamise, hirmutamise, laimukampaaniad, kriminaliseerimise, kohtuliku ahistamise, sunniviisilised väljatõstmised ja ümberasustamised, mida panevad toime riiklikud ja valitsusvälised osalejad, sealhulgas valitsused ja hargmaised ettevõtjad; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab, et EL toetaks keskkonnaõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna organisatsioonide olulist tööd; nõuab tungivalt, et komisjon, Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid täidaksid inimõiguste kaitsjaid käsitlevates ELi suunistes võetud kohustust ning jälgiksid üksikjuhtumeid, mis puudutavad keskkonnalaste inimõiguste kaitsjaid, eelkõige Sahharovi auhinna võitjaid ja finaliste, keda rünnatakse nende rolli tõttu vee ja ühiste hüvede kaitsmisel, ja tegeleksid nende juhtumitega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et tuleks edendada keskkonnalaste inimõiguste kaitsjate turvalisust ja vabadust tegutseda ilma vägivalla ja hirmutamiseta; ootab, et ELi delegatsioonid seaksid prioriteediks oma toetuse keskkonnalaste inimõiguste kaitsjatele ning reageeriksid süstemaatiliselt ja jõuliselt mis tahes ähvardustele või rünnakutele nende või nende sugulaste vastu ning annaksid Euroopa Parlamendile aru selliste juhtumite puhul võetud meetmetest; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid suurendaksid kaitse- ja ennetusmehhanisme keskkonnalaste inimõiguste kaitsjate jaoks; kordab oma üleskutset luua kogu ELi hõlmav kooskõlastatud kava lühiajaliste viisade väljastamiseks inimõiguste kaitsjate ajutiseks ümberpaigutamiseks, eelkõige nende isikute jaoks, kes tegelevad kõige rohkem rünnaku all olevate keskkonna- või põlisrahvaste õiguste edendamise ja kaitsmisega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab, et riigid austaksid õigust sotsiaalsele meeleavaldusele ja õigust rahumeelsele kogunemisele, eelkõige seoses vastuseisuga sellistele projektidele, mis seavad ohtu puhta joogivee ja sanitaartingimustega seotud inimõiguse kasutamise; kutsub sellega seoses ELi delegatsioonide ja liikmesriikide saatkondade ametnikke üles külastama vahi all või koduarestis olevaid inimõiguste kaitsjaid ning osalema nende kohtuprotsessides vaatlejatena, nagu on märgitud ELi suunistes inimõiguste kaitsjate kohta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab meelde, et põlisrahvastel on loodusvarade, sealhulgas vee kestlikus majandamises ja elurikkuse säilitamises oluline roll; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tunnustama ja kaitsma põlisrahvaste õigusi oma maa ja loodusvarade taval põhinevale omandile ning kontrollile, nagu on sätestatud ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonis ja ILO konventsioonis nr 169, ning järgiksid vaba, eelneva ja teadliku nõusoleku põhimõtet; palub liikmesriikidel, kes ei ole seda veel teinud, ratifitseerida ILO põlis- ja hõimurahvaste konventsioon nr 169; väljendab erilist muret teatavate megaprojektide, sealhulgas taristu-, kaevandustööstuse ja energiatootmise projektide märkimisväärse mõju pärast inimõigustele seoses vee ja sanitaartingimustega, eelkõige põlisrahvaste jaoks; rõhutab, kui oluline on tagada, et viiakse läbi tõelised ja põhjalikud inimõiguste mõjuhinnangud ning et mõjutatud elanikkonnaga ja kodanikuühiskonna rühmadega konsulteeritakse heas usus ning, kui see on asjakohane, et põlisrahvas on andnud seoses mis tahes megaprojektiga oma vaba, eelneva ja teadliku nõusoleku; nõuab, et riiklikud ja valitsusvälised osalejad väldiksid tegevusi, mis seavad ohtu põlisrahvaste, Aafrika päritolu inimeste ja maakogukondade õigused maale, veele, ökosüsteemidele ja elurikkusele, ning nõuab, et pädevad asutused tunnustaksid õiguslikult nende tiitleid, valdusi, õigusi ja kohustusi; rõhutab avatud, kõikehõlmavate ja kaasavate konsultatsioonide tähtsust seoses veemajandust käsitlevate oluliste avaliku sektori otsustega; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni üles hoolikalt kontrollima, et arengukoostöö ja välispoliitika eri vahenditest, sealhulgas Euroopa Investeerimispanga kaudu rahastatavad taristu- ja energiaprojektid toetaksid, mitte ei ohustaks inimõigusi, sealhulgas inimõigust veele ja sanitaartingimustele, kestliku arengu eesmärke ega aitaks kaasa põlisrahvaste väljasaatmisele oma maalt ja territooriumitelt; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et suuremat tähelepanu tuleb pöörata kestlikule ja vastupidavale vee- ja kanalisatsioonitaristule, et toetada kogukondi, rakendades katastroofiohu vähendamise komponente ning kasutades kõiki vajalikke veega seotud riskide kaardistamise vahendeid ja varajase hoiatamise süsteeme; palub komisjonil toetada algatust Resilient Water Accelerator; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mõistab hukka asjaolu, et joogivee ja sanitaartingimustega seotud inimõiguste kasutamisel püsib endiselt sooline ebavõrdsus ning et neile juurdepääsu puudumine põhjustab soolist diskrimineerimist; märgib samuti murega, et sellel on laastav mõju naiste õigustele, eelkõige naiste ja tütarlaste erivajaduste tõttu seoses menstruaalhügieeni ja -tervisega, mistõttu on naistel ja tütarlastel raske elada turvalist ja tervislikku elu; rõhutab, et taskukohane juurdepääs veevarustusele ning nõuetekohastele sanitaartingimustele ja hügieenile on rahvatervise ja inimarengu oluline eeltingimus, sealhulgas tütarlaste õigus haridusele, ning rõhutab, et veevarustuse, sanitaartingimuste ja hügieeni sektor arengumaades peaks olema ELi arengupoliitikas esmatähtis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab, et naisi ja tütarlapsi kaitstaks neid varitseva füüsilise ähvardamise või ründamise, sealhulgas seksuaalse vägivalla eest, kui nad toovad olmevett ja kasutavad sanitaarruume, mis asuvad väljaspool nende kodu; nõuab, et võetaks meetmeid, et vähendada aega, mis naistel ja tütarlastel kulub olmevee toomiseks, eesmärgiga leevendada puudulike vee- ja sanitaarteenuste negatiivset mõju tütarlaste juurdepääsule haridusele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et EL ja selle liikmesriigid peavad tegema tihedas koostöös ÜRO ja rahvusvahelise üldsusega tõhusat tööd välisabi saajatega, et kaotada ülemaailmne veepuudus, tagades samal ajal kõigile piisavad sanitaartingimused; kutsub kõiki riike üles täitma oma kohustusi, mis tulenevad naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsioonist ja eelkõige selle artiklist 14, milles nõutakse osalisriikidelt, et nad tagaksid maapiirkondade naistele õiguse nõuetekohastele elamistingimustele, muu hulgas sanitaartingimustele ja veevarustusele; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles kohaldama veevarude majandamise ning veevarustuse ja sanitaartingimuste programmide suhtes ümberkujundavat ja valdkonnaülest sootundlikku lähenemisviisi ning lisama poliitikameetmed, millega kaasnevad konkreetsed tegevuskavad ja piisav rahastamine kooskõlas ELi välistegevuse rahastamisvahendite ja soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavaga (GAP III), ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavaga ja naiste mõjuvõimu suurendamisega välistegevuses aastateks 2021–2025; nõuab, et edendataks naiste juhtrolli ning nende täielikku, mõjusat ja võrdset osalemist vee- ja sanitaartingimuste haldamisega seotud otsuste kavandamisel, langetamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et ligipääs puhtale joogiveele on praegu üks suurimaid probleeme, eriti kuna ligikaudu 60 % põhjaveekihi ressurssidest ületavad poliitilisi territoriaalpiire; tuletab meelde, et nõukogu mõistis oma 2018. aasta järeldustes hukka vee kasutamise sõjarelvana ja leidis, et selles kontekstis võib veetaristu hävitamine, veereostus või vooluveekogude ümberjuhtimine veele juurdepääsu piiramiseks või takistamiseks kujutada endast rahvusvahelise õiguse rikkumist; tuletab meelde, et tahtlik vee äravõtmine, mis viib tsiviilisikute hävitamiseni, on Rahvusvahelise Kriminaalkohtu statuudi kohaselt inimsusevastane kuritegu ning seda võib pidada ka sõjakuriteoks, kuna igasugune joogiveerajatiste, -varustuse ja niisutustööde ründamine ja hävitamine on 1949. aasta Genfi konventsioonidega keelatud; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tunneb tõsist muret selle pärast, et okupeeritud aladel veele ja sanitaartingimustele juurdepääsu õiguse rikkumiste eesmärk on inimeste väljatõrjumine nende maalt, ning tunneb muret piisavale veevarustusele, -varudele ja -taristule juurdepääsu keelamise pärast; tuletab meelde, et kõigil rahvastel, sealhulgas okupatsiooni all elavatel rahvastel, on suveräänne õigus kontrollida oma loodusvarasid; nõuab tungivalt, et okupeerijad võtaks viivitamata meetmeid, et tagada okupeeritud aladel elavatele inimestele võrdne juurdepääs veele ja selle jaotamine ning eelkõige kooskõlas ÜRO Peaassamblee 20. detsembri 2018. aasta resolutsiooniga 73/255 tagada, et okupeeritud aladel elavatel inimestel oleks kontroll oma veevarude, sealhulgas veemajanduse, veevõtmise ja jaotamise üle; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõuab, et EL töötaks välja poliitilise strateegia, et hõlbustada lahenduste leidmist nendes piirkondades ja julgustada kõige olulisemates veega seotud konfliktipiirkondades asuvaid riike veekonventsioonile alla kirjutama; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on sügavalt mures selle pärast, et pagulaslaagrites puudub juurdepääs veele ja sanitaartingimustele; rõhutab riikide kohustust tagada pagulastele õigus sanitaartingimustele ja veele; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et kuigi vesi võib mõnikord olla konflikti põhjustaja, võib sellel olla ka positiivne roll rahu ja koostöö edendamisel; toetab ELi diplomaatilist tegevust piiriüleses veealases koostöös kui rahu, julgeoleku ja stabiilsuse tagamise vahendit ning rõhutab veevarude integreeritud majandamise tähtsust ning vajadust suurendada humanitaar-, arengu- ja rahumeetmete vastastikust täiendavust, et tegeleda pakiliste vajadustega ja sekkuda varem, et tegeleda algpõhjustega ning ennetada humanitaarseid vee- ja sanitaarkriise; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et ettevõtjad üle maailma peavad tagama, et nende tegevus ei rikuks ega kuritarvitaks puhtale joogiveele juurdepääsu puudutavat inimõigust kooskõlas ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega ning ÜRO deklaratsioonide, paktide ja lepingutega, milles see õigus on sätestatud; nõuab lisaks, et riigid seaksid eesmärgiks kestliku arengu eesmärgi nr 6 sihtide saavutamise ja võtaksid vastu õigusaktid, millega tagatakse, et ettevõtjad ei takista võrdset juurdepääsu piisavale veevarustusele; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid osaleksid konstruktiivselt ÜRO valitsustevahelises avatud töörühmas, mis käsitleb rahvusvahelisi ettevõtteid ja teisi äriettevõtteid seoses inimõigustega, et luua rahvusvaheline siduv vahend rahvusvaheliste ja muude ettevõtete tegevuse reguleerimiseks rahvusvahelises inimõigusi käsitlevas õiguses; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub ELi delegatsioone ja liikmesriikide missioone ELi mittekuuluvates riikides üles olema eriti valvsad ettevõtete suhtes, sealhulgas ELis asuvate ettevõtete suhtes, kes võivad keelata või õõnestada õigust veele ja sanitaartingimustele; rõhutab, et selliste rikkumiste ohvritel peab olema juurdepääs mõjusatele kohtulikele või muudele asjakohastele õiguskaitsevahenditele ja kaebuste esitamise mehhanismidele; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et Euroopa ettevõtjad peavad täitma ka ELi mittekuuluvates riikides samu juriidilise kohustusi seoses ettevõtte tugevdamise ja hoolsuskohustusega, mida nad peavad täitma ELis; rõhutab, kui oluline on kohustuslike hoolsuskohustuse raamistike raames ennetada, tegeleda ja leevendada mis tahes kahjulikku mõju vee ja piisavate sanitaartingimustega seotud inimõigustele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma ja uurima, kuidas anda tarbijatele rohkem teavet ja tagada läbipaistvus toodete kestlikkuse mõju kohta veevarudele, sealhulgas seoses veekasutuse jalajäljega; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab asjaolu, nagu mitmed ÜRO eksperdid on väitnud, et see, et vett käsitletakse sageli kaubana ilma täiendavate sotsiaalsete ja kultuuriliste kaalutlusteta, rikkudes põhilisi inimõigusi, mis aitab kaasa keskkonnaseisundi halvenemisele ning kõige vaesemate ja tõrjutumate ühiskonnaliikmete kaitsetuse suurendamisele, on vastuolus kestliku arengu eesmärkidega; tuletab meelde, et veevarustus ja sanitaartingimused on üldhuviteenused, mitte kaubad – need ei ole luksus- ega tarbekaubad ning seetõttu ei tohi nendega sellisena kaubelda; rõhutab vee ammenduvust ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegutsema ennetavalt ülemaailmse veenappuse ärahoidmiseks ja toetama ELi mittekuuluvaid riike veenappusevastaste meetmete võtmisel; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab, et riigid võtaksid vastu õiguslikud meetmed, et vältida vee sattumist finantsspekulatsioonide objektiks futuuriturgudel, ning et nad edendaksid veevarustus- ja sanitaarteenuste juhtimise asjakohast raamistikku peamiselt inimõiguste ja ühise hüve kaalutlustel; kutsub ELi ja riikide valitsusi üles edendama ja toetama sõltumatuid veevaldkonda reguleerivaid asutusi, mis võivad aidata jõustada inimõiguste standardeid; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tuletab meelde, nagu ELi veepoliitika raamdirektiivis tunnistatakse, et vesi ei ole pelgalt kaubanduslik toode, vaid inimelu ja -väärikuse jaoks hädavajalik avalik hüve; märgib, et veevarustusteenused on üldist huvi pakkuvad ja erilised teenused, mis seetõttu kuuluvad peamiselt avaliku huvi valdkonda; tuletab meelde, et ELi välispoliitika ja selliste vahendite jaoks nagu kaubandus- ja investeerimislepingud ning naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ ning Euroopa ettevõtete tegevuse jaoks on oluline kaitsta asjaomastes riikides inimõigust joogiveele ja sanitaartingimustele; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, et vesi on ühine avalik hüve, mille puhul tuleb tagada piisavad ja pidevad kvaliteetsed varud; palub riikidel ja rahastajatel edendada veevarustust ja sanitaartingimusi kui kõigile olulisi avalikke teenuseid, sealhulgas investeeringute kaudu, et suurendada juurdepääsu vee- ja sanitaarteenustele, ning säilitada olemasolev taristu ning tagada teenuste osutamine ja kasutamine; on seisukohal, et investeerimine veesüsteemide suutlikkuse ja juhtimise tugevdamisse ning nende toimimisse ja hooldusse on kindlate ja kestlike vee- ja sanitaarteenuste loomiseks hädavajalik; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub ELi üles toetama kolmandaid riike nende meetmetes, mille eesmärk on tagada üldine ja mittediskrimineeriv juurdepääs vee- ja sanitaarrajatistele ning kindlustada majanduslikult või sotsiaalselt vähekaitstud leibkondadele toimetulekuks vajalik veevarustus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nõuab, et EL investeeriks ka looduslike ökosüsteemide (sealhulgas metsad, lammid, märgalad jne) kaitsesse ja taastamisse, mis pakuvad sageli kulutõhusamaid ja kestlikumaid veemajanduse lahendusi kui tavapärased taristu parandusmeetmed veevarude hoidmise, vee puhastamise, erosioonitõrje ning mõõdukate ja äärmuslike ilmastikuolude osas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | nõuab tungivalt, et riigid võtaksid vastu veevarustust ja sanitaartingimusi käsitleva mudeli, mis on kõige sobivam, ning osaleksid läbipaistvas ja jõulises protsessis, mille eesmärk on tõhustada vee ning sanitaartingimustega seotud inimõiguste mõjusat rakendamist oma ühiskonnas; kutsub valitsusi üles suurendama riiklikke investeeringuid kestlikusse veega seotud taristusse ja kaitsma vett kui olulist avalikku hüve; |
| --- | --- |

42.

| 43. | juhib tähelepanu vajadusele ühitada veekasutus kujunemisjärgus tehnoloogiate kasutamisega vee säilitamiseks, veereostuse vähendamiseks ja reovee ringlussevõtuks, et parandada veega varustamist, vee puhastamist ja selle kõrvaldamist; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nõuab, et EL toetaks kestlikku veemajandust põllumajandussektoris, mis kasutab üle 70 % veevarudest, investeerides kestlikesse niisutus- ja veehoidlasüsteemidesse, optimeerides ja vähendades magevee kasutamist põllumajanduses kogu tarneahelas, vähendades toidu raiskamist ja edendades agroökoloogiat, taastades märgalasid ning vähendades võimaluse korral pestitsiidide ja väetiste kasutamist, mis tekitab veereostuse ohtu, eriti põhjaveele; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tuletab meelde, et juurdepääs veele on ka energiakasutuse probleem, seda nii tootmise kui ka ammutamise seisukohast; rõhutab sellega seoses, kui oluline on edendada paremaid energiajuhtimis- ja puhastatud reovee taaskasutamislahendusi, et piirata magevee tarbimist reovee puhastamise abil; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub Maailmapanka ja Rahvusvahelist Valuutafondi üles pärssima tingimusi, millega nõutakse valitsustelt toetuste, laenude ja tehnilise abi andmisel vee- ning sanitaarteenuste erastamist; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub komisjoni üles tagama piisava rahalise toetuse suutlikkuse suurendamise meetmetele veevaldkonnas, tehes koostööd olemasolevate rahvusvaheliste platvormide ja institutsioonidega; toetab ÜRO Arenguprogrammi raames loodud ülemaailmse veealase solidaarsuse platvormi, mille eesmärk on kaasata kohalikud asutused veeprobleemidele lahenduste leidmisesse; väljendab heameelt ÜRO 2023. aasta veekonverentsi üle, mis annab võimaluse töötada välja valdkonnaülesed lähenemisviisid, et saavutada veega seotud eesmärgid ja sihid ning viia kestliku arengu eesmärk nr 6 tagasi õigele teele; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles julgustama ELi mittekuuluvaid riike andma sidusrühmadele, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonidele ning põlisrahvaste ja kohalikele kogukondadele, kes tegelevad vee ja sanitaartingimustega seotud õiguste rikkumiste probleemiga, piisavaid ressursse ja juurdepääsu asjakohasele teabele ning võimaldama neil vajaduse korral osaleda sisuliselt veega seotud otsustusprotsessides, et tagada nende osalemine teadlikus ja tulemustele suunatud panuses veepoliitika kujundamisse ja rakendamisse; on veendunud, et selleks, et viia täide inimõigus joogiveele, on äärmiselt oluline edendada ja tugevdada inimõiguste ekspertide, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kogukonna esindajate võrgustikke kõigil tasanditel, ning kutsub sellega seoses valitsusi üles töötama välja kaasava veemajanduse juhtimissüsteemi mehhanismid; |
| --- | --- |

48.

| 49. | nõuab, et EL aitaks kolmandatel riikidel austada, täita ja edendada reoveekäitluse valdkonna töötajate õigusi, sealhulgas nende õigust väärikusele, turvalisusele ja tervisele ning õigust organiseeruda; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, et vaesuses elavad inimesed, eelkõige naised ja tütarlapsed, vähemused ning füüsiliste ja/või vaimsete puuetega inimesed on need, keda puhtale veele ja sanitaartingimustele juurdepääsu puudumine kõige rängemalt mõjutab; rõhutab, et ebavõrdsus veele ja sanitaartingimustele juurdepääsul on sageli tingitud süsteemsest ebavõrdsusest või tõrjutusest; kutsub valitsusi üles jälgima ebavõrdsust veele ja sanitaartingimustele juurdepääsul ning võtma otsustavaid meetmeid, et ergutada investeerimist kanalisatsiooni- ja veevarustussüsteemidesse, sealhulgas avalikesse süsteemidesse, edendades tõhusust ja vee kui napi ressursi kaitset; palub neil lisaks tagada mittediskrimineerimise veele ja sanitaartingimustele kui avalikele hüvedele juurdepääsul, tagades nende pakkumise kõigile ja seades esikohale eelkõige naiste, tütarlaste ja vähekaitstud rühmade juurdepääsu süsteemse tõrjutuse ja diskrimineerimise kõrvaldamiseks; julgustab ametivõime vaatama läbi veega seotud küsimuste õigusraamistikud, poliitika ja tavad inimõiguste põhimõtete ja standardite vaatenurgast, et aidata suunata meetmeid edasiliikumist pärssivate takistuste kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

50.

| 51. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

(2)  EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1.

(3)  ELT L 372, 27.12.2006, lk 19.

(4)  ELT L 435, 23.12.2020, lk 1.

(5)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 28.

(6)  ELT C 316, 22.9.2017, lk 99.

(7)  ELT C 67, 8.2.2022, lk 25.

(8)  ELT C 474, 24.11.2021, lk 11.

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/65 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/65

---

P9_TA(2022)0347

ELi reaktsioon energiahindade tõusule Euroopas

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2022. aasta resolutsioon ELi reaktsiooni kohta energiahindade tõusule Euroopas (2022/2830(RSP))

(2023/C 132/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2002, millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2002, millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/844, millega muudetakse direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta ja direktiivi 2012/27/EL energiatõhususe kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/844, millega muudetakse direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta ja direktiivi 2012/27/EL energiatõhususe kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/943, milles käsitletakse elektrienergia siseturgu (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/943, milles käsitletakse elektrienergia siseturgu (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/944 elektrienergia siseturu ühiste normide kohta ja millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/944 elektrienergia siseturu ühiste normide kohta ja millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1938, mis käsitleb gaasivarustuskindluse tagamise meetmeid (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1938, mis käsitleb gaasivarustuskindluse tagamise meetmeid (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (7),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (8),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus kõrgetele energiahindadele reageerimiseks võetavate erakorraliste sekkumismeetmete kohta (COM(2022)0473), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus kõrgetele energiahindadele reageerimiseks võetavate erakorraliste sekkumismeetmete kohta (COM(2022)0473),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. mai 2022. aasta teatist „Tegevuskava energiaturul sekkumiseks lühikeses perspektiivis ja elektrituru korralduse täiustamiseks pikas perspektiivis“ (COM(2022)0236), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2022. aasta teatist „Tegevuskava energiaturul sekkumiseks lühikeses perspektiivis ja elektrituru korralduse täiustamiseks pikas perspektiivis“ (COM(2022)0236),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2021. aasta teatist „Toimetulek energiahindade tõusuga: meetme- ja toetuspakett“ (COM(2021)0660), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2021. aasta teatist „Toimetulek energiahindade tõusuga: meetme- ja toetuspakett“ (COM(2021)0660),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2022. aasta teatist „REPowerEU: Euroopa ühismeede taskukohasema, kindlama ja kestlikuma energiavarustuse tagamiseks“ (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2022. aasta teatist „REPowerEU: Euroopa ühismeede taskukohasema, kindlama ja kestlikuma energiavarustuse tagamiseks“ (COM(2022)0108),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. mai 2022. aasta teatist kava „REPowerEU“ kohta (COM(2022)0230), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2022. aasta teatist kava „REPowerEU“ kohta (COM(2022)0230),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. märtsi 2022. aasta teatist „Riigiabimeetmete ajutine kriisiraamistik majanduse toetamiseks pärast Venemaa kallaletungi Ukrainale“ (C/2022/1890), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. märtsi 2022. aasta teatist „Riigiabimeetmete ajutine kriisiraamistik majanduse toetamiseks pärast Venemaa kallaletungi Ukrainale“ (C/2022/1890),

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja eriti selle 2015. aasta Pariisi kokkulepet, mis jõustus 4. novembril 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja eriti selle 2015. aasta Pariisi kokkulepet, mis jõustus 4. novembril 2016,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. ja 25. märtsi 2022. aasta tippkohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. ja 25. märtsi 2022. aasta tippkohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suuniste kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suuniste kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni kõigi juurdepääsu kohta korralikule ja taskukohasele eluasemele (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni kõigi juurdepääsu kohta korralikule ja taskukohasele eluasemele (11),

| — | võttes arvesse oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsiooni uue ringmajanduse tegevuskava kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsiooni uue ringmajanduse tegevuskava kohta (12),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Venemaa agressioonisõda avaldab ELi kodanikele ja majandusele eelkõige energia- ja toiduhindade järsu tõusu tõttu suurt mõju, põhjustab Ukraina rahvale tohutuid kannatusi ja kujutab endast Euroopa väärtuste otsest ründamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Venemaa agressioonisõda avaldab ELi kodanikele ja majandusele eelkõige energia- ja toiduhindade järsu tõusu tõttu suurt mõju, põhjustab Ukraina rahvale tohutuid kannatusi ja kujutab endast Euroopa väärtuste otsest ründamist;

| B. | arvestades, et euroala inflatsioonimäär on pidevalt tõusnud ja jõudis 2022. aasta septembris 10 %-ni, kusjuures rohkem kui pooltes euroala riikides on see määr kahekohaline ja mõnes riigis lausa 24 %; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et euroala inflatsioonimäär on pidevalt tõusnud ja jõudis 2022. aasta septembris 10 %-ni, kusjuures rohkem kui pooltes euroala riikides on see määr kahekohaline ja mõnes riigis lausa 24 %;

| C. | arvestades, et juba 2020. aastal, st enne kui hinnatõususpiraal tekkis, ei suutnud ligikaudu 36 miljonit eurooplast hoida oma kodu piisavalt soojana; arvestades, et ELis on juba üle 50 miljoni energiaostuvõimetu majapidamise, ning arvestades, et praeguse energiakriisi tõttu süveneb see niigi suur probleem veelgi ja selle tagajärjel võib juhtuda, et eelkõige lastele ja noortele ei ole põhivajaduste täitmist ning hoolekande-, haridus- ja tervishoiuteenuste kättesaadavust võimalik pidevalt tagada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et juba 2020. aastal, st enne kui hinnatõususpiraal tekkis, ei suutnud ligikaudu 36 miljonit eurooplast hoida oma kodu piisavalt soojana; arvestades, et ELis on juba üle 50 miljoni energiaostuvõimetu majapidamise, ning arvestades, et praeguse energiakriisi tõttu süveneb see niigi suur probleem veelgi ja selle tagajärjel võib juhtuda, et eelkõige lastele ja noortele ei ole põhivajaduste täitmist ning hoolekande-, haridus- ja tervishoiuteenuste kättesaadavust võimalik pidevalt tagada;

| D. | arvestades, et paljude Euroopa tööstusharude, nagu terase-, alumiiniumi-, väetise- ja energiasektori ettevõtted on olnud sunnitud saatma töötajaid sundpuhkusele ja tootmisliine sulgema, sest kõrged gaasi- ja elektrihinnad põhjustavad ettevõtetele kahjumit; arvestades, et need sulgemised avaldavad doominoefekti tõttu mõju ka teistele tööstusharudele, mida tabavad tarnešokid, ning võivad Euroopa tööstusbaasi pikaks ajaks kahjustada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et paljude Euroopa tööstusharude, nagu terase-, alumiiniumi-, väetise- ja energiasektori ettevõtted on olnud sunnitud saatma töötajaid sundpuhkusele ja tootmisliine sulgema, sest kõrged gaasi- ja elektrihinnad põhjustavad ettevõtetele kahjumit; arvestades, et need sulgemised avaldavad doominoefekti tõttu mõju ka teistele tööstusharudele, mida tabavad tarnešokid, ning võivad Euroopa tööstusbaasi pikaks ajaks kahjustada;

| E. | arvestades, et ettevõtetele põhjustavad probleeme suuremad tootmiskulud, mis on tingitud tooraine kõrgematest hindadest, piiratud tarneahelatest ning transpordi- ja energiahindade tõusust, millele lisandub tarbijate muutuv käitumine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ettevõtetele põhjustavad probleeme suuremad tootmiskulud, mis on tingitud tooraine kõrgematest hindadest, piiratud tarneahelatest ning transpordi- ja energiahindade tõusust, millele lisandub tarbijate muutuv käitumine;

| F. | arvestades, et kuna elektrihind on tõusnud kõrgele, on enneolematult palju suurenenud ka tagatisnõuded, mis kehtivad elektritootjatele, kes maandavad oma müügiriske futuuriturul; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kuna elektrihind on tõusnud kõrgele, on enneolematult palju suurenenud ka tagatisnõuded, mis kehtivad elektritootjatele, kes maandavad oma müügiriske futuuriturul;

| G. | arvestades, et energiasüsteemi ümberkujundamine ja digiüleminek suurendavad märkimisväärselt nõudlust teatavat liiki tooraine järele, kuid samal ajal sõltub EL nende samade toorainete tarnimisel väga väikesest arvust riikidest ja ettevõtetest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et energiasüsteemi ümberkujundamine ja digiüleminek suurendavad märkimisväärselt nõudlust teatavat liiki tooraine järele, kuid samal ajal sõltub EL nende samade toorainete tarnimisel väga väikesest arvust riikidest ja ettevõtetest;

| H. | arvestades, et COVID-19 kriisi ning Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja tagajärjel on tarne- ja väärtusahelad katkenud, tekkinud tarnepuudujäägid ja tootmiskulud suurenenud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et COVID-19 kriisi ning Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja tagajärjel on tarne- ja väärtusahelad katkenud, tekkinud tarnepuudujäägid ja tootmiskulud suurenenud;

| I. | arvestades, et Euroopa sotsiaalõiguste samba 20. põhimõtte (juurdepääs esmatähtsatele teenustele) kohaselt on igaühel õigus saada juurdepääs kvaliteetsetele esmatähtsatele teenustele, sealhulgas veele, kanalisatsioonile, energiale, transpordile, finantsteenustele ja digitaalsele kommunikatsioonile; arvestades, et juurdepääs sellistele teenustele peaks olema tagatud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa sotsiaalõiguste samba 20. põhimõtte (juurdepääs esmatähtsatele teenustele) kohaselt on igaühel õigus saada juurdepääs kvaliteetsetele esmatähtsatele teenustele, sealhulgas veele, kanalisatsioonile, energiale, transpordile, finantsteenustele ja digitaalsele kommunikatsioonile; arvestades, et juurdepääs sellistele teenustele peaks olema tagatud;

| J. | arvestades, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ELi raamistikku tuleks ajakohastada, et vähekindlustatud tarbijaid praeguses olukorras paremini kaitsta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ELi raamistikku tuleks ajakohastada, et vähekindlustatud tarbijaid praeguses olukorras paremini kaitsta;

| K. | arvestades, et komisjoni president Ursula von der Leyen märkis 14. septembril 2022 oma kõnes olukorrast Euroopa Liidus, et Venemaa jätkab liidu energiaturuga aktiivset manipuleerimist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjoni president Ursula von der Leyen märkis 14. septembril 2022 oma kõnes olukorrast Euroopa Liidus, et Venemaa jätkab liidu energiaturuga aktiivset manipuleerimist;

| L. | arvestades, et Madalmaade gaasibörsil (TTF) registreeritud gaasi hetkehind, mis oli viimase nelja aasta jooksul püsinud alla 25 euro/MWh, hakkas 2021. aasta augustis järsult tõusma, eriti pärast seda, kui Venemaa alustas Ukraina-vastast agressioonisõda, ulatudes 2022. aasta augusti keskel enam kui 200 euroni/MWh, ning on sellele tasemele püsima jäänud; arvestades, et Venemaa tegevus on ELi gaasituru vastu toime pandud provotseerimata rünnak; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Madalmaade gaasibörsil (TTF) registreeritud gaasi hetkehind, mis oli viimase nelja aasta jooksul püsinud alla 25 euro/MWh, hakkas 2021. aasta augustis järsult tõusma, eriti pärast seda, kui Venemaa alustas Ukraina-vastast agressioonisõda, ulatudes 2022. aasta augusti keskel enam kui 200 euroni/MWh, ning on sellele tasemele püsima jäänud; arvestades, et Venemaa tegevus on ELi gaasituru vastu toime pandud provotseerimata rünnak;

| M. | arvestades, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) on teatanud, et kuna hinnakujunduses on suur osa avatud ja hästi toimivatel kaubatuletisinstrumentide turgudel, võivad praeguses väga pingelises olukorras aidata nende turgude üldist toimimist parandada meetmed, mille eesmärk on suurt volatiilsust ohjeldada; arvestades, et ESMA juhtis ühtlasi tähelepanu sellele, et teise finantsinstrumentide turgude direktiivi (MiFID 2) raamistikus on juba ette nähtud teatavad volatiilsuse ohjeldamise mehhanismid (eelkõige kauplemise peatamine ja hinnalae kehtestamine), kuid märkis, et äärmuslikes tingimustes, mis kaubatuletisinstrumentide turgudel (ja eelkõige energiaturgudel) on viimastel kuudel valitsenud, on asjaomastes ELi kauplemiskohtades kasutatud kauplemise peatamise võimalust väga vähe (13); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) on teatanud, et kuna hinnakujunduses on suur osa avatud ja hästi toimivatel kaubatuletisinstrumentide turgudel, võivad praeguses väga pingelises olukorras aidata nende turgude üldist toimimist parandada meetmed, mille eesmärk on suurt volatiilsust ohjeldada; arvestades, et ESMA juhtis ühtlasi tähelepanu sellele, et teise finantsinstrumentide turgude direktiivi (MiFID 2) raamistikus on juba ette nähtud teatavad volatiilsuse ohjeldamise mehhanismid (eelkõige kauplemise peatamine ja hinnalae kehtestamine), kuid märkis, et äärmuslikes tingimustes, mis kaubatuletisinstrumentide turgudel (ja eelkõige energiaturgudel) on viimastel kuudel valitsenud, on asjaomastes ELi kauplemiskohtades kasutatud kauplemise peatamise võimalust väga vähe (13);

| N. | arvestades, et kõnes olukorrast Euroopa Liidus, mille komisjoni president Ursula von der Leyen 14. septembril 2022 pidas, märkis ta, et komisjoni ettepanekuga võetakse liikmesriikide jaoks kasutusele üle 140 miljardi euro, mille otsene eesmärk on tagajärgi leevendada; arvestades, et mitu liikmesriiki on kasutusele võtnud ajutised ootamatu kasumiulu maksustamise süsteemid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kõnes olukorrast Euroopa Liidus, mille komisjoni president Ursula von der Leyen 14. septembril 2022 pidas, märkis ta, et komisjoni ettepanekuga võetakse liikmesriikide jaoks kasutusele üle 140 miljardi euro, mille otsene eesmärk on tagajärgi leevendada; arvestades, et mitu liikmesriiki on kasutusele võtnud ajutised ootamatu kasumiulu maksustamise süsteemid;

| O. | arvestades, et liikmesriigid peaksid olema peamised, kes vastutavad oma energiaallikate jaotuse, oma kodanike ja majanduse ees seisvate peamiste probleemide kindlakstegemise ning nende lahendamise eest; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et liikmesriigid peaksid olema peamised, kes vastutavad oma energiaallikate jaotuse, oma kodanike ja majanduse ees seisvate peamiste probleemide kindlakstegemise ning nende lahendamise eest;

| P. | arvestades, et elektrihindade järsk tõus avaldab survet majapidamistele, paljudele Euroopas elavatele inimestele, eelkõige vaesusohus olevatele ja vähekindlustatud rühmadesse kuuluvatele inimestele, valitsusvälistele organisatsioonidele, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ning tööstusele, ning võib põhjustada laiemat sotsiaalset ja majanduslikku kahju; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et elektrihindade järsk tõus avaldab survet majapidamistele, paljudele Euroopas elavatele inimestele, eelkõige vaesusohus olevatele ja vähekindlustatud rühmadesse kuuluvatele inimestele, valitsusvälistele organisatsioonidele, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ning tööstusele, ning võib põhjustada laiemat sotsiaalset ja majanduslikku kahju;

| Q. | arvestades, et Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet koostas ELi elektri hulgimüügituru korralduse kohta hinnangu, mille kohaselt tõi piiriülene kaubandus tarbijatele 2021. aastal 34 miljardit eurot kasu ja aitas leevendada hindade volatiilsust ning see suurendab kõikide liikmesriikide varustuskindlust ja võimet hinnašokkidega toime tulla; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet koostas ELi elektri hulgimüügituru korralduse kohta hinnangu, mille kohaselt tõi piiriülene kaubandus tarbijatele 2021. aastal 34 miljardit eurot kasu ja aitas leevendada hindade volatiilsust ning see suurendab kõikide liikmesriikide varustuskindlust ja võimet hinnašokkidega toime tulla;

| R. | arvestades, et EL saab Venemaalt imporditavatest fossiilkütustest sõltuvust vähendada energia säästmise ja energiatarbimise vähendamisega, mis on taskukohane, ohutu ja keskkonnahoidlik lahendus; arvestades, et ELi liikmesriigid suudavad energia lõpptarbimist vähendada ainult 0,8 %; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et EL saab Venemaalt imporditavatest fossiilkütustest sõltuvust vähendada energia säästmise ja energiatarbimise vähendamisega, mis on taskukohane, ohutu ja keskkonnahoidlik lahendus; arvestades, et ELi liikmesriigid suudavad energia lõpptarbimist vähendada ainult 0,8 %;

Sissejuhatavad märkused

| 1. | on arvamusel, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu ja fossiilenergia tarnete relvana kasutamine on praegust ebastabiilsust energiaturul märkimisväärselt süvendanud; taunib asjaolu, et selline olukord on veelgi tõstnud energiahindu ja toonud seega kaasa äärmiselt kõrge inflatsiooni, kasvava sotsiaalse ebavõrdsuse, energiaostuvõimetuse ja liikuvusvaesuse, toiduainete kõrged hinnad ja elukalliduse kriisi, ning et paljudes sektorites püsib märkimisväärne ettevõtete sulgemise oht ja tööpuudus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on sügavalt mures kõrgete energiahindade pärast kogu ELis ning kutsub liikmesriike üles tegelema viivitamata selle ja seonduva inflatsiooni mõjuga leibkondade sissetulekutele, tervisele ja heaolule, eelkõige kõige vähem kaitstud inimeste puhul, samuti ettevõtetele, sealhulgas VKEdele, ja majandusele üldiselt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on veendunud, et erakorralised olud eeldavad kiireloomulisi erakorralisi meetmeid, mille puhul EL peab tegutsema koos ja ühtsemalt kui kunagi varem; rõhutab, et kõik ELi tasandil energiahindade kriisiga võitlemiseks võetavad meetmed peavad pikas perspektiivis olema täielikult kooskõlas liidu kliimaeesmärkidega – sealhulgas Euroopa rohelise kokkuleppega – ning edendama ELi avatud strateegilist autonoomiat; palub sellega seoses komisjonil analüüsida ELi ja riiklike erakorraliste meetmete kumulatiivset mõju ning tagada, et need on kooskõlas liidu eesmärgiga saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus; nõuab, et kõigi kavandatud meetmete puhul võetaks arvesse erinevusi riikide olukorras ja võimaldataks seetõttu nende rakendamiseks vajalikku paindlikkust; nõuab, et liikmesriigid ja majandustegevuses osalejad näitaksid üles suuremat solidaarsust, et selle kriisiga õiglaselt toime tulla; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab, et kutsus 2022. aasta mais üles kehtestama Venemaa nafta-, söe-, tuumkütuse- ja gaasiimpordile viivitamatult täieliku embargo ning Nord Stream 1-st ja 2-st täielikult loobuma; |
| --- | --- |

4.

Mõju kodanikele ja majandusele

| 5. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid juurdepääsu taskukohasele ja puhtale küttele ja elektrile ning väldiksid olukorda, kus inimesed peaksid valima söögi ja kütte vahel; hoiatab liikmesriike, et tarbijaid, kes ei suuda oma kasvavaid energiaarveid maksta, ei tohiks elektrita jätta, ning rõhutab vajadust vältida kodust väljatõstmist vähekaitstud leibkondade puhul, kes ei suuda oma arveid ja üürikulusid tasuda; rõhutab vajadust kaitsta tarbijaid paremini fikseeritud hinnaga lepingute peatamise või tühistamise eest tarnijate poolt ning hoida ära tarbijate ülisuured ettemaksed gaasi ja elektri eest; kutsub komisjoni üles hindama vajadust rangemate lepingueelset teavet puudutavate nõuete järele energiasektoris, eelkõige kaugmüügi puhul; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on väga mures selle pärast, kuidas mõjuvad kõrged energiahinnad kodumajapidamistele ja ettevõtetele, ning et liikmesriikide suutlikkus neid toetada on erinev, nagu hiljutistest teadaannetest nähtub; rõhutab, et lõhestavate ühepoolsete meetmete asemel on vaja, et liikmesriigid näitaksid üles enneolematut solidaarsust ja tegutseksid ühiselt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub liikmesriike üles tingimata säilitama ja tugevdama avalikke, sotsiaalseid ja kultuuriteenuseid, millest üha rohkem abivajajaid võib tõusvate energiahindade tõttu ilma jääda, sealhulgas kohalike omavalitsuste hallatavad teenused, nagu sotsiaaleluruumid, üldkasutatavad pesemiskohad, haridusasutused ja haiglad; tuletab meelde, et kriis mõjutab ka kohalikke omavalitsusi ja ka neid tuleb kaitsta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub liikmesriike üles kehtestama kavasid ja strateegiaid sellistes valdkondades nagu eluase, põhiliste sotsiaalsete vajaduste täitmine, sotsiaalse infrastruktuuri kaitse, elutähtsad tervishoiuteenused ja rahaline abi VKEdele; toonitab, et see toetus peaks olema suunatud eelkõige kõige kriitilisemas olukorras olevatele elanikkonnarühmadele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et leibkonnad seisavad kõigis liikmesriikides silmitsi märkimisväärsete probleemidega, nagu ostujõu vähenemine; toonitab, et paljud inimesed Euroopas olid vähekaitstud olukorras juba varem, ning hoiatab, et seonduv inflatsioon, eelkõige tõusvad toidu- ja energiahinnad, võivad muuta olukorra madala sissetulekuga leibkondade jaoks talumatuks, ja et see mõjutab üha enam keskklassi; kutsub liikmesriike üles kaaluma kogu ELis põhitoiduainete käibemaksust vabastamist kriisi ajaks, et hõlbustada juurdepääsu esmatarbekaupadele ning võidelda toidunappuse ja eluasemehindade tõusu vastu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et olemasolev raamistik võimaldab liikmesriikidel ajutiselt kodumajapidamised elektri, maagaasi, kivisöe ja tahkekütuste maksust vabastada või kohaldada vähendatud maksumäära; julgustab liikmesriike energiatoodete maksumäärade alandamise juba olemasolevaid võimalusi täielikult ära kasutama; kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust lubada liikmesriikidel kehtestada uusi ajutisi aktsiisi- ja energiamaksuvabastusi või -vähendusi, et leevendada kodumajapidamiste ja ettevõtjate koormust; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles teavitama kodanikke ja ettevõtjaid, eelkõige VKEsid sellest, kuidas nad saavad valmistuda eelseisvaks talveks ning kuidas parandada energiatõhusust ja vähendada oma energianõudlust, sealhulgas andes praktilisi, tõhusaid ja realistlikke säästmisalaseid näpunäiteid elukalliduse ja energiakulude valdkonnas ning teavet tarbijate õiguste kohta; ergutab liikmesriike edendama energiasäästlikke seadmeid vähekaitstud leibkondade jaoks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub liikmesriikidel kaaluda ajutise toetuse andmist vähekaitstud transpordikasutajatele, et aidata neil hinnatõusuga toime tulla, sealhulgas pakkudes ühistranspordi vautšereid; nõuab struktuuripoliitika kasutuselevõttu, et veelgi edendada usaldusväärseid ja taskukohaseid ühistranspordivõrke ja aktiivseid liikumisviise, nagu jalgrattasõit või kõndimine; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub liikmesriike üles leevendama energiakriisi mõju tööturule ning toetama selleks töötajaid, kes on n-ö tehnilistel põhjustel ajutiselt töötud, kuna tööandja oli sunnitud oma tegevust piirama või selle peatama, sealhulgas toetama füüsilisest isikust ettevõtjaid, ja pakkuma abi väikeettevõtjatele personali ja tegevuse säilitamisel; tuletab meelde, et lühendatud tööaeg osutus pandeemia ajal kasulikuks ja seda tuleks rakendada, et vältida töökohtade kadumist, vajaduse korral ELi rahalise toetusega; kutsub komisjoni ja nõukogu üles eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastut (TERA) tugevdama, et toetada lühendatud tööaega, töötajate sissetulekut ja töötajaid, kes on energiahindade tõusu tõttu ajutiselt koondatud; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub liikmesriike üles toetama ettevõtteid suure hinnatõusu korral, konsulteerides enim mõjutatud sektorite tööandjate ja töötajate esindajatega, ning rakendama kriisivastaseid meetmeid, sealhulgas sotsiaalse dialoogi ja kollektiivläbirääkimiste kaudu; kutsub komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid, et aidata energiamahukaid tööstusharusid, sealhulgas pakkudes nõuetekohaseid tagatisi keskkonnakaitseks ja töökohtade säilitamiseks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et sotsiaalsed tagatised on praeguses kriisis keskse tähtsusega, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon kaasaksid ametiühingud kriisivastaste meetmete väljatöötamisse ja rakendamisse sotsiaalse dialoogi kaudu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tunnistab, et kõrgete energiahindade ja häiritud tarneahelate koosmõju võib seada ohtu Euroopa ettevõtted ja nende pakutavad töökohad; nõuab ettevõtete, eriti VKEde koormuse viivitamatut vähendamist; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toonitab, et Euroopa Keskpanga (EKP) rahapoliitika esmane eesmärk on säilitada hindade stabiilsus ning tagada seeläbi madal, stabiilne ja prognoositav inflatsioon; tuletab meelde, et EKP inflatsiooni sihtmäär on 2 %; |
| --- | --- |

17.

Kliimakohustused, taastuvate energiaallikate kasutuselevõtt, energiatõhusus ja taristu

| 18. | tuletab meelde, et odavaim energia on see, mida me ei tarbi, ning et energiatõhususe ja energiasäästu meetmed ei aita ELi mitte ainult lühiajalises perspektiivis, vaid aitavad ka täita paketis „Eesmärk 55“ ja algatuses „RePowerEU“ sisalduvaid liidu 2030. aasta kliimakohustusi, nagu gaasiimpordi ja -tarbimise vähendamine; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on veendunud, et Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamine muudab meie energiasüsteemid tõhusamaks, rohkem taastuvatel energiaallikatel põhinevateks, kriiside korral tugevamaks ja välistele vapustustele vastupidavamaks, tagab stabiilse ja taskukohase energia ning aitab kaasa avatud strateegilisele autonoomiale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kiirendama taastuvenergia kasutuselevõttu, kuna see on parim viis teha lõpp maagaasist sõltuvusele ja täita liidu kliimakohustused; tuletab meelde direktiivi (EL) 2018/2001 (III taastuvenergia direktiiv ja IV taastuvenergia direktiiv) käimasolevat uuestisõnastamist ning on veendunud, et seadusandlike menetluste kiire lõpuleviimine kiirendab taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu kogu ELis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et elamute kütmise puhul tuleb vähendada CO2 heidet aruka elektrifitseerimise ja taskukohaste taastuvenergial põhinevate kaugküttelahenduste abil; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama toetust hoonete renoveerimisele ning tagama piisavad rahalised vahendid investeeringuteks energiatõhususe meetmetesse, eelkõige kõige halvema energiatõhususega hoonetesse ja kõige vähem kaitstud linnaosadesse; väljendab heameelt teatavate liikmesriikide otsuse üle keelata uutesse hoonetesse gaasikatelde paigaldamine; rõhutab, kui olulised ja viivitamatut kasu andvad on hoonetes päikeseenergia kiire kasutuselevõtt, lähedalasuvad taastuvad energiaallikad, soojuspumbad ning muud kiired ja kergesti paigaldatavad lahendused; |
| --- | --- |

21.

| 22. | innustab komisjoni ja liikmesriike kiirendama taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu ning eelkõige kõrvaldama selleks haldustõkked ning lihtsustama ja kiirendama loamenetlusi, sealhulgas leibkondade jaoks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toetab REPowerEU raames esitatud ideed panna ELi heitkogustega kauplemise süsteemis erakorralise meetmena oksjonile lubatud heitkoguse ühikuid, et saada 20 miljardit eurot tulu ja rahastada seeläbi taristut Venemaa gaasist ja naftast sõltuvuse vähendamiseks, sealhulgas investeeringuid taastuvenergiasse ja energiatõhususse; nõuab selle sekkumise kiirendamist, et võtta vajalikud tulud kasutusele 2025. aasta lõpuks; väljendab heameelt asjaolu üle, et see võib avaldada leevendavat mõju heitkogustega kauplemise süsteemi hindadele lühiajalises perspektiivis ning seega elektrihindadele ja energiakuludele tööstuse jaoks, tunnistades samas, et HKS ei ole energiahindade hiljutise tõusu peamine tõukejõud; kordab oma 2030. aastaks seatud kliimaeesmärke, millega see heitkogustega kauplemise süsteemi sekkumine on täielikult kooskõlas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et kui anda elektrihinnainfot reaalajas, võib nõudlus muutuda paindlikumaks, mille tulemusel väheneb vajadus tarnida tippkoormuse ajal kallist ja heitemahukat energiat; kutsub seetõttu liikmesriike üles ELi elektrisüsteemides vajalikku paindlikkust paremini tagama ning kasutama selleks täiustatud võrke, dispetšjuhitavat vähese heitega tootmist ning mitmesuguseid suuremahulisi pikaajalisi energia salvestamise tehnoloogiaid, et vähendada tipptundidel tööstuse elektri- ja gaasinõudlust; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub liikmesriike üles direktiivi (EL) 2018/2001 täielikult üle võtma, eelkõige selleks, et kõrvaldada energiakogukondade loomise takistused; kutsub liikmesriike üles võtma lisameetmeid omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbimiseks; kutsub liikmesriike üles looma vajalikke tingimusi selleks, et igas omavalitsuses saaks luua vähemalt ühe taastuvenergiakogukonna, et kodanikud saaksid oma taastuvenergiat ise toota, tarbida, salvestada ja edasi müüa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab energiatõhususe direktiivi käimasoleva seadusandliku menetluse kiirendamist, kuna selle sätted aitavad kasutajatel vähendada oma energiatarbimist ja seega energiakulutusi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et täielikult lõimitud ühtse energiaturu loomine, mis tagab tõeliselt vastupidava Euroopa energiavõrgu, sealhulgas uute võrkudevaheliste ühenduste ehitamine, nagu on Pürenee poolsaare ja Prantsusmaa vahel, ja paremad kauplemisplatvormid, leevendaks lühiajalises perspektiivis hinnasurvet ettevõtjatele ja tarbijatele ning pikas perspektiivis aitaks saavutada energiasõltumatuse ja vastupanuvõime; tunnistab, et ELi energia siseturu reformi tuleb jätkata järjekindlamalt, vältida tuleb liiga suurt sõltuvust ja tagada tuleb olulise taristu jäämine ELi käsutusse, edendades seeläbi avatud strateegilist autonoomiat; on arvamusel, et energia taskukohasena hoidmiseks ja kliimaneutraalsuse saavutamiseks tuleb kaaluda kõiki võimalusi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et investeeringud taastuvenergiasse, energiatõhususse ja vajalikku taristusse, sealhulgas sihipärased ja selgelt kindlaksmääratud piiriülesed projektid, millesse tehakse investeeringuid taasterahastu „NextGenerationEU“ ja „REPowerEU“ kaudu, aitavad ELil saavutada energiasõltumatust, avatud strateegilist autonoomiat ja energiajulgeolekut; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama selliseid taastuvenergial ja puhtal vesinikul põhinevaid põhitaristuprojekte kiire loamenetluse abil, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse üldsuse osalemist ja keskkonnamõju hindamise menetlusi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | märgib, et mõned liikmesriigid kaaluvad veel oma järkjärgulist loobumist tuuma- ja söeelektrijaamadest, kui mõni neist elektrijaamadest saaks aidata kaasa ELi energiavarustuskindlusele ja energiahindade alandamisele; on seisukohal, et olemasolevate tuumaelektrijaamade käigushoidmise aega tuleks pikendada, tagades nende ohutu käitamise ning tuumajäätmete nõuetekohase käitlemise ja lõppladustamise; rõhutab, et söel töötavate jaamade sulgemise edasilükkamine peaks olema ajutine, st olema piiratud praeguse kriisi kestusega, ning sellega peaks kaasnema ajakava söe asendamiseks teiste energiaallikatega; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tuletab meelde, et ELis toodetakse umbes veerand elektrist ja pool vähese CO2 heitega elektrist tuumaelektrina; märgib, et kuigi mõni liikmesriik on tuumaenergia vastu, valmistub mitu liikmesriiki uute tuumaelektrijaamade ehitamiseks; kordab, et otsuse tegemine selle kohta, milline on nende energiaallikate jaotus, jääb endiselt liikmesriikide kohustuseks, samuti võimaluste väljatöötamine, et tagada oma kodanikele ja ettevõtjatele taskukohane, stabiilne ja puhas energia, ning liikmesriigile kõige sobivama viisi valimine, kuidas aidata kaasa liidu kliima- ja energiaeesmärkide saavutamisele, võttes arvesse liikmesriigi eripära ja piiranguid; |
| --- | --- |

30.

| 31. | väljendab sügavaimat muret hiljutise sabotaaži pärast Nord Streami taristus, mis Saksamaa hinnangute kohaselt laskis atmosfääri 300 000 tonni üht võimsaimat kasvuhoonegaasi (14) ja mis ÜRO Keskkonnaprogrammi sõnul võib olla kõigi aegade suurim registreeritud metaaniheide; osutab sellele, kuidas kõnealuse plahvatuse ja metaani lekke mõju aitab kaasa kliimamuutustele ja õhusaastele, õõnestades ELi kliimaalaseid jõupingutusi, ning osutab samuti plahvatuste ja nendest tulenevate gaasilekete kahjulikule mõjule merekeskkonnale; nõuab, et eralduvaid heitkoguseid võetaks arvesse; väljendab samuti muret teadete pärast Norra mandrilaval nafta- ja gaasiplatvormide lähedal avastatud tuvastamata droonide kohta; juhib tähelepanu asjaolule, et need vahejuhtumid ajendasid gaasihindade tõusu TTFi turgudel ning et metaanilekked põhjustasid kliima- ja keskkonnakatastroofi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et Euroopa energiataristu tahtlik häirimine võib praegust energiakriisi märkimisväärselt süvendada, sealhulgas makropiirkondlikul tasandil; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja energiaettevõtted võtaksid viivitamata meetmeid oma energiataristu turvalisuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

32.

Erakorralised meetmed energiaturul

| 33. | on seisukohal, et ootamatust tulust kasu saanud ettevõtted peavad aitama leevendada kriisi negatiivseid mõjusid; võtab teadmiseks komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni 14. septembri 2022. aasta kõne olukorrast Euroopa Liidus; väljendab põhimõtteliselt heameelt (komisjoni ettepaneku ja sellele järgnenud) nõukogu kokkuleppe üle kehtestada ajutine erakorraline ülempiir turutulule, mis saadakse elektri tootmisest ja müügist väiksemate piirkuludega tehnoloogia abil, ning viia sisse ajutine solidaarsusmaksu mehhanism fossiilkütuste sektori jaoks, mis saab praegusest turuolukorrast kasu; tuletab sellega seoses meelde oma 19. mai 2022. aasta resolutsioonis (15) väljendatud varasemat seisukohta; peab kahetsusväärseks, et komisjon tegi ettepaneku võtta kavandatud meetmed vastu nõukogu määrusena, kasutades õigusliku alusena ELi toimimise lepingu artiklit 122, mitte kaasotsustamismenetluse teel; tuletab meelde, et seda vahendit tuleks kasutada ainult hädaolukordade puhul; kinnitab, et parlament on vastava taotluse korral valmis selle pakilise küsimuse lahendamiseks kiiresti tegutsema, kuna see nõuab täielikku demokraatlikku legitiimsust ja aruandekohustust; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub liikmesriike üles neid meetmeid kiiresti rakendama; on seisukohal, et sekkumised energiaturul peaksid olema ajutised ja sihipärased ning turu aluspõhimõtteid ega ühtse turu terviklikkust ei tohi ohustada; märgib, et loodud mehhanism võib tuua kaasa tulude erinevuse liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

34.

| 35. | võtab teadmiseks, et solidaarsusmaks on kavandatud ettevõtetele, mis tegutsevad toornafta-, maagaasi-, söe- ja rafineerimissektoris; märgib murega, et osale ELi suurimatest energiaettevõtetest ei pruugita seda maksu kohaldada; kutsub komisjoni ja nõukogu üles kujundama solidaarsusmaksu nii, et hoida ära maksustamise vältimist; märgib, et liikmesriigid võiksid ettepanekut veelgi tugevdada; kutsub komisjoni üles hindama, kui suur oleks hädaolukorra valguses piisav kasumimarginaal, ning astuma täiendavaid samme, et kehtestada energiakriisist liigselt kasu saanud energiaettevõtetele ootamatu tulu maks; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tuletab meelde, et ootamatu tulu ei vasta mingile tavapärasele kasumile, mida suured ettevõtted oleksid saanud või oleksid võinud eeldada tavatingimustes, kui ettenägematuid sündmusi, nagu pandeemia ja sõda Ukrainas ei oleks toimunud; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et ootamatust tulust saadav tulu tuleks suunata tarbijatele ja ettevõtjatele, eelkõige vähekindlustatud leibkondade ja VKEde toetamiseks, sealhulgas hinnalagede kaudu; toonitab, et samal ajal tuleks jõuliselt tegeleda uuendustega ning teha suuri investeeringuid taastuvenergiasse ja energiatõhususse ning energiataristusse, näiteks jaotusvõrkudesse, mitte innustada leibkondi ja ettevõtjaid rohkem subsideeritud energiat tarbima; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et praeguses kontekstis on eriti oluline avaliku sektori tulu, mida võiks saada ELis II samba direktiivi rakendamisest, millega rakendatakse OECD ülemaailmset maksukokkulepet äriühingute minimaalse tegeliku maksustamise kohta; kordab oma üleskutset nõukogule võtta II samba direktiiv kiiresti vastu, et tagada kokkuleppe rakendamine hiljemalt 2023. aasta jaanuaris; |
| --- | --- |

38.

| 39. | väljendab heameelt energianõudluse alaste kohustuste ja eesmärkide üle, mis kehtestati nõukogu määruse ettepanekus selleks, et lahendada kõrgete energiahindade ja energiavarustuse kindlusega seotud probleeme; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid, et eespool nimetatud kohustuste rakendamiseks valitud meetmed ei tekita lisakoormust vähekaitstud leibkondadele ja tarbijatele, ettevõtjatele, VKEdele ega energiaostuvõimetutele inimestele; |
| --- | --- |

39.

| 40. | võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse arutada elektrituru korralduse reformi ning on valmis kõiki ettepanekuid hoolikalt analüüsima; on seisukohal, et elektrituru mis tahes reform peaks olema kooskõlas ELi kliimaeesmärkidega, eelkõige eesmärgiga saavutada ELis 2050. aastaks kliimaneutraalsus, ning et elektriturud peaksid andma õige hinnasignaali, et investeerida CO2 heite vähendamisse ning võimaldama kodanikel ja tööstusel saada kasu kindlast, taskukohasest ja puhtast energiast, tegeledes samal ajal elektrituru ebaproportsionaalse kasumiga; kutsub komisjoni üles analüüsima võimalust elektrihinnad gaasi hinnast lahti siduda; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni üles analüüsima vajadust võtta kriisi lahendamiseks lisameetmeid, sealhulgas kehtestada ajutised hulgi- ja impordhinna laed; kutsub komisjoni üles pakkuma analüüsi positiivse tulemuse korral välja torujuhtmete kaudu peamiselt Venemaalt pärit gaasi impordile sobivat hinnalage; ergutab komisjoni ja nõukogu ajakohastama ELi energiaplatvormi ja muutma selle energiaallikate ühishangete vahendiks, et tugevdada ELi läbirääkimispositsiooni ja vähendada impordikulusid; väljendab heameelt komisjoni otsuse üle moodustada töörühm kolmandate riikidega gaasihindade üle läbirääkimiste pidamiseks; |
| --- | --- |

41.

| 42. | väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon hindab liikmesriikide taotlusel võimalikke lahendusi, et tagada vajalik likviidsus energiaettevõtetele, kellel on elektri ja gaasi futuuriturgudel suured lisatagatise nõuded; |
| --- | --- |

42.

Spekuleerimine energiaturul

| 43. | tuletab meelde, et Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud energiavarustuse häired on suurendanud volatiilsust ja ebastabiilsust energiatuletisinstrumentide turgudel, ning et sellel võib olla ülekanduv mõju finantsturgudele; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nõuab turupõhise ja börsivälise gaasiga kauplemise ja soetushindade suuremat läbipaistvust ja regulatiivset järelevalvet; |
| --- | --- |

44.

| 45. | väljendab heameelt, et komisjoni konkurentsi peadirektoraat algatas Gazpromi vastu turgu valitseva seisundi kuritarvitamise tõttu kohtuasja seoses konkurentsiõiguse rikkumisega, ning nõuab tungivalt, et komisjon viiks menetluse kiiresti lõpule ja võtaks vastu vajalikud otsused; rõhutab, et komisjon peab kasutama kõiki konkurentsiõiguse alusel kättesaadavaid vahendeid, et võidelda turumoonutuste ja ebaõiglase hindadega manipuleerimise vastu energiaturgudel; on veendunud, et elektri ja gaasi valdkonnas konkurentsiõiguse rikkumiste tuvastamisel peab komisjon kaaluma parandusmeetmetena ka struktuurimeetmete kohaldamist; |
| --- | --- |

45.

| 46. | märgib, et komisjon on tunnistanud (16), et Euroopas esineb gaasituruga manipuleerimist, mis omakorda mõjutab elektrihindu; nõuab, et tehtaks lõpp spekuleerimisele ja manipuleerimisele gaasiturul, ning nõuab meetmete võtmist seoses TTFi toimimise ja turul tegutseda lubatud üksustega; on seisukohal, et need meetmed võivad hõlmata TTFi suhtes ülemääraste hinnakõikumiste korral kauplemise peatamise mehhanismi kohaldamist ja hinnalagede kehtestamist, nagu on soovitanud ESMA, et lepingute indekseerimise TTFi keskusest lahti siduda; väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle kaaluda võimalust luua torujuhtmegaasi ja veeldatud maagaasi puhul TTFile alternatiivne ELi võrdlusalus; kutsub komisjoni, eelkõige tema konkurentsi peadirektoraati ja ESMAt üles tähelepanelikult jälgima Euroopa gaasiturgu võimalike turgu valitseva seisundi juhtumite või läbipaistvuse puudumise suhtes; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub asjaomast pädevat asutust üles uurima võimalikke turu kuritarvitamise või turuga manipuleerimise juhtumeid kaubaturgudel üldiselt ning eelkõige gaasiturul, neist teatama ja neid käsitlema; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub komisjoni üles uurima tähelepanelikult nende finantssektori osalejate tegevust, kes aitasid kaasa CO2 hinna kõikumisele; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks meetmeid spekulatiivse kapitali mõju kõrvaldamiseks ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikute turul; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

(2)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 210.

(3)  ELT L 156, 19.6.2018, lk 75.

(4)  ELT L 158, 14.6.2019, lk 54.

(5)  ELT L 158, 14.6.2019, lk 125.

(6)  ELT L 280, 28.10.2017, lk 1.

(7)  ELT L 243, 9.7.2021, lk 1.

(8)  ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.

(9)  ELT C 184, 5.5.2022, lk 163.

(10)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 2.

(11)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 145.

(12)  ELT C 465, 17.11.2021, lk 11.

(13)  ESMA tegevdirektori Verena Rossi 22. septembri 2022. aasta kiri komisjoni finantsstabiilsuse peadirektoraadi peadirektorile John Berriganile.

(14)  Saksamaa Liitvabariigi keskkonna-, looduskaitse-, tuumaohutus- ja tarbijakaitseministeerium

(15)  Euroopa Parlamendi 19. mai 2022. aasta resolutsioon Venemaa Ukraina-vastase sõja sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede kohta ELi jaoks ning ELi reageerimissuutlikkuse suurendamise kohta (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0219).

(16)  Komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni avaldus energia kohta, 7. september 2022.

---

Neljapäev, 6. oktoober 2022

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/74 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/74

---

P9_TA(2022)0349

Inimõiguste olukord Haitis, eelkõige seoses jõukude vägivallatsemisega

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Haitil, eelkõige seoses jõukude vägivallatsemisega (2022/2856(RSP))

(2023/C 132/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Haiti kohta, eelkõige 20. mai 2021. aasta resolutsiooni olukorra kohta Haitil (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Haiti kohta, eelkõige 20. mai 2021. aasta resolutsiooni olukorra kohta Haitil (1),

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu poolt 4. juulil 2022 vastu võetud Haiti olukorra üldise korrapärase läbivaatamise tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu poolt 4. juulil 2022 vastu võetud Haiti olukorra üldise korrapärase läbivaatamise tulemusi,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 15. juuli 2022. aasta resolutsiooni 2645 (2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 15. juuli 2022. aasta resolutsiooni 2645 (2022),

| — | võttes arvesse ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo 2022. aasta aruandeid Haiti kohta, eelkõige 23. septembri 2022. aasta aruannet sotsiaalsete rahutuste mõju kohta humanitaarolukorrale, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo 2022. aasta aruandeid Haiti kohta, eelkõige 23. septembri 2022. aasta aruannet sotsiaalsete rahutuste mõju kohta humanitaarolukorrale,

| — | võttes arvesse välisminister Jean Victor Généusi 24. septembri 2022. aasta kõnet ÜRO Peaassambleel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisminister Jean Victor Généusi 24. septembri 2022. aasta kõnet ÜRO Peaassambleel,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 15. veebruari 2022. aasta aruannet ÜRO Haiti integreeritud esinduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 15. veebruari 2022. aasta aruannet ÜRO Haiti integreeritud esinduse kohta,

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse 22. novembri 1969. aasta Ameerika inimõiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. novembri 1969. aasta Ameerika inimõiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni ja selle kolme fakultatiivprotokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni ja selle kolme fakultatiivprotokolli,

| — | võttes arvesse ÜRO 6. septembri 1985. aasta aluspõhimõtteid kohtuvõimu sõltumatuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 6. septembri 1985. aasta aluspõhimõtteid kohtuvõimu sõltumatuse kohta,

| — | võttes arvesse 17. novembri 1999. aasta kohtuniku üldhartat ja 2001. aasta mais vastu võetud Ibero-Ameerika kohtuniku statuuti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. novembri 1999. aasta kohtuniku üldhartat ja 2001. aasta mais vastu võetud Ibero-Ameerika kohtuniku statuuti,

| — | võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000. aastal (2) (Cotonou leping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000. aastal (2) (Cotonou leping),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 26. juuni 2012. aasta ühisteatist ELi ja Kariibi piirkonna ühise partnerlusstrateegia kohta (JOIN(2012)0018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 26. juuni 2012. aasta ühisteatist ELi ja Kariibi piirkonna ühise partnerlusstrateegia kohta (JOIN(2012)0018),

| — | võttes arvesse majanduspartnerluslepingut ühelt poolt CARIFORUMi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduspartnerluslepingut ühelt poolt CARIFORUMi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (3),

| — | võttes arvesse Haiti Vabariigi 1987. aasta põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Haiti Vabariigi 1987. aasta põhiseadust,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et humanitaarolukord Haitil on riigis valitseva ebakindluse tõttu viimastel aastatel pidevalt halvenenud; arvestades, et pärast president Jovenel Moïse’i mõrvamist 2021. aasta juulis on jõugud haaranud tunduvalt rohkem võimu, mis on tekitanud Haiti elanikkonna seas üleüldise kaitsetuse tunde; arvestades, et kasvav vägivald ja sagenevad inimõiguste rikkumised on avaldanud mõju 1,5 miljonile inimesele ning tekitanud lisaks 19 000 riigisisest põgenikku ja 1,1 miljonit abivajajat; arvestades, et see sotsiaalpoliitiline ja majanduskriis on koos üldise ebakindluse ja jõukudekriisiga muutumas humanitaarkatastroofiks; arvestades, et väidetavalt on sagenenud vägivaldsete meetmete kasutamine ametlike politseijõudude poolt; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et humanitaarolukord Haitil on riigis valitseva ebakindluse tõttu viimastel aastatel pidevalt halvenenud; arvestades, et pärast president Jovenel Moïse’i mõrvamist 2021. aasta juulis on jõugud haaranud tunduvalt rohkem võimu, mis on tekitanud Haiti elanikkonna seas üleüldise kaitsetuse tunde; arvestades, et kasvav vägivald ja sagenevad inimõiguste rikkumised on avaldanud mõju 1,5 miljonile inimesele ning tekitanud lisaks 19 000 riigisisest põgenikku ja 1,1 miljonit abivajajat; arvestades, et see sotsiaalpoliitiline ja majanduskriis on koos üldise ebakindluse ja jõukudekriisiga muutumas humanitaarkatastroofiks; arvestades, et väidetavalt on sagenenud vägivaldsete meetmete kasutamine ametlike politseijõudude poolt;

| B. | arvestades, et 11. septembril 2022 teatas Haiti valitsus, et vähendab kütusetoetusi ligikaudu 400 miljoni USA dollari võrra, et suurendada sotsiaalprogrammide tulusid, mille tagajärjel tekkisid suured rahutused ning jõukude rühmad haarasid oma valdusse olulisi taristuid; arvestades, et riigis on mitmeid kuid valitsenud kütusepuudus; arvestades, et juurdepääsu Varreux’ naftaterminalile, kuhu on koondatud 70 % varudest, kontrollivad relvastatud jõugud; arvestades, et ligi 86 % riigis toodetavast elektrienergiast põhineb naftasaadustel; arvestades, et kütusepuuduse tagajärjel on haiglad ja tervisekeskused pidanud oma tegevust kokku tõmbama või isegi lõpetama; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 11. septembril 2022 teatas Haiti valitsus, et vähendab kütusetoetusi ligikaudu 400 miljoni USA dollari võrra, et suurendada sotsiaalprogrammide tulusid, mille tagajärjel tekkisid suured rahutused ning jõukude rühmad haarasid oma valdusse olulisi taristuid; arvestades, et riigis on mitmeid kuid valitsenud kütusepuudus; arvestades, et juurdepääsu Varreux’ naftaterminalile, kuhu on koondatud 70 % varudest, kontrollivad relvastatud jõugud; arvestades, et ligi 86 % riigis toodetavast elektrienergiast põhineb naftasaadustel; arvestades, et kütusepuuduse tagajärjel on haiglad ja tervisekeskused pidanud oma tegevust kokku tõmbama või isegi lõpetama;

| C. | arvestades, et Haitil, sh Port-au-Prince’is on üle 200 jõugu, kes kontrollivad peamisi sadamaid ja teid; arvestades, et need jõugud, kellest mõnel on seosed riiklike osalejatega ja väidetavalt sidemeid poliitikutega, kujutavad oma suuremate ressursside ja relvastuse tõttu ohtu valitsuse püsimisele; arvestades, et mõned Haiti poliitikud ja äritegelased on väidetavalt andnud raha ja relvi jõukudele ja teistele kuritegelikele rühmitustele vastutasuks valitsusvastaste meeleavalduste mahasurumise eest; arvestades, et jõukudel on võim ja kontroll territooriumi, kütusevarude ja humanitaarabi kohaletoimetamise üle, mis esitab väljakutse Haiti riiklikule politseile ja teistele riigiasutustele ning takistab politsei suutlikkust võidelda ebaseadusliku uimastikaubanduse ja muude kuritegude vastu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Haitil, sh Port-au-Prince’is on üle 200 jõugu, kes kontrollivad peamisi sadamaid ja teid; arvestades, et need jõugud, kellest mõnel on seosed riiklike osalejatega ja väidetavalt sidemeid poliitikutega, kujutavad oma suuremate ressursside ja relvastuse tõttu ohtu valitsuse püsimisele; arvestades, et mõned Haiti poliitikud ja äritegelased on väidetavalt andnud raha ja relvi jõukudele ja teistele kuritegelikele rühmitustele vastutasuks valitsusvastaste meeleavalduste mahasurumise eest; arvestades, et jõukudel on võim ja kontroll territooriumi, kütusevarude ja humanitaarabi kohaletoimetamise üle, mis esitab väljakutse Haiti riiklikule politseile ja teistele riigiasutustele ning takistab politsei suutlikkust võidelda ebaseadusliku uimastikaubanduse ja muude kuritegude vastu;

| D. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo andmetel toimus Port-au-Prince’is 2022. aasta jaanuarist kuni juuni lõpuni 934 mõrva, 684 vigastamist ja 680 inimröövi; arvestades, et 2022. aasta juulis aset leidnud jõukude vägivallalaine ajal toimus enam kui 470 tapmist, millest peaaegu pooled pandi toime Cité Soleil’ piirkonnas; arvestades, et enamik ohvreid ei olnud otseselt jõukudega seotud, kuigi olid jõuguliikmete otseseks sihtmärgiks; arvestades, et naiste ja tütarlaste vastu pandi toime korduvaid grupivägistamisi, mis kinnitab soolise vägivalla süstemaatilist kasutamist; arvestades, et Haiti riikliku inimõiguste kaitse võrgustiku 2022. aasta augusti andmetel on kümned naised ja tütarlapsed langenud Port-au-Prince’is jõukude korraldatud massilise vägistamise aktsioonide ohvriks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo andmetel toimus Port-au-Prince’is 2022. aasta jaanuarist kuni juuni lõpuni 934 mõrva, 684 vigastamist ja 680 inimröövi; arvestades, et 2022. aasta juulis aset leidnud jõukude vägivallalaine ajal toimus enam kui 470 tapmist, millest peaaegu pooled pandi toime Cité Soleil’ piirkonnas; arvestades, et enamik ohvreid ei olnud otseselt jõukudega seotud, kuigi olid jõuguliikmete otseseks sihtmärgiks; arvestades, et naiste ja tütarlaste vastu pandi toime korduvaid grupivägistamisi, mis kinnitab soolise vägivalla süstemaatilist kasutamist; arvestades, et Haiti riikliku inimõiguste kaitse võrgustiku 2022. aasta augusti andmetel on kümned naised ja tütarlapsed langenud Port-au-Prince’is jõukude korraldatud massilise vägistamise aktsioonide ohvriks;

| E. | arvestades, et 10. juunil 2022 võtsid jõugud oma kontrolli alla kohtupalee; arvestades, et kohtupaleed ei ole põhiliselt julgeolekuriskide tõttu alates 2018. aastast kasutatud, mille tõttu on takistatud õiguskaitse kättesaadavus riigis; arvestades, et kohtuasjade toimikud, mis sisaldasid olulisi tõendeid jõukude poolt alates 2018. aastast toime pandud arvukate massimõrvade kohta, varastati või hävitati, muutes nende taastamise võimatuks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 10. juunil 2022 võtsid jõugud oma kontrolli alla kohtupalee; arvestades, et kohtupaleed ei ole põhiliselt julgeolekuriskide tõttu alates 2018. aastast kasutatud, mille tõttu on takistatud õiguskaitse kättesaadavus riigis; arvestades, et kohtuasjade toimikud, mis sisaldasid olulisi tõendeid jõukude poolt alates 2018. aastast toime pandud arvukate massimõrvade kohta, varastati või hävitati, muutes nende taastamise võimatuks;

| F. | arvestades, et Haiti äärmiselt ebastabiilne julgeolekuolukord seab ohtu kriitilise tähtsusega humanitaaroperatsioonid, millest sõltuvad paljud vähekaitstud inimesed; arvestades, et poolsaare lõunaossa viiva tee täielik blokeerimine alates 2021. aastast on isoleerinud 3,8 miljonit Port-au-Prince’i lõunaosa departemangudes elavat inimest; arvestades, et selline olukord ei ole lasknud ÜRO asutustel ja humanitaarabiorganisatsioonidel nende piirkondade elanikke aidata, samas kui ÜRO hinnangul vajab abi 1,1 miljonit inimest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Haiti äärmiselt ebastabiilne julgeolekuolukord seab ohtu kriitilise tähtsusega humanitaaroperatsioonid, millest sõltuvad paljud vähekaitstud inimesed; arvestades, et poolsaare lõunaossa viiva tee täielik blokeerimine alates 2021. aastast on isoleerinud 3,8 miljonit Port-au-Prince’i lõunaosa departemangudes elavat inimest; arvestades, et selline olukord ei ole lasknud ÜRO asutustel ja humanitaarabiorganisatsioonidel nende piirkondade elanikke aidata, samas kui ÜRO hinnangul vajab abi 1,1 miljonit inimest;

| G. | arvestades, et jõugud on tahtlikult rünnanud ja rüüstanud toiduna antava abi varusid, sealhulgas 15. septembril 2022, kui rööviti Maailma Toiduprogrammi ladu Gonaïvesis, mis sisaldas 1 400 tonni toitu, mis oli ette nähtud ligi 100 000 koolilapse ja kõige kaitsetumate perede toitmiseks; arvestades, et 2022. aastal rööviti ÜRO-lt ja teistelt valitsusvälistelt organisatsioonidelt vähemalt 6 miljonit USA dollari eest varusid, millega oleks saanud aidata rohkem kui 410 000 inimest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et jõugud on tahtlikult rünnanud ja rüüstanud toiduna antava abi varusid, sealhulgas 15. septembril 2022, kui rööviti Maailma Toiduprogrammi ladu Gonaïvesis, mis sisaldas 1 400 tonni toitu, mis oli ette nähtud ligi 100 000 koolilapse ja kõige kaitsetumate perede toitmiseks; arvestades, et 2022. aastal rööviti ÜRO-lt ja teistelt valitsusvälistelt organisatsioonidelt vähemalt 6 miljonit USA dollari eest varusid, millega oleks saanud aidata rohkem kui 410 000 inimest;

| H. | arvestades, et Maailma Toiduprogrammi andmetel ohustab 4,4 miljonit haitilast, kes moodustavad üle kolmandiku elanikkonnast, toiduga kindlustamatus ning 217 000 last kannatab mõõduka või tõsise alatoitumuse all; arvestades, et Haiti on maailma toidu- ja kütuseturu vapustuste ees eriti kaitsetu, sest ta impordib 70 % oma teraviljast; arvestades, et Venemaa sõja tõttu Ukrainas on inflatsioon Haitil juba 26 %, mistõttu on peredel raske muretseda toitu ja rahuldada muid vajadusi või müüa oma põllusaadusi kohalikel turgudel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Maailma Toiduprogrammi andmetel ohustab 4,4 miljonit haitilast, kes moodustavad üle kolmandiku elanikkonnast, toiduga kindlustamatus ning 217 000 last kannatab mõõduka või tõsise alatoitumuse all; arvestades, et Haiti on maailma toidu- ja kütuseturu vapustuste ees eriti kaitsetu, sest ta impordib 70 % oma teraviljast; arvestades, et Venemaa sõja tõttu Ukrainas on inflatsioon Haitil juba 26 %, mistõttu on peredel raske muretseda toitu ja rahuldada muid vajadusi või müüa oma põllusaadusi kohalikel turgudel;

| I. | arvestades, et eelkõige on vägivalla ohvriks langenud ajakirjanikud; arvestades, et 11. septembril 2022 lasti Cité Soleil’s maha kaks ajakirjanikku – Tayson Latigue ja Frantzsen Charles – ning seejärel nende surnukehad põletati; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et eelkõige on vägivalla ohvriks langenud ajakirjanikud; arvestades, et 11. septembril 2022 lasti Cité Soleil’s maha kaks ajakirjanikku – Tayson Latigue ja Frantzsen Charles – ning seejärel nende surnukehad põletati;

| J. | arvestades, et inimõiguste ja humanitaarolukorra jätkuva kiire halvenemise tingimustes on Haiti varjupaigataotlejatel vaid piiratud juurdepääs rahvusvahelisele kaitsele ning vastuvõtvates riikides esineb mitmeid inimõiguste rikkumisi, sealhulgas kinnipidamisi, ebaseaduslikke tagasisaatmisi ja väljapressimisi; arvestades, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni andmetel saadeti 1. jaanuarist kuni 26. veebruarini 2022 naaberriikidest välja või Haitile tagasi 25 765 inimest; arvestades, et mitmed valitsusvälised organisatsioonid on hoiatanud, et Haiti varjupaigataotlejaid peetakse meelevaldselt kinni ning neid koheldakse diskrimineerivalt ja alandavalt; arvestades, et Haiti migrantide välja- ja tagasisaatmine süvendab humanitaarolukorra halvenemist riigis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et inimõiguste ja humanitaarolukorra jätkuva kiire halvenemise tingimustes on Haiti varjupaigataotlejatel vaid piiratud juurdepääs rahvusvahelisele kaitsele ning vastuvõtvates riikides esineb mitmeid inimõiguste rikkumisi, sealhulgas kinnipidamisi, ebaseaduslikke tagasisaatmisi ja väljapressimisi; arvestades, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni andmetel saadeti 1. jaanuarist kuni 26. veebruarini 2022 naaberriikidest välja või Haitile tagasi 25 765 inimest; arvestades, et mitmed valitsusvälised organisatsioonid on hoiatanud, et Haiti varjupaigataotlejaid peetakse meelevaldselt kinni ning neid koheldakse diskrimineerivalt ja alandavalt; arvestades, et Haiti migrantide välja- ja tagasisaatmine süvendab humanitaarolukorra halvenemist riigis;

| K. | arvestades, et halveneva julgeoleku-, majandusliku ja sotsiaalse olukorra tõttu otsustas Haiti valitsus lükata 2022. aastal kooliaasta alguse 5. septembrilt edasi 3. oktoobrile, kusjuures uus õppeaasta ei ole üldse veel kindel; arvestades, et ÜRO Lastefondi (UNICEF) andmetel ei käi pool miljonit Port-au-Prince’i last koolis ning 1 700 pealinna kooli on tulnud sulgeda; arvestades, et umbes pooled 15-aastastest ja vanematest haitilastest on kirjaoskamatud, riigi haridussüsteem on äärmiselt ebavõrdne, kättesaadava hariduse kvaliteet on madal ja hariduse eest nõutavad kõrged tasud välistavad enamiku madala sissetulekuga perede lastest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et halveneva julgeoleku-, majandusliku ja sotsiaalse olukorra tõttu otsustas Haiti valitsus lükata 2022. aastal kooliaasta alguse 5. septembrilt edasi 3. oktoobrile, kusjuures uus õppeaasta ei ole üldse veel kindel; arvestades, et ÜRO Lastefondi (UNICEF) andmetel ei käi pool miljonit Port-au-Prince’i last koolis ning 1 700 pealinna kooli on tulnud sulgeda; arvestades, et umbes pooled 15-aastastest ja vanematest haitilastest on kirjaoskamatud, riigi haridussüsteem on äärmiselt ebavõrdne, kättesaadava hariduse kvaliteet on madal ja hariduse eest nõutavad kõrged tasud välistavad enamiku madala sissetulekuga perede lastest;

| L. | arvestades, et riigi vähimkaitstud kogukonnad seisavad silmitsi rängast raadamisest tingitud tõsiste üleujutuste ja mullaerosiooniga, mis vähendab põllumajanduse tootlikkust; arvestades, et enam kui kolmandikul elanikkonnast puudub juurdepääs puhtale veele ja kaks kolmandikku saavad kasutada vaid piiratud sanitaarteenuseid või puuduvad need üldse; arvestades, et üle poole elanikkonnast elab allpool vaesuspiiri ja paljud sõltuvad elatuspõllumajandusest; arvestades, et kogu riik sõltub väga suurel määral välistuludest; arvestades, et 2021. aasta ülemaailmse kliimariski indeksi kohaselt kuulub Haiti viimase 20 aasta jooksul kliimaohtudest kõige enam mõjutatud riikide hulka; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et riigi vähimkaitstud kogukonnad seisavad silmitsi rängast raadamisest tingitud tõsiste üleujutuste ja mullaerosiooniga, mis vähendab põllumajanduse tootlikkust; arvestades, et enam kui kolmandikul elanikkonnast puudub juurdepääs puhtale veele ja kaks kolmandikku saavad kasutada vaid piiratud sanitaarteenuseid või puuduvad need üldse; arvestades, et üle poole elanikkonnast elab allpool vaesuspiiri ja paljud sõltuvad elatuspõllumajandusest; arvestades, et kogu riik sõltub väga suurel määral välistuludest; arvestades, et 2021. aasta ülemaailmse kliimariski indeksi kohaselt kuulub Haiti viimase 20 aasta jooksul kliimaohtudest kõige enam mõjutatud riikide hulka;

| M. | arvestades, et julgeolekuolukord avaldab tugevat mõju ELi ja Haiti koostöö eesmärkidele, mis hõlmavad arengukava koostamist, mis keskenduks kestlikele ja ümberkujundavatele tulemustele sellistes küsimustes nagu haridus ja toiduga kindlustatus, samuti Euroopa Komisjoni kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide pingutustele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et julgeolekuolukord avaldab tugevat mõju ELi ja Haiti koostöö eesmärkidele, mis hõlmavad arengukava koostamist, mis keskenduks kestlikele ja ümberkujundavatele tulemustele sellistes küsimustes nagu haridus ja toiduga kindlustatus, samuti Euroopa Komisjoni kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide pingutustele;

| N. | arvestades, et Haitil kasutatakse endiselt nn restaveki süsteemi, mis kujutab endast tänapäevase orjuse ühte vormi; arvestades, et selle süsteemi kohaselt saadavad vaesunud kodudest pärit laste, peamiselt tüdrukute vanemad neid elama ja töötama linna- või poollinnapiirkondade peredesse; arvestades, et need lapsed võivad hiljem langeda kuritegelike rühmituste tänavakuritegude või seksikaubanduse ohvriks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Haitil kasutatakse endiselt nn restaveki süsteemi, mis kujutab endast tänapäevase orjuse ühte vormi; arvestades, et selle süsteemi kohaselt saadavad vaesunud kodudest pärit laste, peamiselt tüdrukute vanemad neid elama ja töötama linna- või poollinnapiirkondade peredesse; arvestades, et need lapsed võivad hiljem langeda kuritegelike rühmituste tänavakuritegude või seksikaubanduse ohvriks;

| O. | arvestades, et ÜRO Haiti humanitaarabi kava, mille maht on 373 miljonit USA dollarit, on rahastatud ainult 14 % ulatuses; arvestades, et ÜRO andmetel vajab humanitaarabi hinnanguliselt ligi 1,5 miljonit inimest; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ÜRO Haiti humanitaarabi kava, mille maht on 373 miljonit USA dollarit, on rahastatud ainult 14 % ulatuses; arvestades, et ÜRO andmetel vajab humanitaarabi hinnanguliselt ligi 1,5 miljonit inimest;

| P. | arvestades, et Haiti on allkirjastanud Cotonou lepingu, mille artiklis 96 on sätestatud, et inimõiguste ja põhivabaduste austamine on Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning ELi vahelise koostöö oluline osa; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Haiti on allkirjastanud Cotonou lepingu, mille artiklis 96 on sätestatud, et inimõiguste ja põhivabaduste austamine on Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning ELi vahelise koostöö oluline osa;

| 1. | mõistab karmilt hukka vägivalla ja jõukude hävitustöö Haitil ning taunib toidu- ja abivarude röövimist ning rünnakuid humanitaartöötajate vastu; mõistab eelkõige hukka vägivalla, mis pandi toime 2022. aasta juulis Port-au-Prince’is asuvas Cité Soleil' piirkonnas, ning jätkuva vägivalla, mis jätab kodanikud ilma nende põhiõigustest; mõistab resoluutselt hukka jõukude seksuaalsed rünnakud naiste ja tütarlaste vastu ning alaealiste kasutamise jõugutegevustes; tuletab meelde, et naised ja tütarlapsed vajavad erilist tähelepanu ja abi seoses juurdepääsuga tervishoiuteenustele ja kaitsega seksuaalvägivalla eest; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et Haiti ametivõimud peavad tagama parema valitsemistava riigi ja ühiskonna kõigil tasanditel, sealhulgas võitlema korruptsiooni vastu; rõhutab, kui oluline on toimiv ja usaldusväärne kohtusüsteem; tuletab meelde, et Haiti ametivõimud peavad tegelema jõukude vägivallatsemise algpõhjustega, sealhulgas kohtusüsteemi reformimise abil, ning süüdlased õiglase kohtumenetluse teel vastutusele võtma; rõhutab, et vastutuse küsimus on kiireloomuline, ning toonitab ohvrite asjakohase toetamise ja õiguskaitse tähtsust ning kestva rahu ja stabiilsuse olulisust; toetab eriesindaja Helen La Lime’i 16. juunil 2022. aastal ÜRO Julgeolekunõukogu istungjärgul tehtud avaldust ÜRO Haiti integreeritud esinduse kohta, milles tuuakse välja vajadus parandada julgeolekuolukorda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab jõukudega seotud probleemidega tegelemiseks õiguskaitsealast lähenemisviisi, parandades ebaseaduslike relvade probleemi haldamist kombineerituna sotsiaal-majanduslike projektide ja taasintegreerimismeetmetega, mille eesmärk on jõukude vägivallatsemisest enim mõjutatud piirkondades luua töökohti ja tulusid; nõuab kindlalt, et Haiti ametivõimud võtaksid süüdlased vastutusele õiglase kohtumenetluse abil, ning kordab, et meeleavaldustega tegelemisel peavad õiguskaitseametnikud järgima jõu kasutamise rahvusvahelisi norme ja standardeid; tuletab meelde põhiseaduslikku õigust rahumeelsetele meeleavaldustele; rõhutab, et Haiti valitsus peab tegelema jõukude vägivalla kõigi võimalike mõõtmetega, sh sotsiaal-, tervishoiu- ja haridusprogrammide, vee- ja sanitaartingimuste parandamise ning katastroofiabi ja katastroofist taastumise meetmete abil; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab jõukude vägivallatsemise ja kuritegeliku tegevuse viivitamatut lõpetamist; nõuab, et EL ja liikmesriigid võtaksid kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi raames asjakohaseid meetmeid, sh varade arestimine ja reiskeeldude kehtestamine, nende suhtes, kes on osalised jõukude vägivallatsemises, kuritegelikes tegevustes või inimõiguste rikkumistes, sealhulgas korruptsioonis, või toetavad selliseid tegevusi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, kui olulised on kodanikuühiskonna peamised osalejad, sealhulgas kirikud, ametiühingud, noorte- ja inimõiguste organisatsioonid, talunike ja naisliikumised ning valitsusvälised organisatsioonid; nõuab avalike institutsioonide võimu, legitiimsuse ja elanikkonna usalduse taastamist, lõpu tegemist karistamatusele ning vabade ja läbipaistvate valimiste korraldamist pärast kahte aastat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub kõiki sidusrühmi Haitil üles looma vastupidavaid, ajaliselt piiratud ja üldiselt kasutatavaid lahendusi praegusele poliitilisele ummikseisule, et võimaldada kooskõlas tunnustatud rahvusvaheliste standarditega kaasavate, rahumeelsete, vabade, õiglaste ja läbipaistvate parlamendi- ja presidendivalimiste korraldamist niipea, kui julgeolekuolukord ja logistiline ettevalmistus seda võimaldavad; rõhutab, et see peab toimuma Haiti naiste, noorte, kodanikuühiskonna ja teiste asjaomaste huvirühmade täielikul ja võrdsel osalusel, et anda võim tagasi haitilaste poolt vabalt valitud isikutele, taastada demokraatlikud institutsioonid ja võtta meetmeid, et leida lahendus majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab sügavat muret Haiti varjupaigataotlejate olukorra pärast vastuvõtvates riikides, kuhu nad on põgenenud; kutsub vastuvõtvate riikide ametivõime üles lõpetama kõik välja- ja tagasisaatmised Haitile, kuna riigis jätkub inimõiguste ja humanitaarkriis, tagama haitilastele kiiremas korras ilma diskrimineerimiseta juurdepääsu kaitsele ning andma õiglase hinnangu pagulasstaatusele kooskõlas ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja Cartagena pagulasdeklaratsiooniga; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub Haiti varjupaigataotlejaid vastuvõtvaid riike üles järgima rahvusvahelistes varjupaiga- ja tagasisaatmise konventsioonides sätestatud kriteeriume; tuletab meelde, et Haitile tagasisaatmine on äärmiselt ohtlik ja kujutab endast jätkuvalt ohtu elule seni, kuni Haiti julgeolekutingimused ei ole paranenud; |
| --- | --- |

8.

| 9. | julgustab komisjoni ja ELi liikmesriike jätkama tihedat koostööd ÜRO Haiti integreeritud esindusega, Haitil viibiva ÜRO meeskonnaga, piirkondlike organisatsioonide ja rahvusvaheliste finantsasutustega, et aidata Haitil võtta vastutus pikaajalise stabiilsuse, kestliku arengu ja majandusliku sõltumatuse saavutamise eest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | julgustab liikmesriike, rahvusvahelisi finantsasutusi ja muid üksusi suurendama osamakseid Haiti julgeolekuabi ühisfondi, et toetada koordineeritud rahvusvahelist abi; nõuab, et EL ja liikmesriigid tagaksid riiklikele tolli-, piirikontrolli- ja muudele asjaomastele asutustele pideva suutlikkuse suurendamise ja tehnilise toe ning pidevad koolitusvõimalused; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub Haiti ametivõime ja rahvusvahelist üldsust tungivalt üles toetama programme, mille eesmärk on vaesuse kaotamine ning haridusele ja sotsiaalteenustele juurdepääsu tagamine, eriti riigi äärealadel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab heameelt, et EL eraldas 17 miljonit eurot Haiti ja teiste Kariibi mere piirkonna riikide vähimkaitstud rühmade toetamiseks; kutsub komisjoni üles jätkama Haitile antava humanitaarabi prioriseerimist ja tagama, et Haitile antav humanitaarabi oleks tõhusalt seotud riigi arengustrateegiaga ning tooks otsest kasu abi vajavale elanikkonnale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab kindlalt, et tõsist toidukriisi silmas pidades tuleks erilist tähelepanu pöörata erakorralisele toiduna antavale abile, eelistades kohalike toiduainete ostmist, et kõnealune abi ei aitaks kaasa riigi väikepõllumajandustootjate ja kohalike kestlike põllumajandusmeetodite kadumisele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab, et komisjon tagaks süstemaatiliselt kogu abi, sealhulgas humanitaarabi tulemusliku järelevalve, nii et oleks kindlustatud selle kasutamine spetsiifilistes projektides, mille jaoks see on ette nähtud; kordab oma 20. mai 2021. aasta resolutsioonis esitatud nõudmist, mida ei ole veel ellu viidud, et Euroopa Kontrollikoda koostaks auditi ja aruande selle kohta, kuidas ELi vahendeid Haitil kasutatakse; nõuab abisaadetiste jaotusvõrgu läbipaistvuse ja tulemuslikkuse uurimist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ELi inimõiguste eriesindajale, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ja ÜRO peasekretärile, AKV riikide organisatsioonile, AKV-ELi ministrite nõukogule ja AKVRO-ELi parlamentaarsele ühisassambleele, CARIFORUMi institutsioonidele ning Haiti valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  ELT C 15, 12.1.2022, lk 161.

(2)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

(3)  ELT L 289, 30.10.2008, lk 3.

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/79 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/79

---

P9_TA(2022)0350

Meediavabaduse mahasurumine Myanmaris, eeskätt Htet Htet Khine, Sithu Aungi Myinti ja Nyein Nyein Aye juhtumid

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon meediavabaduse mahasurumise kohta Myanmaris ning eelkõige Htet Htet Khine, Sithu Aung Myinti ja Nyein Nyein Aye juhtumite kohta (2022/2857(RSP))

(2023/C 132/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Myanmari/Birma kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Myanmari/Birma kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 21. veebruari 2022. aasta otsust (ÜVJP) 2022/243, millega muudetakse otsust 2013/184/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Myanmaris/Birmas, millega kehtestatakse sanktsioonide neljas voor seoses jätkuvalt raske olukorraga Myanmaris/Birmas ja inimõiguste rikkumiste sagenemisega riigis (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. veebruari 2022. aasta otsust (ÜVJP) 2022/243, millega muudetakse otsust 2013/184/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Myanmaris/Birmas, millega kehtestatakse sanktsioonide neljas voor seoses jätkuvalt raske olukorraga Myanmaris/Birmas ja inimõiguste rikkumiste sagenemisega riigis (1),

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 10, milles sätestatakse õigus väljendus- ja teabevabadusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 10, milles sätestatakse õigus väljendus- ja teabevabadusele,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku kohusetäitja 26. septembri 2022. aasta suulist ajakohastatud ülevaadet ÜRO Inimõiguste Nõukogule inimõiguste olukorra kohta Myanmaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku kohusetäitja 26. septembri 2022. aasta suulist ajakohastatud ülevaadet ÜRO Inimõiguste Nõukogule inimõiguste olukorra kohta Myanmaris,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 29. septembri 2022. aasta avaldust riiginõunik Daw Aung San Suu Kyi viimatise süüdimõistmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 29. septembri 2022. aasta avaldust riiginõunik Daw Aung San Suu Kyi viimatise süüdimõistmise kohta,

| — | võttes arvesse Myanmari karistusseadustiku paragrahvi 505 punkti a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Myanmari karistusseadustiku paragrahvi 505 punkti a,

| — | võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni 24. aprilli 2021. aasta viie punkti konsensust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni 24. aprilli 2021. aasta viie punkti konsensust,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 19,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti arvamus- ja sõnavabaduse kohta. |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti arvamus- ja sõnavabaduse kohta.

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 1. veebruaril 2021 haaras Myanmari sõjaväehunta, mida tuntakse Tatmadaw’ nime all, ebaseaduslikult võimu ja eemaldas seaduslikud ametiisikud jõuga ametist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 1. veebruaril 2021 haaras Myanmari sõjaväehunta, mida tuntakse Tatmadaw’ nime all, ebaseaduslikult võimu ja eemaldas seaduslikud ametiisikud jõuga ametist;

| B. | arvestades, et 2021. aasta augustis teatas sõjaväehunta ülemjuhataja Min Aung Hlaing, et ta kuulutab end peaministriks ja et erakorralist seisukorda pikendatakse kuni 2023. aasta augustini; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2021. aasta augustis teatas sõjaväehunta ülemjuhataja Min Aung Hlaing, et ta kuulutab end peaministriks ja et erakorralist seisukorda pikendatakse kuni 2023. aasta augustini;

| C. | arvestades, et seaduslikku presidenti Win Myinti ja riiginõunikku Aung San Suu Kyid on alates sõjaväelisest riigipöördest kinni peetud mitmete põhjendamatute ja poliitiliselt motiveeritud süüdistuste alusel ning neile on juba määratud karistuseks mitu aastat vanglas ja töölaagrites; arvestades, et kui riiginõunik Aung San Suu Kyi mõistetakse süüdi kõigis 11 talle esitatud süüdistuses, võidakse talle määrata kuni 102 aastat vangistust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et seaduslikku presidenti Win Myinti ja riiginõunikku Aung San Suu Kyid on alates sõjaväelisest riigipöördest kinni peetud mitmete põhjendamatute ja poliitiliselt motiveeritud süüdistuste alusel ning neile on juba määratud karistuseks mitu aastat vanglas ja töölaagrites; arvestades, et kui riiginõunik Aung San Suu Kyi mõistetakse süüdi kõigis 11 talle esitatud süüdistuses, võidakse talle määrata kuni 102 aastat vangistust;

| D. | arvestades, et alates 1. veebruari 2021. aasta riigipöördest on hunta vahistanud üle 15 500 inimese ja tapnud üle 2 300 inimese, nende hulgas vähemalt 188 last; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et alates 1. veebruari 2021. aasta riigipöördest on hunta vahistanud üle 15 500 inimese ja tapnud üle 2 300 inimese, nende hulgas vähemalt 188 last;

| E. | arvestades, et alates sõjaväelisest riigipöördest on sõjaväeline režiim järjepidevalt kahjustanud meediavabadust ja rikkunud riigis ajakirjanike inimõigusi; arvestades, et Piirideta Ajakirjanike 2022. aasta ajakirjandusvabaduse indeksis on Myanmar 180 riigi seas 176. kohal; arvestades, et Myanmari sõjaväevõimud piiravad juurdepääsu sotsiaalmeediale, internetile ja muudele sõltumatutele teabeallikatele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et alates sõjaväelisest riigipöördest on sõjaväeline režiim järjepidevalt kahjustanud meediavabadust ja rikkunud riigis ajakirjanike inimõigusi; arvestades, et Piirideta Ajakirjanike 2022. aasta ajakirjandusvabaduse indeksis on Myanmar 180 riigi seas 176. kohal; arvestades, et Myanmari sõjaväevõimud piiravad juurdepääsu sotsiaalmeediale, internetile ja muudele sõltumatutele teabeallikatele;

| F. | arvestades, et 14. veebruaril 2021 tegi Tatmadaw muudatusi karistusseadustikus ja kriminaalmenetluse seadustikus, millest on saanud peamised õigusnormid ajakirjanikele, üliõpilasjuhtidele, riigiametnikele ja teistele sõjaväelisele režiimile vastuseisvatele isikutele süüdistuse esitamiseks; arvestades, et sõjavägi kasutab hiljuti kehtestatud karistusseadustiku paragrahvi 505 punkti a, millega keelatakse hirmu tekitamine, valeuudiste levitamine ja valitsustöötaja vastu kuritegudele õhutamine, mille kõigi eest karistatakse kuni kolmeaastase vangistusega, muu hulgas ajakirjanike vastu kriminaalsüüdistuste esitamiseks; arvestades, et Myanmari sõjaväekohtud viivad läbi kohtuprotsesse suletud uste taga; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 14. veebruaril 2021 tegi Tatmadaw muudatusi karistusseadustikus ja kriminaalmenetluse seadustikus, millest on saanud peamised õigusnormid ajakirjanikele, üliõpilasjuhtidele, riigiametnikele ja teistele sõjaväelisele režiimile vastuseisvatele isikutele süüdistuse esitamiseks; arvestades, et sõjavägi kasutab hiljuti kehtestatud karistusseadustiku paragrahvi 505 punkti a, millega keelatakse hirmu tekitamine, valeuudiste levitamine ja valitsustöötaja vastu kuritegudele õhutamine, mille kõigi eest karistatakse kuni kolmeaastase vangistusega, muu hulgas ajakirjanike vastu kriminaalsüüdistuste esitamiseks; arvestades, et Myanmari sõjaväekohtud viivad läbi kohtuprotsesse suletud uste taga;

| G. | arvestades, et alates 2021. aasta riigipöördest on hunta meediakanaleid sõjaväe tegevusest teavitamise tõttu keelustanud või sundinud neid Myanmarist lahkuma; arvestades, et paljudel keelustatud meediaväljaannetel oli Myanmaris valitsevast olukorrast teatamisel oluline roll; arvestades, et Myanmaris ja välisriikides elavad inimesed sõltuvad suurel määral neist meediakanalitest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et alates 2021. aasta riigipöördest on hunta meediakanaleid sõjaväe tegevusest teavitamise tõttu keelustanud või sundinud neid Myanmarist lahkuma; arvestades, et paljudel keelustatud meediaväljaannetel oli Myanmaris valitsevast olukorrast teatamisel oluline roll; arvestades, et Myanmaris ja välisriikides elavad inimesed sõltuvad suurel määral neist meediakanalitest;

| H. | arvestades, et tapetud on vähemalt neli ajakirjanikku, sealhulgas fotograafid Soe Naing ja Aye Kyaw, kes mõlemad surid vangistuses pärast väidetavat piinamist, ning kohalik toimetaja Pu Tuidim, kelle sõjavägi teadetekohaselt hukkas kiirkorras pärast seda, kui teda oli kasutatud inimkilbina; arvestades, et korduvalt on teatatud piinamisest ja väärkohtlemisest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tapetud on vähemalt neli ajakirjanikku, sealhulgas fotograafid Soe Naing ja Aye Kyaw, kes mõlemad surid vangistuses pärast väidetavat piinamist, ning kohalik toimetaja Pu Tuidim, kelle sõjavägi teadetekohaselt hukkas kiirkorras pärast seda, kui teda oli kasutatud inimkilbina; arvestades, et korduvalt on teatatud piinamisest ja väärkohtlemisest;

| I. | arvestades, et 2021. aasta veebruaris toimunud riigipöördele järgnes ajakirjanike vahistamise laine; arvestades, et vahistatud on vähemalt 140 ajakirjanikku, praegu peetakse Myanmari vanglates kinni 53 meediatöötajat ja pärast sõjaväelist riigipööret on süüdi mõistetud peaaegu 25 ajakirjanikku; arvestades, et Myanmar on vangistatud ajakirjanike arvu poolest maailmas teisel kohal; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2021. aasta veebruaris toimunud riigipöördele järgnes ajakirjanike vahistamise laine; arvestades, et vahistatud on vähemalt 140 ajakirjanikku, praegu peetakse Myanmari vanglates kinni 53 meediatöötajat ja pärast sõjaväelist riigipööret on süüdi mõistetud peaaegu 25 ajakirjanikku; arvestades, et Myanmar on vangistatud ajakirjanike arvu poolest maailmas teisel kohal;

| J. | arvestades, et ajakirjanikud Htet Htet Khine ja Sithu Aung Myint vahistati 2021. aasta augustis, st kuus kuud pärast riigipööret; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ajakirjanikud Htet Htet Khine ja Sithu Aung Myint vahistati 2021. aasta augustis, st kuus kuud pärast riigipööret;

| K. | arvestades, et 27. septembril 2022 mõisteti BBC Media Action vabakutselisele reporterile Htet Htet Khinele kolmeaastane vanglakaristus koos sunnitööga; arvestades, et Htet Htet Khine sai juba 15. septembril 2022 esimese kolmeaastase karistuse koos sunnitööga, kuna ta väidetavalt rikkus karistusseadustiku paragrahvi 505 punkti a, millega kriminaliseeritakse kuriteole kihutamine ja valeuudiste levitamine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 27. septembril 2022 mõisteti BBC Media Action vabakutselisele reporterile Htet Htet Khinele kolmeaastane vanglakaristus koos sunnitööga; arvestades, et Htet Htet Khine sai juba 15. septembril 2022 esimese kolmeaastase karistuse koos sunnitööga, kuna ta väidetavalt rikkus karistusseadustiku paragrahvi 505 punkti a, millega kriminaliseeritakse kuriteole kihutamine ja valeuudiste levitamine;

| L. | arvestades, et Sithu Aung Myint ootab ikka veel kohtumenetlust Myanmari sõjaväe suhtes kriitiliste artiklite eest „kuriteole kihutamise“ ja „mässu õhutamise“ süüdistuste alusel, millele võib järgneda liitkaristusena 23-aastane vanglakaristus; arvestades, et Sithu Aung Myinti tervis on halvenenud ja vanglavõimud ei võimalda talle arstiabi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Sithu Aung Myint ootab ikka veel kohtumenetlust Myanmari sõjaväe suhtes kriitiliste artiklite eest „kuriteole kihutamise“ ja „mässu õhutamise“ süüdistuste alusel, millele võib järgneda liitkaristusena 23-aastane vanglakaristus; arvestades, et Sithu Aung Myinti tervis on halvenenud ja vanglavõimud ei võimalda talle arstiabi;

| M. | arvestades, et 14. juulil 2022 mõistis Yangoni Inseini vanglas asuv sõjaväekohus süüdi vabakutselise Nyein Nyein Aye, keda tuntakse ka Mabeli pseudonüümi all; arvestades, et Nyein Nyein Aye mõisteti karistusseadustiku paragrahvi 505 punkti a alusel kolmeks aastaks vangi süüdistatuna hirmu tekitamises, valeuudiste levitamises ja valitsustöötaja vastu kuritegudele õhutamises; arvestades, et Nyein Nyein Aye on 24. ajakirjanik, kellele on alates 2021. aasta riigipöördest määratud vanglakaristus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 14. juulil 2022 mõistis Yangoni Inseini vanglas asuv sõjaväekohus süüdi vabakutselise Nyein Nyein Aye, keda tuntakse ka Mabeli pseudonüümi all; arvestades, et Nyein Nyein Aye mõisteti karistusseadustiku paragrahvi 505 punkti a alusel kolmeks aastaks vangi süüdistatuna hirmu tekitamises, valeuudiste levitamises ja valitsustöötaja vastu kuritegudele õhutamises; arvestades, et Nyein Nyein Aye on 24. ajakirjanik, kellele on alates 2021. aasta riigipöördest määratud vanglakaristus;

| N. | arvestades, et 1. augustil 2022 mõisteti vabakutselisele Maung Maung Myole terrorismisüüdistuse alusel kuueaastane vanglakaristus, kuna ta omavat väidetavalt fotosid ja olevat teinud intervjuusid Myanmari sõjaväevalitsuse vastu võitleva mässuliste rühmituse – omakaitseüksuse – liikmetega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 1. augustil 2022 mõisteti vabakutselisele Maung Maung Myole terrorismisüüdistuse alusel kuueaastane vanglakaristus, kuna ta omavat väidetavalt fotosid ja olevat teinud intervjuusid Myanmari sõjaväevalitsuse vastu võitleva mässuliste rühmituse – omakaitseüksuse – liikmetega;

| O. | arvestades, et 7. juulil 2022 mõistis kohus meediavõrgustiku Democratic Voice of Burma ajakirjanikule Aung San Linile kuue aasta pikkuse vanglakaristuse koos sunnitööga kuriteole kihutamise ja „valeuudiste“ levitamise eest, kuna ta oli avaldanud aruande, milles väideti, et sõjaväejõud olid pannud põlema riigipöördega kukutatud Rahvusliku Demokraatialiiga kolme toetaja kodud Wetleti linnas; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 7. juulil 2022 mõistis kohus meediavõrgustiku Democratic Voice of Burma ajakirjanikule Aung San Linile kuue aasta pikkuse vanglakaristuse koos sunnitööga kuriteole kihutamise ja „valeuudiste“ levitamise eest, kuna ta oli avaldanud aruande, milles väideti, et sõjaväejõud olid pannud põlema riigipöördega kukutatud Rahvusliku Demokraatialiiga kolme toetaja kodud Wetleti linnas;

| P. | arvestades, et juulis taaskehtestas Myanmari sõjaväeline režiim surmanuhtluse, et hukata endine parlamendiliige Phyo Zeya Thaw, tuntud aktivist Kyaw Min Yu, kes on laialdaselt tuntud Ko Jimmy nime all, ning Aung Thura Zaw ja Hla Myo Aung; arvestades, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on karmilt hukka mõistnud need poliitiliselt motiveeritud hukkamised, mis kujutavad endast järjekordset sammu õigusriigi täieliku kaotamise suunas ja järjekordset inimõiguste jõhkrat rikkumist Myanmaris; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et juulis taaskehtestas Myanmari sõjaväeline režiim surmanuhtluse, et hukata endine parlamendiliige Phyo Zeya Thaw, tuntud aktivist Kyaw Min Yu, kes on laialdaselt tuntud Ko Jimmy nime all, ning Aung Thura Zaw ja Hla Myo Aung; arvestades, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on karmilt hukka mõistnud need poliitiliselt motiveeritud hukkamised, mis kujutavad endast järjekordset sammu õigusriigi täieliku kaotamise suunas ja järjekordset inimõiguste jõhkrat rikkumist Myanmaris;

| Q. | arvestades, et kinnipidamistingimused, mille puhul on dokumenteeritud peksmist ja soolist vägivalda, on tõsine oht kinnipeetavate turvalisusele ja heaolule; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kinnipidamistingimused, mille puhul on dokumenteeritud peksmist ja soolist vägivalda, on tõsine oht kinnipeetavate turvalisusele ja heaolule;

| R. | arvestades, et sõjavägi peab vägivaldset sõda etniliste vähemuste vastu, tappes arvukalt tsiviilelanikke ja sundides miljoneid inimesi põgenema, et varjupaika otsida; arvestades, et sõjaväehelikopterid tulistasid hiljuti Sagaingi piirkonna algkooli, tappes vähemalt kuus täiskasvanut ja seitse last; arvestades, et ÜRO poolt ametisse nimetatud sõltumatu inimõiguste eksperdi Tom Andrewsi hiljutise avalduse kohaselt on tingimused paljude Myanmari süütute inimeste jaoks muutunud halbadest veel halvemateks ja seejärel kohutavateks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et sõjavägi peab vägivaldset sõda etniliste vähemuste vastu, tappes arvukalt tsiviilelanikke ja sundides miljoneid inimesi põgenema, et varjupaika otsida; arvestades, et sõjaväehelikopterid tulistasid hiljuti Sagaingi piirkonna algkooli, tappes vähemalt kuus täiskasvanut ja seitse last; arvestades, et ÜRO poolt ametisse nimetatud sõltumatu inimõiguste eksperdi Tom Andrewsi hiljutise avalduse kohaselt on tingimused paljude Myanmari süütute inimeste jaoks muutunud halbadest veel halvemateks ja seejärel kohutavateks;

| S. | arvestades, et Myanmari hunta keeldub rohingjade vastu toime pandud inimõiguste rikkumisi tõsiselt uurimast ja nende toimepanijaid vastutusele võtmast; arvestades, et enamik kõrgemaid sõjaväelasi, kelle kontrolli all rohingjade vastu suunatud rünnakud toimusid, on endiselt oma ametikohal; arvestades, et ametivõimud keelduvad koostööst ÜRO mehhanismidega; arvestades, et karistamatus on Myanmari poliitilises ja õigussüsteemis sügavalt juurdunud; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Myanmari hunta keeldub rohingjade vastu toime pandud inimõiguste rikkumisi tõsiselt uurimast ja nende toimepanijaid vastutusele võtmast; arvestades, et enamik kõrgemaid sõjaväelasi, kelle kontrolli all rohingjade vastu suunatud rünnakud toimusid, on endiselt oma ametikohal; arvestades, et ametivõimud keelduvad koostööst ÜRO mehhanismidega; arvestades, et karistamatus on Myanmari poliitilises ja õigussüsteemis sügavalt juurdunud;

| T. | arvestades, et Venemaa ja Hiina on teinud mitmeid poliitilisi, sõjalisi ja majanduslikke jõupingutusi hunta seadustamiseks; arvestades, et Venemaa ja Myanmari sõjaväehunta allkirjastasid hiljuti tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitleva koostöö tegevuskava aastateks 2022–2023; arvestades, et nii Moskval kui ka Pekingil on sidemed Myanmari relvajõududega, sest nad on selle riigi kaks kõige tähtsamat relvatarnijat; arvestades, et mõlemad riigid on korduvalt blokeerinud ÜRO Julgeolekunõukogu püüdeid võtta vastu avaldusi olukorra kohta Myanmaris; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Venemaa ja Hiina on teinud mitmeid poliitilisi, sõjalisi ja majanduslikke jõupingutusi hunta seadustamiseks; arvestades, et Venemaa ja Myanmari sõjaväehunta allkirjastasid hiljuti tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitleva koostöö tegevuskava aastateks 2022–2023; arvestades, et nii Moskval kui ka Pekingil on sidemed Myanmari relvajõududega, sest nad on selle riigi kaks kõige tähtsamat relvatarnijat; arvestades, et mõlemad riigid on korduvalt blokeerinud ÜRO Julgeolekunõukogu püüdeid võtta vastu avaldusi olukorra kohta Myanmaris;

| U. | arvestades, et 24. aprillil 2021 leppis sõjaväehunta Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) juhtidega kokku viie punkti konsensuse, mille esimene samm oli vägivalla viivitamatu lõpetamine riigis; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et 24. aprillil 2021 leppis sõjaväehunta Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) juhtidega kokku viie punkti konsensuse, mille esimene samm oli vägivalla viivitamatu lõpetamine riigis;

| 1. | mõistab teravalt hukka sõjaväehunta vägivaldse ja ebaseadusliku režiimi Myanmaris ning selle püüdlused nõrgendada Myanmari rahva tugevat poolehoidu demokraatiale, kuna see põhineb tsiviilvalitsuse vastu toime pandud ebaseaduslikul riigipöördel ning on toonud riigis kaasa äärmiselt murettekitava humanitaarolukorra ja inimõiguste kriisi, mida iseloomustab laialdane karistamatus; mõistab teravalt hukka sõltumatute ajakirjanike igasuguse tagakiusamise; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab ebaseadusliku erakorralise seisukorra viivitamatut lõpetamist riigis, tsiviilvalitsuse taastamist, demokraatiateele tagasipöördumist ja parlamendi kiiret avamist kõigi selle valitud esindajate osalusel; toetab rahvusliku ühtsuse valitsuse püüdlusi liikuda rahumeelse ja demokraatliku tuleviku suunas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub sõjaväehuntat üles tingimusteta vabastama president Win Myinti, riiginõunik Aung San Suu Kyi ja kõik teised alusetutele süüdistustele toetudes vahistatud isikud, andma võimu üle seaduslikele ametivõimudele, austama õigusriiki ja meediavabadust ning lõpetama viivitamata Myanmari elanikkonna vastu suunatud sõjalised rünnakud, õhurünnakud ja vägivalla; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab tungivalt, et sõjaväehunta loobuks kõigist poliitiliselt motiveeritud süüdistustest ajakirjandus- ja meediatöötajate vastu ning vabastaks tingimusteta kõik ebaõiglaselt kinni peetavad ajakirjanikud, nende hulgas Htet Htet Khine, Sithu Aung Myint, Nyein Nyein Aye, Maung Maung Myo, Thurin Kyaw, Hanthar Nyein, Than Htike Aung, Ye Yint Tun, Tu Tu Tha, Soe Yarzar Tun ja Aung San Lin; kutsub huntat üles osutama vajalikku arstiabi Sithu Aung Myintile, kelle tervislik seisund on väga murettekitav; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mõistab hukka töötajate represseerimise ja streigiõiguse äravõtmise; mõistab hukka kõik ettevõtjad ja kaubamärgid, mis otseselt või kaudselt toetasid või toetavad sõjaväge ja politseid, kes rõhuvad ametiühingujuhte ja annavad nende suhtes välja vahistamismäärusi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab tungivalt, et sõjaväehunta lõpetaks viivitamata kuritarvitused, sealhulgas meelevaldsed vahistamised ja kinnipidamised, piinamise, seksuaalvägivalla ja muu väärkohtlemise ning ebaõiglased kohtuprotsessid ajakirjanike ja meediatöötajate vastu; rõhutab, et advokaatidele, inimõiguste kaitsjatele ja pereliikmetele tuleks anda tegelik juurdepääs kinnipeetavate külastamiseks; rõhutab, et igast vangistuses toimunud surmajuhtumist tuleks viivitamata teatada isiku perekonnale, esitada nõuetekohased dokumendid, surnukeha tuleks tagastada ja väärkohtlemise eest vastutavad isikud vastutusele võtta; nõuab kõigi väidetavate piinamise ja väärkohtlemise juhtumite sõltumatut rahvusvahelist uurimist ning vastutavate isikute vastutusele võtmist; rõhutab, et piinamise ja väärkohtlemise abil saadud väidetavat teavet ei tohiks kunagi lubada kasutada tõendusmaterjalina kohtumenetlustes; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et meediavabadus on hädavajalik vabade ja demokraatlike ühiskondade tulemuslikuks toimimiseks ning tähtis kõigi muude inimõiguste ja põhivabaduste kaitsmiseks; arvestades, et ajakirjanikud vajavad oma sõltumatu töö tegemiseks turvalist keskkonda; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub rahvusliku ühtsuse valitsust üles väljendama selgelt oma seisukohta rohingjade staatuse kohta, eriti mis puudutab nende õigust kodakondsusele ja võrdset tunnustamist Myanmari etnilise rühmana ning õigust riiki tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama Myanmaris inimõiguste kaitsjate töö toetamist; kutsub ELi delegatsiooni Myanmaris ja liikmesriikide saatkondi üles jälgima tähelepanelikult praegu kinnipeetavate ja vangistatud ajakirjanike, poliitiliste juhtide ja teiste juhtumeid; ergutab ELi delegatsiooni ja liikmesriikide esindajaid Myanmaris viibima riigis ajakirjanike, meediatöötajate, blogijate ja inimõiguste kaitsjate kohtuprotsessidel, iga kord kui juurdepääs on lubatud; palub diplomaatilistel esindustel ja rahvusvahelistel rahastajatel pakkuda toetust ja võimalikku kaitset tagakiusamise ohus olevatele inimõiguste kaitsjatele ja meediatöötajatele, sealhulgas pakkudes turvapaika saatkondades ja andes kaitset vajavatele isikutele erakorralisi viisasid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles tõendama, et erikord „Kõik peale relvade“ ei too mingil viisil kasu huntale, või vastasel korral mehhanismi ajutiselt tühistama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub ELil ja selle liikmesriikidel suurendada Myanmarile/Birmale antavat rahvusvahelist abi, arenguprojekte või rahalist abi ning tagada, et sellest ei saaks kasu sõjavägi ja see ei suurendaks inimõiguste rikkumiste arvu; nõuab piiriülese humanitaarabi ja otsetoetuse andmist kohalikele kodanikuühiskonna organisatsioonidele, eelkõige etnilistele organisatsioonidele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pooldab sanktsioone, mille nõukogu kehtestas Tatmadaw’ liikmete ja nende ettevõtete vastu; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat, liikmesriike ja komisjoni üles kehtestama täiendavaid sihipäraseid sanktsioone nende vastu, kes vastutavad kõige raskemate inimõiguste rikkumiste eest riigis; kutsub nõukogu üles lisama sanktsioonide loetellu relvakauplejad Naing Htut Aung, Aung Hlaing Oo ja Sit Taing Aung nende rolli eest relvade ja varustuse tarnimisel sõjaväelisele režiimile; kutsub komisjoni üles kaaluma kõiki vajalikke sanktsioone Myanmari režiimi vastu; nõuab vajalike meetmete võtmist tagamaks, et need sanktsioonid ei kahjustaks töötajaid ja laiemat elanikkonda; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunneb muret sanktsioonide erandite pärast, mis lubavad ettevõtjatel teha finantstehinguid nafta- ja gaasiettevõttega Myanmar Oil and Gas Enterprise; nõuab sanktsioonide paremat rahvusvahelist koordineerimist, sealhulgas koordineerimist piirkondlike partneritega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab tungivalt, et nõukogu lisaks peale üksikute liikmete ka riigi haldusnõukogu kui üksuse nende füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, tagamaks, et see hõlmab kõiki riigi haldusnõukogu kontrolli all olevaid üksusi ja et nende kasuks tulevad rahavood Euroopa Liidust keelatakse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et Myanmaris tegutsevad kohalikud ja rahvusvahelised ettevõtted peavad austama inimõigusi ja lõpetama kuritarvituste toimepanijate mahitamise; nõuab tungivalt, et ELis asuvad ettevõtted tagaksid sellega seoses, et neil ei ole sidemeid Myanmari/Birma julgeolekujõudude, nende üksikute liikmete või nende omandis või kontrolli all olevate üksustega ning et nad ei aita otseselt ega kaudselt kaasa demokraatia ja inimõiguste mahasurumisele sõjaväe poolt; kutsub ELis asuvaid ettevõtteid, sealhulgas emaettevõtteid ja tütarettevõtjaid üles peatama kiiresti kõik suhted sõjaväega seotud ettevõtetega; nõuab, et komisjon ja liikmesriigid hindaksid ja võtaksid asjakohaseid meetmeid, et teha kindlaks, ennetada, lõpetada, leevendada ja heastada võimalikud või tegelikud inimõiguste rikkumised, mida Euroopa Liidus tegutsevad ettevõtted võivad praegust olukorda arvesse võttes Myanmaris põhjustada, millele kaasa aidata või millega otseselt seotud olla; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama kavandatavas ettevõtete kestlikkusega seotud hoolsuskohustust käsitlevas direktiivis tugevdatud ja konkreetsed hoolsuskohustused ettevõtjatele, kes tegutsevad suure riskiga piirkondades, sealhulgas konfliktidest mõjutatud piirkondades ja keskkonnatundlikes piirkondades; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub liikmesriike ja assotsieerunud riike üles säilitama embargo kõikide relvade, laskemoona ja muude sõjaliste, julgeoleku- ja seireseadmete ja -süsteemide otsese ja kaudse tarnimise, müügi ja üleandmise, sealhulgas transiidi, veo ja vahendamise suhtes, samuti väljaõppe, hoolduse ning muu sõjalise ja julgeolekualase abi osutamise suhtes; rõhutab, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus peab olukorda edasi uurima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid suurendaksid survet ÜRO Julgeolekunõukogule, et pidada läbirääkimisi tugeva resolutsiooni eelnõu üle, millega kehtestataks Myanmari suhtes üldine ülemaailmne relvaembargo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ergutab Myanmari inimõiguste olukorda käsitlevat ÜRO eriraportööri jätkama ajakirjanike tagakiusamise probleemiga tegelemist ja võtma meetmeid selle murettekitava suundumuse lõpetamiseks; kutsub ÜROd üles lisama meediavabaduse rikkumised Myanmari käsitleva sõltumatu uurimismehhanismi kohaldamisalasse ning edendama kõiki võimalikke algatusi sõjaväelise režiimi karistamiseks ja nende vastutusele võtmiseks, kes vastutavad riigis praegu toimuvate kohutavate inimõiguste rikkumiste eest; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab, et EL ja liikmesriigid uuriksid kõiki võimalusi, kuidas tagada õiglus ja vastutusele võtmine julgeolekujõudude toime pandud raskete rahvusvaheliste kuritegude, sealhulgas riigipöörde järel toime pandud inimsusevastaste kuritegude, samuti Arakanis ja muudes etnilistes piirkondades aastakümneid toime pandud inimsusevastaste kuritegude, sõjakuritegude ja genotsiidi eest, ning toetaksid seda, et julgeolekunõukogu annaks olukorra Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mõistab hukka opositsiooniliikmete hukkamise ja kordab, et mõistab surmanuhtluse karmilt hukka; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub sõjaväehuntat tungivalt üles tunnistama kehtetuks kõik õigusaktid, mis võivad ohustada meediavabadust, ja lõpetama Myanmaris elavate inimeste väljendusvabaduse takistamise nii internetis kui ka mujal, mis hõlmab vabadust teavet otsida, saada ja jagada; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib, et viie punkti konsensus ei ole andnud tulemusi, ja kutsub ASEANi üles tunnistama, et Min Aung Hlaingi hunta ei ole usaldusväärne partner; nõuab tungivalt, et ASEAN ja selle liikmed peaksid rahvusliku ühtsuse valitsusega läbirääkimisi Myanmari kriisi käsitleva uue lepingu üle ning näeksid ette uue lepingu koos jõustamismehhanismidega, et leida kriisile tulevikus jätkusuutlik ja demokraatlik lahendus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mõistab Venemaa ja Hiina Myanmari hunta poliitilise, majandusliku ja sõjalise toetamise eest hukka; |
| --- | --- |

23.

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon presidendi kohusetäitjale Duwa Lashi Lale ja Myanmari rahvusliku ühtsuse valitsusele, Pyidaungsu Hluttaw’d esindavale komiteele, Myanmari riiginõunikule, Tatmadaw’le, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, komisjonile, nõukogule, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni liikmesriikidele, Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni peasekretärile, Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni valitsustevahelisele inimõiguste komisjonile ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  ELT L 40, 21.2.2022, lk 28.

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/84 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/84

---

P9_TA(2022)0351

Humanitaar- ja inimõiguste hetkeolukord Etioopias Tigrays, eelkõige laste puhu

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon hiljutise humanitaar- ja inimõiguste olukorra kohta Etioopias Tigrays, eelkõige laste olukorra kohta (2022/2858(RSP))

(2023/C 132/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Tigray ja Etioopia kohta, eriti 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni (1) ja 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Tigray ja Etioopia kohta, eriti 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni (1) ja 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni (2),

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse 1949. aasta neljandat Genfi konventsiooni tsiviilisikute kaitse kohta sõja ajal ning selle 1977. aasta ja 2005. aasta lisaprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta neljandat Genfi konventsiooni tsiviilisikute kaitse kohta sõja ajal ning selle 1977. aasta ja 2005. aasta lisaprotokolle,

| — | võttes arvesse 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli,

| — | võttes arvesse Etioopia inimõiguste komisjoni ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 3. novembri 2021. aasta aruannet kõigi Etioopia Demokraatliku Liitvabariigi Tigray piirkonna konfliktiosaliste poolt toime pandud väidetavate rahvusvaheliste inimõiguste, humanitaar- ja pagulasõiguse rikkumiste kohta ning Etioopia inimõiguste komisjoni 11. märtsi 2022. aasta aruannet inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste kohta Etioopia Afari ja Amhara piirkonnas 2021. aasta septembrist detsembrini, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Etioopia inimõiguste komisjoni ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 3. novembri 2021. aasta aruannet kõigi Etioopia Demokraatliku Liitvabariigi Tigray piirkonna konfliktiosaliste poolt toime pandud väidetavate rahvusvaheliste inimõiguste, humanitaar- ja pagulasõiguse rikkumiste kohta ning Etioopia inimõiguste komisjoni 11. märtsi 2022. aasta aruannet inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste kohta Etioopia Afari ja Amhara piirkonnas 2021. aasta septembrist detsembrini,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 17. detsembri 2021. aasta resolutsiooni, millega asutatakse rahvusvaheline inimõiguste ekspertide komisjon, et uurida põhjalikult ja erapooletult väidetavaid rikkumisi ja kuritarvitusi, mille on alates 3. novembrist 2020 toime pannud kõik Etioopia konfliktiosalised, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 17. detsembri 2021. aasta resolutsiooni, millega asutatakse rahvusvaheline inimõiguste ekspertide komisjon, et uurida põhjalikult ja erapooletult väidetavaid rikkumisi ja kuritarvitusi, mille on alates 3. novembrist 2020 toime pannud kõik Etioopia konfliktiosalised,

| — | võttes arvesse Etioopiat käsitleva rahvusvahelise inimõiguste ekspertide komisjoni 19. septembri 2022. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Etioopiat käsitleva rahvusvahelise inimõiguste ekspertide komisjoni 19. septembri 2022. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et see 23 kuud väldanud konflikt on põhjustanud inimtegevusest tingitud kriisi ning ulatuslikke inimkannatusi, mis oleksid täielikult välditavad; arvestades, et humanitaarolukord kogu Etioopias on konfliktide, põua ja ulatusliku riigisisese sundrände tõttu endiselt dramaatiline; arvestades, et Etioopia föderaalvalitsuse sõjalennukid pommitasid 24. augustil 2022 lasteaeda Tigrays Mekelles, mille tagajärjel hukkusid lapsed; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et see 23 kuud väldanud konflikt on põhjustanud inimtegevusest tingitud kriisi ning ulatuslikke inimkannatusi, mis oleksid täielikult välditavad; arvestades, et humanitaarolukord kogu Etioopias on konfliktide, põua ja ulatusliku riigisisese sundrände tõttu endiselt dramaatiline; arvestades, et Etioopia föderaalvalitsuse sõjalennukid pommitasid 24. augustil 2022 lasteaeda Tigrays Mekelles, mille tagajärjel hukkusid lapsed;

| B. | arvestades, et pärast seda, kui Etioopia föderaalvalitsus kuulutas 2022. aasta märtsis välja humanitaarrahu, loobus ta osaliselt Tigray piiramisest, kuid seal on endiselt puudus hädavajalikest kaupadest, sealhulgas toidust, ravimitest ja kütusest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast seda, kui Etioopia föderaalvalitsus kuulutas 2022. aasta märtsis välja humanitaarrahu, loobus ta osaliselt Tigray piiramisest, kuid seal on endiselt puudus hädavajalikest kaupadest, sealhulgas toidust, ravimitest ja kütusest;

| C. | arvestades, et vähem kaitstud rühmad, eelkõige naised ja lapsed, kannatavad käimasoleva Tigray konflikti tõttu kõige rohkem ja vajavad hädasti kaitset; arvestades, et Tigray lapsed on rängalt kannatanud näljahäda, vägivalla, arstiabi ja hariduse puudumise, perekondade ümberasumise, sunniviisilise ümberpaigutamise ja pideva trauma mõjude all; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vähem kaitstud rühmad, eelkõige naised ja lapsed, kannatavad käimasoleva Tigray konflikti tõttu kõige rohkem ja vajavad hädasti kaitset; arvestades, et Tigray lapsed on rängalt kannatanud näljahäda, vägivalla, arstiabi ja hariduse puudumise, perekondade ümberasumise, sunniviisilise ümberpaigutamise ja pideva trauma mõjude all;

| D. | arvestades, et 1. oktoobril 2022. aastal kutsus Aafrika Liit nii Etioopia valitsust kui ka Tigray ametivõime 8. oktoobril 2022. aastal Lõuna-Aafrikas toimuvatele rahukõnelustele; arvestades, et neid rahukõnelusi vahendab Aafrika Liidu eriesindaja Olusegun Obasanjo, keda toetavad Keenia endine president Uhuru Kenyatta ja Lõuna-Aafrika endine asepresident Phumzile Mlambo-Ngcuk; arvestades, et 5. oktoobril 2022. aastal võttis Etioopia valitsus selle kutse vastu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 1. oktoobril 2022. aastal kutsus Aafrika Liit nii Etioopia valitsust kui ka Tigray ametivõime 8. oktoobril 2022. aastal Lõuna-Aafrikas toimuvatele rahukõnelustele; arvestades, et neid rahukõnelusi vahendab Aafrika Liidu eriesindaja Olusegun Obasanjo, keda toetavad Keenia endine president Uhuru Kenyatta ja Lõuna-Aafrika endine asepresident Phumzile Mlambo-Ngcuk; arvestades, et 5. oktoobril 2022. aastal võttis Etioopia valitsus selle kutse vastu;

| E. | arvestades, et naised ja lapsed on jätkuvalt ettekavatsetud ja ettekavatsemata pommirünnakute, tulistamiste, tapmiste ja muude vägivallaaktide sihtmärgiks kõigi konfliktiosaliste sõjategevuse ja etnilise vägivalla käigus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et naised ja lapsed on jätkuvalt ettekavatsetud ja ettekavatsemata pommirünnakute, tulistamiste, tapmiste ja muude vägivallaaktide sihtmärgiks kõigi konfliktiosaliste sõjategevuse ja etnilise vägivalla käigus;

| F. | arvestades, et kõik võitlejad kasutavad endiselt ulatuslikult vägistamist ja muud naiste- ja tütarlastevastast seksuaalvägivalda lisaks tapmisähvardustele, rahvuspõhistele solvangutele ja seksuaalorjuses pidamisele; arvestades, et riigisiseselt ümberasustatud pagulastest naistel ja lastel on suurem oht, et nad röövitakse ja nendega kaubitsetakse seksuaalse ärakasutamise eesmärgil; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kõik võitlejad kasutavad endiselt ulatuslikult vägistamist ja muud naiste- ja tütarlastevastast seksuaalvägivalda lisaks tapmisähvardustele, rahvuspõhistele solvangutele ja seksuaalorjuses pidamisele; arvestades, et riigisiseselt ümberasustatud pagulastest naistel ja lastel on suurem oht, et nad röövitakse ja nendega kaubitsetakse seksuaalse ärakasutamise eesmärgil;

| G. | arvestades, et kogu konflikti vältel on ainus püsiv nähtus olnud see, et kõik konfliktiosalised on toime pannud arvukalt väidetavaid jämedaid inimõiguste, humanitaar- ja pagulasõiguse rikkumisi; arvestades, et peaaegu pool miljonit etiooplast on hukkunud vägivalla ja näljahäda tõttu ning enam kui 1,6 miljonit inimest on selle konflikti tõttu põgenikuks muutunud; arvestades, et alates sõja algusest on sajad tuhanded tsiviilelanikud olnud sunnitud põgenema, neid on tapetud või nad on kogenud seksuaalset ja soolist vägivalda, massilist meelevaldset kinnipidamist, röövimisi, humanitaarabi ja põhiteenuste andmisest keeldumist, abisaadetiste rüüstamist ja nende suunamist sõduritele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kogu konflikti vältel on ainus püsiv nähtus olnud see, et kõik konfliktiosalised on toime pannud arvukalt väidetavaid jämedaid inimõiguste, humanitaar- ja pagulasõiguse rikkumisi; arvestades, et peaaegu pool miljonit etiooplast on hukkunud vägivalla ja näljahäda tõttu ning enam kui 1,6 miljonit inimest on selle konflikti tõttu põgenikuks muutunud; arvestades, et alates sõja algusest on sajad tuhanded tsiviilelanikud olnud sunnitud põgenema, neid on tapetud või nad on kogenud seksuaalset ja soolist vägivalda, massilist meelevaldset kinnipidamist, röövimisi, humanitaarabi ja põhiteenuste andmisest keeldumist, abisaadetiste rüüstamist ja nende suunamist sõduritele;

| H. | arvestades, et iga kolmas alla viieaastane Tigray laps ja pooled kõigist rasedatest ja rinnaga toitvatest naistest kannatavad alatoitumuse all; arvestades, et Etioopias vajab humanitaarabi ligikaudu 20 miljonit inimest, neist peaaegu kolm neljandikku on naised ja lapsed; arvestades, et Etioopias on rängim põud pärast 1981. aastat, mistõttu hinnanguliselt 7,4 miljonit inimest kannatab tõsise toiduga kindlustamatuse all; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et iga kolmas alla viieaastane Tigray laps ja pooled kõigist rasedatest ja rinnaga toitvatest naistest kannatavad alatoitumuse all; arvestades, et Etioopias vajab humanitaarabi ligikaudu 20 miljonit inimest, neist peaaegu kolm neljandikku on naised ja lapsed; arvestades, et Etioopias on rängim põud pärast 1981. aastat, mistõttu hinnanguliselt 7,4 miljonit inimest kannatab tõsise toiduga kindlustamatuse all;

| I. | arvestades, et nende Tigray laste osakaal, keda rutiinselt vaktsineeritakse, on Etioopia vägede kehtestatud blokaadist tingitud tarnenappuse tõttu järsult vähenenud; arvestades, et sagenevad surmavad haigused, nagu leetrid, teetanus ja läkaköha; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nende Tigray laste osakaal, keda rutiinselt vaktsineeritakse, on Etioopia vägede kehtestatud blokaadist tingitud tarnenappuse tõttu järsult vähenenud; arvestades, et sagenevad surmavad haigused, nagu leetrid, teetanus ja läkaköha;

| J. | arvestades, et Etioopia kodusõja tõttu jääb Tigrays hariduseta kokku 1,39 miljonit last; arvestades, et Tigray haridussektor on püsivalt kannatada saanud surmajuhtumite arvu ja koolisüsteemi hävimise ulatuse tõttu; arvestades, et haridussektoris on tapetud 346 meest ja 1 798 naist (kokku 2 164 inimest), sealhulgas õpilasi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Etioopia kodusõja tõttu jääb Tigrays hariduseta kokku 1,39 miljonit last; arvestades, et Tigray haridussektor on püsivalt kannatada saanud surmajuhtumite arvu ja koolisüsteemi hävimise ulatuse tõttu; arvestades, et haridussektoris on tapetud 346 meest ja 1 798 naist (kokku 2 164 inimest), sealhulgas õpilasi;

| K. | arvestades, et konflikti algusest alates on humanitaarabiorganisatsioonide juurdepääsu konfliktipiirkondadele süstemaatiliselt takistatud, hoolimata rahvusvahelise üldsuse ja humanitaarabiorganisatsioonide korduvatest üleskutsetest tagada asjaomastele sidusrühmadele takistamatu, püsiv ja turvaline juurdepääs; arvestades, et kõik konfliktiosalised käituvad humanitaartöötajatega vägivaldselt; arvestades, et konflikti algusest saadik on tapetud vähemalt 23 humanitaartöötajat; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et konflikti algusest alates on humanitaarabiorganisatsioonide juurdepääsu konfliktipiirkondadele süstemaatiliselt takistatud, hoolimata rahvusvahelise üldsuse ja humanitaarabiorganisatsioonide korduvatest üleskutsetest tagada asjaomastele sidusrühmadele takistamatu, püsiv ja turvaline juurdepääs; arvestades, et kõik konfliktiosalised käituvad humanitaartöötajatega vägivaldselt; arvestades, et konflikti algusest saadik on tapetud vähemalt 23 humanitaartöötajat;

| L. | arvestades, et valitsuse kehtestatud piirangud, sealhulgas side katkestamine ja Tigrays ning Afari ja Amhara piirkondades, kus konflikt on laienenud, toimuvatest sündmustest teatamise tõkestamine on tõsiselt pärssinud juurdepääsu reaalajas teabele; arvestades, et need sidekatkestused ja sõltumatute vaatlejate füüsilise juurdepääsu piiramine konfliktist mõjutatud piirkondadele on tõsiselt takistanud inimõiguste rikkumiste dokumenteerimist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et valitsuse kehtestatud piirangud, sealhulgas side katkestamine ja Tigrays ning Afari ja Amhara piirkondades, kus konflikt on laienenud, toimuvatest sündmustest teatamise tõkestamine on tõsiselt pärssinud juurdepääsu reaalajas teabele; arvestades, et need sidekatkestused ja sõltumatute vaatlejate füüsilise juurdepääsu piiramine konfliktist mõjutatud piirkondadele on tõsiselt takistanud inimõiguste rikkumiste dokumenteerimist;

| M. | arvestades, et Etioopiat käsitlev ÜRO rahvusvaheline inimõiguste ekspertide komisjon avaldas 19. septembril 2022. aasta aruande, milles järeldati, et on põhjendatult alust arvata, et konfliktiosalised on toime pannud sõjakuritegusid ning inimõiguste rikkumisi ja kuritarvitusi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Etioopiat käsitlev ÜRO rahvusvaheline inimõiguste ekspertide komisjon avaldas 19. septembril 2022. aasta aruande, milles järeldati, et on põhjendatult alust arvata, et konfliktiosalised on toime pannud sõjakuritegusid ning inimõiguste rikkumisi ja kuritarvitusi;

| N. | arvestades, et Eritreal on selles konfliktis olnud väga hävitav roll ja ta on Tigray konflikti sisenedes aidanud kaasa selle eskaleerumisele; arvestades, et alates septembri 2022. aasta lõpust on levitatud meediakajastusi Eritrea järjekordse sisenemise kohta Tigray põhjaosasse; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Eritreal on selles konfliktis olnud väga hävitav roll ja ta on Tigray konflikti sisenedes aidanud kaasa selle eskaleerumisele; arvestades, et alates septembri 2022. aasta lõpust on levitatud meediakajastusi Eritrea järjekordse sisenemise kohta Tigray põhjaosasse;

| O. | arvestades, et septembris 2022 andsid Tigray Rahvavabastusrinne ja Etioopia valitsus märku valmisolekust osaleda Aafrika Liidu juhitavas rahuprotsessis; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et septembris 2022 andsid Tigray Rahvavabastusrinne ja Etioopia valitsus märku valmisolekust osaleda Aafrika Liidu juhitavas rahuprotsessis;

| 1. | kordab tungivalt oma nõudmist lõpetada koheselt vaenutegevus ja kehtestada eeltingimusteta relvarahu Tigrays ja naaberpiirkondades; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab humanitaarabi viivitamatut, täielikku, turvalist ja püsivat kättesaadavust kõigile piirkonna konfliktist mõjutatud isikutele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab suurt heameelt Aafrika Liidu kutse üle pidada 8. oktoobril 2022. aastal Lõuna-Aafrikas rahukõnelusi; julgustab kõiki pooli seda kutset vastu võtma ja alustama neid kõnelusi heas usus ning dialoogi, leppimise ja rahu vaimus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab põhiseadusliku korra viivitamatut taastamist ja relvarahu järelevalvemehhanismi loomist; väljendab toetust kõikidele diplomaatilistele pingutustele lõpetada Etioopias kestev konflikt, eelkõige Aafrika Liidu vahendamise kaudu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mõistab teravalt hukka tsiviilisikute tahtliku ründamise kõigi vaenupoolte poolt ja laste värbamise teatavate sõdivate poolte poolt, millest on teada antud; tuletab meelde, et tahtlikud rünnakud tsiviilisikute vastu, laste sihtmärgiks võtmine ning lapssõdurite värbamine ja kasutamine kujutavad endast sõja- ja inimsusevastaseid kuritegusid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mõistab hukka Eritrea vägede sissetungi Tigraysse; mõistab hukka Eritrea vägede poolt Etioopia sõja ajal toime pandud sõjakuriteod ja inimõiguste rikkumised; nõuab tungivalt, et Eritrea valitsus viiks oma väed Etioopiast viivitamata ja püsivalt välja ning tagaks vastutusele võtmise sõjakuritegude eest; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub kõiki Etioopia ametiasutusi, eelkõige föderaalvalitsust ning Tigray, Amhara ja Afari piirkondlikke valitsusi üles järgima kõrgeimaid inimõiguste standardeid, et tegeleda esmajärjekorras kõige vähem kaitstud isikute, eelkõige laste ja naiste vastu toime pandud raskete sõjakuritegudega ning kaitsta oma noori kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooniga; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on hämmastunud teadetest laste, naiste ja meeste vastu suunatud vägistamiste ja seksuaalse vägivalla kuritegude kohta, mille on jahmatavapanevas ulatuses toime pannud kõik sõdivad pooled; on väga mures teadete pärast, et Tigray, Amhara ja Afaria lapsi on tapetud ja sandistatud etnilise päritolu alusel, mis on sõjakuritegu ja kujutab endast etnilist puhastamist, ning nõuab, et nendele kuritegudele pöörataks koheselt tähelepanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kordab üleskutset kõigile sõdivatele jõududele austada rahvusvahelisi inimõigusi ning rahvusvahelist humanitaarõigust ja pagulasõigust; kutsub Etioopia föderaalvalitsust ja Tigray piirkondlikku valitsust üles tagama käimasoleva konflikti ajal toime pandud sõjakuritegude toimepanijate vastutusele võtmine; rõhutab vajadust koostöö järele kohalike ja rahvusvaheliste osalejate vahel, eelkõige Etioopia inimõiguste komisjoni ja ÜRO Inimõiguste Nõukogu vahel, et tagada kõigi sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude ohvrite ja ellujäänute õiguskaitse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab, et kõigil Etioopia tütarlastel ja naistel peaks olema juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid suurendaksid toetust seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega seotud teenustele, eelkõige rasestumisvastaste vahendite ja ohutu abordi kättesaadavusele, pöörates erilist tähelepanu nende kättesaadavuse tagamisele sõjast ja humanitaarkatastroofist mõjutatud Etioopia piirkondades; kutsub Etioopia valitsust üles täitma oma kohustust uurida paljusid tõsiseid soolise vägivalla juhtumeid, mille on konflikti ajal toime pannud kõik sõdivad pooled; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab murettekitavaks teateid lastega sõlmitud abielude ja lapstööjõu kasutamise, inimkaubanduse ja seksi müümise sagenemise kohta, mis on meeleheitlikud vahendid ellujäämiseks sõjast ja humanitaarkatastroofist mõjutatud Etioopia piirkondades; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab meetmete võtmist Tigray, Amhara, Afari ja Eritrea pagulaste ja riigisiseste põgenike röövimise, nendega kaubitsemise ja nende seksuaalse ärakasutamise vastu ning kõigi ohvrite abistamist ja kaitsmist ilma diskrimineerimiseta rassilise või etnilise päritolu, rahvuse, puude, vanuse, soo või seksuaalse sättumuse alusel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid suurendaksid toetust naistele ja lastele, sealhulgas vägistamise tagajärjel sündinud lastele mõeldud hädaabi rehabilitatsiooni keskustele, kus kaitstakse ja rehabiliteeritakse soolise vägivalla, inimkaubanduse ja seksuaalse ärakasutamise ohvreid; rõhutab, kui oluline on pakkuda ohvritele peavarju, psühhosotsiaalseid teenuseid ja kutseõpet, ning nõuab olemasolevatele varjupaikadele täiendavat tuge; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab meelde, et kohtuvälised hukkamised, kadunuks jääma sundimine, meelevaldne kinnipidamine, piinamine ja väärkohtlemine, sundümberasustamine, seksuaalne ja sooline vägivald, vägistamine ja grupiviisiline vägistamine, rünnakud abitöötajate vastu, rünnakud tsiviiltaristu vastu, nagu koolid ja haiglad, ning avaliku ja eraomandi hävitamine ja rüüstamine on rahvusvahelise õiguse kohaselt sõjakuriteod; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama riigisiseseid vastutusele võtmise algatusi, mis põhinevad üksnes selgetel, läbipaistvatel, tõhusatel ja mõõdetavatel võrdlusalustel, mis tagavad ohvrite ja ellujäänute jaoks sõltumatu ja erapooletu õigusemõistmise ja süüdlaste vastutusele võtmise; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mõistab teravalt hukka näljutamise sõjapidamise vahendina; tuletab meelde, et toidu kohaletoimetamise ja tervishoiuteenuste osutamise takistamine ning nende teenuste keelamine kujutavad endast inimsusevastaseid kuritegusid; tuletab meelde, et humanitaarabi ja muu abi põhineb humaansuse, erapooletuse, neutraalsuse ja sõltumatuse põhimõtetel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kordab oma üleskutset taastada täielikult põhilised avalikud teenused, nagu elektritaristu, pangandusteenused, koolid ja haiglad, ning kaotada Tigrays viivitamata telekommunikatsioonipiirangud; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub riiklikke ja piirkondlikke ametiasutusi üles tagama, et riigisisestel põgenikel ja pagulastel oleks õigus vabatahtlikult turvaliselt oma koju või elukohta tagasi pöörduda, ning looma õiglase, juurdepääsetava ja sõltumatu mehhanismi eluasemele, varale ja maale tekitatud kahju või kahjustuste hüvitamiseks; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid abistaksid ja toetaksid tagasisaatmise korraldamist ja järelevalvet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mõistab teravalt hukka asjaolu, et erakorraline seisukord on toonud kaasa etnilistel põhjustel arreteerimisi, ahistamist, peksmist ja ajakirjanike ründamist; nõuab, et viivitamata vabastataks kõik meelevaldselt kinni peetud ajakirjanikud ning tagataks väljendus- ja sõnavabadus; kutsub sõdivaid pooli üles tagama vaba juurdepääsu ajakirjandusele ja võimaldama ajakirjanikel teha oma tööd turvaliselt; |
| --- | --- |

19.

| 20. | väljendab muret sõltumatute humanitaartöötajate turvalisuse ja heaolu pärast piirkonnas; mõistab teravalt hukka kõik rünnakud humanitaarabitöötajate ja elutähtsa taristu vastu ning ÜRO humanitaartarnete pideva konfiskeerimise; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kordab oma üleskutset Etioopia ametivõimudele ühineda Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudiga ja see ratifitseerida; rõhutab vajadust sõltumatu ja erapooletu mehhanismi järele, et tegeleda jätkuvate rikkumiste ja nende eest vastutusele võtmisega; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub kõiki sõdivaid pooli üles lõpetama viivitamata vaenutegevuse ja jõudma ilma eeltingimusteta ametliku relvarahukokkuleppeni; kordab oma nõudmist, et riigisisene dialoog peab olema võimalikult kaasav, laiaulatuslik ja läbipaistev ning hõlmama kodanikuühiskonna ja opositsioonierakondade esindajaid, et täita eesmärk olla leppimise tõeline katalüsaator; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid osaleksid täiel määral rahuprotsessis, et tagada selle usaldusväärne edenemine; |
| --- | --- |

22.

| 23. | võtab teadmiseks mõned positiivsed suundumused riigis, näiteks 24. märtsil 2022 humanitaarsetel kaalutlustel kehtestatud vaherahu ja mõnede poliitvangide vabastamine, humanitaarabi parem kättesaadavus vaherahu ajal ning Etioopia valitsuse ja Tigray juhtkonna avalikud deklaratsioonid selle kohta, et nad on valmis osalema Aafrika Liidu juhitavatel rahukõnelustel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | väljendab heameelt Aafrika Liidu Aafrika Sarve piirkonna kõrge esindaja Olusegun Obasanjo volituste uuendamise üle; ootab edasisi meetmeid pärast avaldusi Aafrika Liidu kõrgetasemeliste vahendajate kolmiku eeldatava määramise kohta, et seada prioriteediks alalise relvarahu kokkuleppe sõlmimine, takistamatu juurdepääs humanitaarabile kõikidel aladel ja Eritrea vägede viivitamatu väljaviimine, ning hõlbustada vastutusele võtmist ja sisemist leppimist; nõuab kõnealuste vahendajate kohest määramist; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kordab üleskutset ELile ja selle liikmesriikidele võtta meetmeid inimõiguste kaitsmiseks ja kehtestada kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi kaudu sanktsioonid inimõiguste rikkumiste toimepanijate suhtes; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et pagulaste olukord piirkonnas halveneb jätkuvalt; kutsub sellega seoses ELi ja kõiki selle liikmesriike üles kiirendama inimeste ümberasustamist sellest piirkonnast, andma ohustatud isikutele humanitaarviisasid ja hõlbustama perekondade taasühinemist; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tagama ELis rahvusvahelise kaitse tõhusa kättesaadavuse ning rahvusvahelist kaitset taotlevate isikute põhiõiguste austamise kooskõlas ELi ja rahvusvahelise õigusega; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toetab seda, et komisjon on lükanud alates 2020. aasta detsembrist edasi eelarvetoetuse väljamakseid Etioopia valitsusele; kutsub komisjoni üles jätkama piirkonnale elutähtsa abi andmist, mis on suunatud kodanikuühiskonnale ja sõltumatutele humanitaarorganisatsioonidele, ning suurendama pingutusi laste turvalisuse tagamiseks; palub komisjonil eelarvetoetuse piiramist uuesti kaaluda ja piirduda rakendusmeetmetega, et võimaldada arenguprojektide jätkuvat rakendamist väljaspool konfliktipiirkonda; |
| --- | --- |

27.

| 28. | peab äärmiselt kahetsusväärseks asjaolu, et ÜRO Julgeolekunõukogu ei ole suutnud tegeleda Etioopia ja selle piirkonna olukorraga tõhusalt; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid paluksid ÜRO Julgeolekunõukogult Etioopia ja selle piirkonna teemaliste korrapäraste avalike kohtumiste korraldamist ning sihipäraste ja otsustavate meetmete võtmist, et tagada takistamatu juurdepääs humanitaarabile, võimaldada tsiviilisikute kaitset, teha lõpp rahvusvahelise õiguse ränkadele rikkumistele ja tagada hirmutegude toimepanijate vastutuselevõtmine; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tuletab meelde, et oma 17. detsembri 2021. aasta resolutsioonis S-33/1 inimõiguste olukorra kohta Etioopias otsustas ÜRO Inimõiguste Nõukogu moodustada Etioopiat käsitleva rahvusvahelise inimõiguste ekspertide komisjoni (ICHREE); nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid toetaksid ÜRO poolt piisavate rahaliste vahendite eraldamist Etioopiat käsitleva rahvusvahelise inimõiguste ekspertide komisjonile, ning nõuab, et Etioopia föderaalvalitsus hõlbustaks selle komisjoni takistamatut juurdepääsu; kutsub ÜRO Inimõiguste Nõukogu üles uuendama Etioopiat käsitleva rahvusvahelise inimõiguste ekspertide komisjoni volitusi ning andma talle piisavalt aega, tehnilist abi ja eelarvevahendeid, mida on vaja tema volituste rakendamiseks, ilma et see piiraks volituste ajalist või geograafilist ulatust; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tunnustab ÜRO Inimõiguste Nõukogu Etioopiat käsitleva rahvusvahelise inimõiguste ekspertide komisjoni 19. septembri 2022. aasta aruande (A/HRC/51/46) järeldusi, milles dokumenteeritakse sõjakuritegusid; kutsub komisjoni üles hindama ja kasutama neid järeldusi ja soovitusi ning kutsub Etioopia ametivõime üles neid tulemusi tunnistama, et taastada inimõiguste kaitse ja töötada sõjakuritegude ohvrite õiguskaitse nimel; kutsub lisaks kõiki konfliktiosalisi üles toetama ÜRO inimõiguste ametniku ja Etioopia inimõiguste komisjoni ühise uurimise käigus esitatud soovitusi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Etioopia föderaalvalitsusele ja föderatsioonikojale, Tigray ametivõimudele, Eritrea Riigi valitsusele, Ida-Aafrika Arenguühenduse, Aafrika Liidu ja selle liikmesriikide valitsustele, Üleaafrikalisele Parlamendile ning AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  ELT C 425, 20.10.2021, lk 132.

(2)  ELT C 132, 24.3.2022, lk 205.

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/89 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/89

---

P9_TA(2022)0352

Mahsa Amini surm ja naisõiguslastest meeleavaldajate represseerimine Iraanis

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon Mahsa Jina Amini surma ja naisõiguslastest meeleavaldajate represseerimise kohta Iraanis (2022/2849(RSP))

(2023/C 132/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraani kohta,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 25. septembri 2022. aasta avaldust Euroopa Liidu nimel ja Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 19. septembri 2022. aasta avaldust Mahsa Amini surma kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 25. septembri 2022. aasta avaldust Euroopa Liidu nimel ja Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 19. septembri 2022. aasta avaldust Mahsa Amini surma kohta,

| — | võttes arvesse Iraani Islamivabariigi inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 22. septembri 2022. aasta avaldust, milles nõutakse Mahsa Amini surma eest vastutusele võtmist ja naistevastase vägivalla lõpetamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Iraani Islamivabariigi inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 22. septembri 2022. aasta avaldust, milles nõutakse Mahsa Amini surma eest vastutusele võtmist ja naistevastase vägivalla lõpetamist,

| — | võttes arvesse Iraani Islamivabariigi inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 18. juuni 2022. aasta, 13. jaanuari 2022. aasta ja 11. jaanuari 2021. aasta aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Iraani Islamivabariigi inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 18. juuni 2022. aasta, 13. jaanuari 2022. aasta ja 11. jaanuari 2021. aasta aruandeid,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 16. juuni 2022. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 16. juuni 2022. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri António Guterresi 27. septembri 2022. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri António Guterresi 27. septembri 2022. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning asjaolu, et Iraan ratifitseeris selle 1975. aasta juunis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning asjaolu, et Iraan ratifitseeris selle 1975. aasta juunis,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse ELi 8. detsembri 2008. aasta suuniseid, mis käsitlevad naiste- ja tüdrukutevastast vägivalda ja nende igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 8. detsembri 2008. aasta suuniseid, mis käsitlevad naiste- ja tüdrukutevastast vägivalda ja nende igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemist,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et 13. septembril 2022 vahistas Iraani nn moraalipolitsei Teheranis 22-aastase kurdi-iraani naise Mahsa Jina Amini, kuna ta väidetavalt ei järginud džihaabi kohustusliku kandmise seadust; arvestades, et pealtnägijate sõnul lükkas moraalipolitsei Mahsa Jina Amini politseiautosse ja peksis teda sõidul Teheranis asuvasse Vozara kinnipidamiskeskusesse, kus ta varsti koomasse langes ja lähedalasuvas haiglas kolm päeva hiljem, 16. septembril 2022, politsei vahi all olles suri; arvestades, et Iraani ametivõimud kinnitavad, et ta suri loomulikku surma; arvestades, et nõuetekohast uurimist ei ole korraldatud, ning arvestades, et ametivõimud keeldusid ohvri perekonnale tema ravidokumente ja lahkamisaruannet väljastamast; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 13. septembril 2022 vahistas Iraani nn moraalipolitsei Teheranis 22-aastase kurdi-iraani naise Mahsa Jina Amini, kuna ta väidetavalt ei järginud džihaabi kohustusliku kandmise seadust; arvestades, et pealtnägijate sõnul lükkas moraalipolitsei Mahsa Jina Amini politseiautosse ja peksis teda sõidul Teheranis asuvasse Vozara kinnipidamiskeskusesse, kus ta varsti koomasse langes ja lähedalasuvas haiglas kolm päeva hiljem, 16. septembril 2022, politsei vahi all olles suri; arvestades, et Iraani ametivõimud kinnitavad, et ta suri loomulikku surma; arvestades, et nõuetekohast uurimist ei ole korraldatud, ning arvestades, et ametivõimud keeldusid ohvri perekonnale tema ravidokumente ja lahkamisaruannet väljastamast;

| B. | arvestades, et pärast Mahsa Jina Amini tapmist algasid enam kui 120 linnas ja peaaegu kõigis Iraani 31 provintsis üleriigilised meeleavaldused, kus osales sadu tuhandeid Iraani kodanikke kõigist ühiskonnarühmadest; arvestades, et meeleavalduste algatajad olid naised, kes nõudsid, et isikud, kes vastutavad Mahsa Jina Amini surma eest, tuleb vastutusele võtta, ning et Iraanis lõpetataks naistevastane vägivald ja diskrimineerimine, mis konkreetselt väljendub džihaabi kandmise kohustuses; arvestades, et naiste protestid on innustanud mehi solidaarsusele ja sütitanud üleriigilise reformi- ja protestiliikumise; arvestades, et üliõpilased protestivad kogu riigis paljudes ülikoolides, eelkõige Teherani Sharifi tehnikaülikoolis, boikoteerides loenguid ja avaldades meelt repressioonide vastu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast Mahsa Jina Amini tapmist algasid enam kui 120 linnas ja peaaegu kõigis Iraani 31 provintsis üleriigilised meeleavaldused, kus osales sadu tuhandeid Iraani kodanikke kõigist ühiskonnarühmadest; arvestades, et meeleavalduste algatajad olid naised, kes nõudsid, et isikud, kes vastutavad Mahsa Jina Amini surma eest, tuleb vastutusele võtta, ning et Iraanis lõpetataks naistevastane vägivald ja diskrimineerimine, mis konkreetselt väljendub džihaabi kandmise kohustuses; arvestades, et naiste protestid on innustanud mehi solidaarsusele ja sütitanud üleriigilise reformi- ja protestiliikumise; arvestades, et üliõpilased protestivad kogu riigis paljudes ülikoolides, eelkõige Teherani Sharifi tehnikaülikoolis, boikoteerides loenguid ja avaldades meelt repressioonide vastu;

| C. | arvestades, et Iraani julgeoleku- ja politseijõudude reageerimine meeleavaldustele on olnud vägivaldne, valimatu ja takistamatu ning toonud kaasa suuri inimohvreid ja palju vigastatuid; arvestades, et ÜRO kinnitusel on Iraani väed kasutanud meeleavaldajate vastu lahinglaskemoona, linnuhaavleid, pisargaasi ja metallkuule; arvestades, et alates 2. oktoobrist 2022 on Iraani julgeolekujõud teadete kohaselt tapnud sadu rahumeelseid meeleavaldajaid, kes avaldasid meelt Mahsa Jina Amini tapmise vastu, ning vigastanud ja vahistanud veel sadu inimesi, sealhulgas inimõiguste kaitsjaid, üliõpilasi, juriste, kodanikuühiskonna aktiviste ja enam kui 20 ajakirjanikku, sealhulgas ajakirjanik Niloofar Hamedi, kes andis esimesena teada Mahsa Jina Amini vahistamisest ja haiglasse viimisest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Iraani julgeoleku- ja politseijõudude reageerimine meeleavaldustele on olnud vägivaldne, valimatu ja takistamatu ning toonud kaasa suuri inimohvreid ja palju vigastatuid; arvestades, et ÜRO kinnitusel on Iraani väed kasutanud meeleavaldajate vastu lahinglaskemoona, linnuhaavleid, pisargaasi ja metallkuule; arvestades, et alates 2. oktoobrist 2022 on Iraani julgeolekujõud teadete kohaselt tapnud sadu rahumeelseid meeleavaldajaid, kes avaldasid meelt Mahsa Jina Amini tapmise vastu, ning vigastanud ja vahistanud veel sadu inimesi, sealhulgas inimõiguste kaitsjaid, üliõpilasi, juriste, kodanikuühiskonna aktiviste ja enam kui 20 ajakirjanikku, sealhulgas ajakirjanik Niloofar Hamedi, kes andis esimesena teada Mahsa Jina Amini vahistamisest ja haiglasse viimisest;

| D. | arvestades, et Amnesty International on esitanud tõendeid ametivõimude plaani kohta käimasolevad meeleavaldused maha suruda, kasutades Iraani revolutsioonilist kaardiväge, Basij poolsõjaväelisi jõudusid, Iraani Islamivabariigi politseid, märulipolitseid ja erariides turvatöötajaid; arvestades, et tõendid näitavad, kuidas relvajõudude peastaap andis kõigi provintside ülematele korralduse astuda rahumeelsetele meeleavaldajatele vastu, sundides julgeolekujõude kasutama laialdaselt surmavat jõudu ja tulirelvi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Amnesty International on esitanud tõendeid ametivõimude plaani kohta käimasolevad meeleavaldused maha suruda, kasutades Iraani revolutsioonilist kaardiväge, Basij poolsõjaväelisi jõudusid, Iraani Islamivabariigi politseid, märulipolitseid ja erariides turvatöötajaid; arvestades, et tõendid näitavad, kuidas relvajõudude peastaap andis kõigi provintside ülematele korralduse astuda rahumeelsetele meeleavaldajatele vastu, sundides julgeolekujõude kasutama laialdaselt surmavat jõudu ja tulirelvi;

| E. | arvestades, et teadete kohaselt on viimastel päevadel vahistatud arvukalt välismaalasi, sealhulgas ELi kodanikke nende väidetava osalemise eest meeleavaldustes; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et teadete kohaselt on viimastel päevadel vahistatud arvukalt välismaalasi, sealhulgas ELi kodanikke nende väidetava osalemise eest meeleavaldustes;

| F. | arvestades, et Iraani ametivõimud häirivad tahtlikult interneti- ja mobiilsideühendusi ning piiravad rangelt sotsiaalmeedia platvormide toimimist, et takistada Iraani kodanikel turvaliselt ja eraviisiliselt ligi pääseda kommunikatsioonitehnoloogiale ning korraldada rahumeelseid kogunemisi; arvestades, et teadete kohaselt on blokeeritud pärsiakeelseid sõnu „Mahsa Amini“ sisaldavaid SMSe; arvestades, et režiim on suures osas Iraanist internetiühenduse katkestanud ja interneti lahti ühendanud ning püüab hoida ära protestide kohta uudiste ja piltide edastamist ja levitamist ning takistada rahvusvahelistel ja kohalikel organisatsioonidel inimõiguste rikkumisi dokumenteerimast; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Iraani ametivõimud häirivad tahtlikult interneti- ja mobiilsideühendusi ning piiravad rangelt sotsiaalmeedia platvormide toimimist, et takistada Iraani kodanikel turvaliselt ja eraviisiliselt ligi pääseda kommunikatsioonitehnoloogiale ning korraldada rahumeelseid kogunemisi; arvestades, et teadete kohaselt on blokeeritud pärsiakeelseid sõnu „Mahsa Amini“ sisaldavaid SMSe; arvestades, et režiim on suures osas Iraanist internetiühenduse katkestanud ja interneti lahti ühendanud ning püüab hoida ära protestide kohta uudiste ja piltide edastamist ja levitamist ning takistada rahvusvahelistel ja kohalikel organisatsioonidel inimõiguste rikkumisi dokumenteerimast;

| G. | arvestades, et Iraani valitsus kehtestas 1983. aastal džihaabi kandmise kohustuse; arvestades, et kohustuslikust hidžaabist on saanud naiste represseerimise vahend, mis jätab nad ilma nende vabadusest ja õigustest Iraanis; arvestades, et naisi, kes viibivad avalikus kohas ilma džihaabita, on nende repressiivsete reeglite rikkumise eest sageli ahistatud, vangistatud, piinatud, piitsutatud ja isegi tapetud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Iraani valitsus kehtestas 1983. aastal džihaabi kandmise kohustuse; arvestades, et kohustuslikust hidžaabist on saanud naiste represseerimise vahend, mis jätab nad ilma nende vabadusest ja õigustest Iraanis; arvestades, et naisi, kes viibivad avalikus kohas ilma džihaabita, on nende repressiivsete reeglite rikkumise eest sageli ahistatud, vangistatud, piinatud, piitsutatud ja isegi tapetud;

| H. | arvestades, et naiste ahistamine ja naiste- ja tütarlastevastane vägivald moraalipolitsei poolt on alates president Ebrahim Raisi ametiaja algusest 2021. aastal sagenenud; arvestades, et Iraani valitsus on nõudnud õigusakte ja seaduseelnõusid, mis soodustavad naiste represseerimist; arvestades, et Mahsa Jina Amini tapmine moodustab osa Iraani naiste juba niigi rangelt piiratud õiguste laiemast piiramisest ja tagasipööramisest, sealhulgas 2021. aastal vastu võetud uue seadusega, millega tõsiselt piiratakse naiste juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervisega seotud õigustele, mis rahvusvahelise õiguse alusel kujutab endast otsest naiste inimõiguste rikkumist; arvestades, et nn džihaabi ja vooruslikkuse projekti käivitamine tähendaks valvekaamerate kasutuselevõttu, et looritamata naisi jälgida ja trahvida; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et naiste ahistamine ja naiste- ja tütarlastevastane vägivald moraalipolitsei poolt on alates president Ebrahim Raisi ametiaja algusest 2021. aastal sagenenud; arvestades, et Iraani valitsus on nõudnud õigusakte ja seaduseelnõusid, mis soodustavad naiste represseerimist; arvestades, et Mahsa Jina Amini tapmine moodustab osa Iraani naiste juba niigi rangelt piiratud õiguste laiemast piiramisest ja tagasipööramisest, sealhulgas 2021. aastal vastu võetud uue seadusega, millega tõsiselt piiratakse naiste juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervisega seotud õigustele, mis rahvusvahelise õiguse alusel kujutab endast otsest naiste inimõiguste rikkumist; arvestades, et nn džihaabi ja vooruslikkuse projekti käivitamine tähendaks valvekaamerate kasutuselevõttu, et looritamata naisi jälgida ja trahvida;

| I. | arvestades, et inimõiguste olukord Iraanis üha halveneb; arvestades, et Mahsa Jina Amini tapmine on näide jätkuvast inimõiguste kriisist Iraanis, mida põlistab Iraani valitsuse ja selle julgeolekuaparaadi süsteemne karistamatus, mis on võimaldanud toime panna laialt levinud piinamist, kohtuväliseid hukkamisi ja muid ebaseaduslikke tapmisi; arvestades, et alates 18. septembrist 2022 on vahistatud üle neljakümne inimõiguste kaitsja ning et Iraani väed on niisuguste vahistamiste, rünnakute ja reidide käigus kasutanud vägivalda eelkõige naissoost inimõiguste kaitsjate vastu; arvestades, et Urmia revolutsioonikohus mõistis surma Iraani LGBTQI kogukonna liikmete õiguste kaitsjad, 31-aastase Zahra Sedighi Hamedani ja 24-aastase Elham Chubdari, süüdistades neid „moraalse perverssuse levitamises Maal homoseksuaalsust propageerides“; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et inimõiguste olukord Iraanis üha halveneb; arvestades, et Mahsa Jina Amini tapmine on näide jätkuvast inimõiguste kriisist Iraanis, mida põlistab Iraani valitsuse ja selle julgeolekuaparaadi süsteemne karistamatus, mis on võimaldanud toime panna laialt levinud piinamist, kohtuväliseid hukkamisi ja muid ebaseaduslikke tapmisi; arvestades, et alates 18. septembrist 2022 on vahistatud üle neljakümne inimõiguste kaitsja ning et Iraani väed on niisuguste vahistamiste, rünnakute ja reidide käigus kasutanud vägivalda eelkõige naissoost inimõiguste kaitsjate vastu; arvestades, et Urmia revolutsioonikohus mõistis surma Iraani LGBTQI kogukonna liikmete õiguste kaitsjad, 31-aastase Zahra Sedighi Hamedani ja 24-aastase Elham Chubdari, süüdistades neid „moraalse perverssuse levitamises Maal homoseksuaalsust propageerides“;

| J. | arvestades, et EL on vastu võtnud inimõiguste rikkumistega seoses piiravad meetmed, mis hõlmavad varade külmutamist ja viisakeeldu üksikisikute ja üksuste suhtes, kes on vastutavad ränkade inimõiguste rikkumiste eest, ning keeldu eksportida Iraani seadmeid, mida võidakse kasutada siserepressioonideks või telekommunikatsiooni jälgimiseks; arvestades, et neid meetmeid, mis esmakordselt kehtestati 12. aprillil 2011, ajakohastatakse regulaarselt ning need jäävad jõusse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL on vastu võtnud inimõiguste rikkumistega seoses piiravad meetmed, mis hõlmavad varade külmutamist ja viisakeeldu üksikisikute ja üksuste suhtes, kes on vastutavad ränkade inimõiguste rikkumiste eest, ning keeldu eksportida Iraani seadmeid, mida võidakse kasutada siserepressioonideks või telekommunikatsiooni jälgimiseks; arvestades, et neid meetmeid, mis esmakordselt kehtestati 12. aprillil 2011, ajakohastatakse regulaarselt ning need jäävad jõusse;

| K. | arvestades, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrell mõistis oma 25. septembri 2022. aasta avalduses hukka Mahsa Jina Amini tapmise ja ülemäärase jõu kasutamise Iraani julgeolekujõudude poolt ning teatas, et EL kaalub enne järgmist välisasjade nõukogu istungit kõiki tema käsutuses olevaid võimalusi, kuidas reageerida Mahsa Jina Amini tapmisele ja sellele, kuidas Iraani julgeolekujõud on reageerinud sellele järgnenud meeleavaldustele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrell mõistis oma 25. septembri 2022. aasta avalduses hukka Mahsa Jina Amini tapmise ja ülemäärase jõu kasutamise Iraani julgeolekujõudude poolt ning teatas, et EL kaalub enne järgmist välisasjade nõukogu istungit kõiki tema käsutuses olevaid võimalusi, kuidas reageerida Mahsa Jina Amini tapmisele ja sellele, kuidas Iraani julgeolekujõud on reageerinud sellele järgnenud meeleavaldustele;

| 1. | mõistab kõige karmimalt hukka Mahsa Jina Amini surma, mille põhjustas tema vägivaldne vahistamine, kuritarvitamine ja väärkohtlemine Iraani moraalipolitsei poolt; avaldab kaastunnet tema perekonnale ja sõpradele ning kõigi hiljuti Iraanis aset leidnud meeleavaldustel tapetud isikute perekondadele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub Iraani valitsust üles võimaldama Mahsa Jina Amini traagilise surma ning väidetava piinamise ja väärkohtlemise erapooletut ja tulemuslikku uurimist sõltumatu pädeva asutuse poolt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab solidaarsust noorte Iraani naistega, kes juhivad meeleavaldusi ja osalevad neis, hoolimata raskustest ja probleemidest, mis neil seetõttu tekivad; toetab kogu riigis toimuvat rahumeelset protestiliikumist, mis on suunatud Mahsa Jina Amini tapmise, naiste süsteemse ja kasvava rõhumise ning inimõiguste ja põhivabaduste raskete ja massiliste rikkumiste vastu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toetab kindlalt Iraani rahva soovi elada vabas, stabiilses, kaasavas ja demokraatlikus riigis, kus austatakse inimõiguste ja põhivabaduste valdkonnas võetud riiklikke ja rahvusvahelisi kohustusi; on sügavalt mures teadete pärast, et Iraani revolutsiooniline kaardivägi, Basij väed ja politsei piirasid, vahistasid ja tulistasid 2. oktoobril 2022 Teheranis Sharifi tehnoloogiaülikooli lõksu jäänud suurt hulka üliõpilasi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunnistab, et Iraani naiste liikumine ulatub kaugemale naiste õiguste kaitsmisest, ning toetab Iraanis ilmaliku riigi loomist vägivaldse ja tagurliku teokraatia asemel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mõistab teravalt hukka Iraani julgeolekujõudude laialdase, tahtliku ja ebaproportsionaalse jõu kasutamise rahumeelsete meeleavaldajate vastu ning kutsub Iraani ametivõime üles lõpetama oma kodanike vastu suunatud jätkuva, süstemaatilise ja lubamatu vägivalla; nõuab, et Iraani ametivõimud võimaldaksid korraldada kõigi meeleavaldajate tapmiste tõenditel põhineva, kiire, erapooletu ja tulemusliku uurimise ning võtta süüdlased vastutusele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab, et Iraani ametivõimud vabastaksid viivitamata ja tingimusteta kõik, kes on kinni peetud üksnes selle eest, et nad kasutasid meeleavaldustel rahumeelselt oma väljendus-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabaduse õigust, ning võtaksid tagasi kõik nende vastu esitatud süüdistused; rõhutab, et põhiõigusi, nagu väljendus- ja kogunemisvabadus, tuleb alati austada, ning kutsub Iraani ametivõime üles täitma oma rahvusvahelisi kohustusi, sealhulgas neid, mis on võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti raames; nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud vabastaksid viivitamata kõik vahistatud ELi kodanikud ja loobuksid kõigist nende vastu esitatud süüdistustest; on väga mures enam kui 20 ajakirjaniku, eelkõige ajakirjaniku Niloofar Hamedi vahistamise pärast, kes vahendas esimesena uudist Mahsa Jina Amini vahistamise ja haiglasse viimise kohta, ning kutsub Iraani ametivõime üles nad viivitamata vabastama; kutsub Iraani üles austama kõigi Iraanis elavate inimeste, eelkõige naiste ja tütarlaste väljendus- ja veendumusvabadust, kuna just neid represseeritakse kõige rohkem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mõistab hukka asjaolu, et Iraani Islamivabariik diskrimineerib süsteemselt naisi ja teisi vähekaitstud rühmi seaduste ja muude õigusnormidega, mis piiravad tõsiselt nende vabadusi ja õigusi, sealhulgas alandav džihaabi kohustusliku kandmise seadus ja selle täitmise tagamine vägivalla abil, naiste seksuaal- ja reproduktiivtervisega seotud õiguste range piiramine ning naiste poliitiliste, sotsiaalsete, majanduslike, kultuuriliste ja isiklike õiguste rikkumine; nõuab, et Iraani ametivõimud tühistaksid kiiresti seadused, millega sunnitakse naistele ja tütarlastele peale džihaabi kandmise nõue, kaotaksid moraalipolitsei ning lõpetaksid naiste süsteemse diskrimineerimise kõigis eluvaldkondades; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mõistab teravalt hukka Iraani tava sulgeda internetiühendus ja mobiilsidevõrgud riigis toimuvate meeleavalduste kontekstis, takistades suhtlemist ja teabe vaba liikumist Iraani kodanike jaoks; rõhutab, et selline tegevus on rahvusvahelise õiguse selge rikkumine; väljendab heameelt USA otsuse üle võimaldada eraettevõtjatel teha praeguste meeleavalduste ajal Iraani rahvale kättesaadavaks oma digitaalteenused; |
| --- | --- |

9.

| 10. | lükkab kategooriliselt tagasi Iraani ametnike poolt ja riigi kontrolli all olevas Iraani meedias esitatud süüdistused, milles osutatakse Saksamaa ja teiste Euroopa riikide diplomaatilistele esindustele kui väidetavatele meeleavalduste õhutajatele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kordab, et mõistab teravalt hukka pidevalt halveneva inimõiguste olukorra Iraanis, sealhulgas ja eelkõige etniliste ja usuliste vähemuste hulka kuuluvate isikute, kaasa arvatud kurdide, belutšide, araablaste ning mitte- šiiidi ja mittemoslemi usuvähemuste, sealhulgas bahaide ja kristlaste puhul; nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud austaksid etniliste ja usuvähemuste põhiõigusi ja -vabadusi; kutsub Iraani ametivõime üles kaotama diskrimineerimise kõik vormid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab tungivalt, et Iraani valitsus vabastaks viivitamata ja tingimusteta kõik inimõiguste kaitsjad, kes on vangistatud väljendus- ja veendumusvabaduse õiguse rahumeelse kasutamise eest; kutsub Iraani ülemkohut üles tühistama LGBTI kogukonna liikmete inimõiguste kaitsjatele Zahra Sedighi-Hamadanile ja Elham Choubdarile määratud karistused, kuna on rikutud õigust õiglasele kohtulikule arutamisele; palub Iraani valitsusel lõpetada kõigi inimõiguste kaitsjate sihikule võtmine Iraanis ning tagada igas olukorras, et nad saaksid viia ellu õiguspärast inimõigustealast tegevust igasuguste piiranguteta, sealhulgas kohtuliku ahistamiseta, ja repressioone kartmata; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mõistab hukka süstemaatilise piinamise Iraani vanglates ning nõuab, et viivitamata lõpetataks kõikide kinnipeetavate igasugune piinamine ja väärkohtlemine; mõistab hukka tava, mille alusel ei lubata kinnipeetavatel kasutada telefoni ega kohtuda pereliikmetega; peab väga murettekitavaks, et kinnipeetavatel ei ole ülekuulamiste ajal võimalik kasutada õigusabi; kutsub Iraani valitsust üles kohtlema kinnipeetavaid lugupidavalt, pidades silmas nende loomupärast väärikust ja väärtust inimestena; |
| --- | --- |

13.

| 14. | peab äärmiselt kahetsusväärseks asjaolu, et ei ole tehtud edusamme juhtumite puhul, mis on seotud Iraanis kinni peetud ELi-Iraani topeltkodakondsusega isikutega, sealhulgas Ahmadreza Djalaliga, kes mõisteti surma alusetute spionaažisüüdistuste põhjal; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mõistab teravalt hukka asjaolu, et Iraani ametivõimud kasutavad viimastel aastatel üha rohkem surmanuhtlust, ning peab kahetsusväärseks asjaolu, et surmanuhtluse kasutamine meeleavaldajate, teisitimõtlejate ja vähemusrühmade liikmete suhtes on murettekitavalt sagenenud; kordab oma üleskutset Iraani valitsusele kehtestada viivitamata surmanuhtluse kasutamisele moratoorium, mis oleks samm surmanuhtluse kaotamise suunas, ja muuta ära kõik surmanuhtlused; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub Iraani ametivõimudel anda luba kõigi ÜRO Inimõiguste Nõukogu erimenetluste esindajate külastuseks ja tagada eelkõige, et Iraani Islamivabariigi inimõiguste olukorraga tegeleval ÜRO eriraportööril lubataks riiki siseneda; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub ÜROd ja eelkõige selle Inimõiguste Nõukogu üles viivitamata algatama möödunud nädalatel aset leidnud sündmustega seoses põhjaliku uurimise, mida juhiks Iraani Islamivabariigi inimõiguste olukorraga tegelev ÜRO eriraportöör; palub ÜRO Inimõiguste Nõukogul luua rahvusvaheline uurimis- ja vastutusele võtmise mehhanism Iraani valitsuse toime pandud inimõiguste rikkumiste jaoks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palub ELil ja selle liikmesriikidel kasutada kõiki suhteid Iraani ametivõimudega, et nõuda meeleavalduste vägivaldse mahasurumise viivitamatut lõpetamist ja kõigi nende isikute tingimusteta vabastamist, kes on vahistatud väljendus-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabaduse õiguse kasutamise eest, nõuda Mahsa Jina Amini ja kümnete meeleavaldajate surma sõltumatut uurimist, nõuda tungivalt internetile ja sidekanalitele juurdepääsu taastamist ning julgustada naiste džihaabi kandmise kohustuse kaotamist; kutsub liikmesriike üles kooskõlas Eurojusti uute reeglitega hoidma, säilitama ja jagama kättesaadavaid tõendeid, mis võivad uurimistele kaasa aidata, sealhulgas tegema koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga ja selle tööd toetama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub välisasjade nõukogu üles lisama Iraani ametnikud, sealhulgas kõik moraalipolitseiga seotud ametnikud, kes on Mahsa Jina Amini surmas ja meeleavaldajate vastu suunatud vägivallas kaasosalised või vastutavad selle eest, ELi nimekirja isikutest, kelle suhtes on kehtestatud piiravad meetmed seoses inimõiguste raskete rikkumistega Iraanis; kordab, et Iraani revolutsioonilise kaardiväe juhtkonnale kehtestatud sanktsioone ei tohi tühistada; väljendab heameelt selle üle, et nõukogu võttis vastu kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi, mis on ELi jaoks inimõiguste rikkujate karistamiseks oluline vahend; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab, et EL, kaasa arvatud komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja jätkaksid Iraani ametivõimudega seoses inimõiguste küsimuse tõstatamist kahe- ja mitmepoolsetel foorumitel ning kasutaksid sel eesmärgil kõiki kavandatud kohtumisi Iraani ametivõimudega, eelkõige ELi ja Iraani kõrgetasemelise poliitilise dialoogi raames; kinnitab veel kord, et inimõiguste austamine on ELi ja Iraani suhete arendamise alustala; |
| --- | --- |

20.

| 21. | soovitab Teheranis akrediteeritud ELi saatkondadel omavahelist tegevust tihedalt koordineerida; nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid, kellel on Teheranis diplomaatiline esindus, kasutaksid inimõiguste kaitsjaid käsitlevates ELi suunistes ette nähtud mehhanisme, et toetada ja kaitsta kõnealuseid isikuid, eelkõige naiste õiguste kaitsjaid ning ELi-Iraani topeltkodakondsusega isikuid, sealhulgas naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ ja Euroopa demokraatia rahastu erakorraliste toetuste, samuti erakorraliste viisade, avalike avalduste, kohtuprotsesside jälgimise ja vanglakülastuste kaudu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni üles kaaluma rangelt vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttest lähtuvalt võimalust lubada ELis asuvatel sideteenuste osutajatel pakkuda Iraani inimestele vahendeid, sealhulgas videokonverentside kasutamist, e-õppe platvorme, veebikaarte ja pilveteenuseid, et tagada neile juurdepääs veebipõhistele vahenditele ja platvormidele, mida nad vajavad oma inimõiguste kasutamiseks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | väljendab muret tagurlike islamistlike ühenduste jätkuva lobitöö pärast Euroopa institutsioonides, mis võib kujutada endast välissekkumist meie demokraatlikku korda; |
| --- | --- |

23.

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Islami nõuandvale esinduskogule, Iraani Islamivabariigi valitsusele, Iraani Islamivabariigi kõrgeima juhi kantseleile ja Mahsa Jina Amini perekonnale. |
| --- | --- |

24.

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/94 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/94

---

P9_TA(2022)0353

Ukraina-vastase agressioonisõja eskaleerimine Venemaa poolt

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon Ukraina-vastase agressioonisõja eskaleerimise kohta Venemaa poolt (2022/2851(RSP))

(2023/C 132/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ukraina ja Venemaa kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ukraina ja Venemaa kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põhikirja,

| — | võttes arvesse Helsingi 1975. aasta lõppakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Helsingi 1975. aasta lõppakti,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu liikmete ja G7 välisministrite 30. septembri 2022. aasta avaldusi Ukraina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu liikmete ja G7 välisministrite 30. septembri 2022. aasta avaldusi Ukraina kohta,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 28. septembril 2022. aastal Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust Venemaa poolt Donetski, Hersoni, Luhanski ja Zaporižžja oblastis korraldatud ebaseaduslike libareferendumite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 28. septembril 2022. aastal Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust Venemaa poolt Donetski, Hersoni, Luhanski ja Zaporižžja oblastis korraldatud ebaseaduslike libareferendumite kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni 28. septembri 2022. aasta pressiavaldust Venemaa vastu suunatud uue piiravate meetmete paketi kohta ning Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Micheli 30. septembri 2022. aasta sõnumit Ukraina piirkondade ebaseadusliku annekteerimise kohta Venemaa poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni 28. septembri 2022. aasta pressiavaldust Venemaa vastu suunatud uue piiravate meetmete paketi kohta ning Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Micheli 30. septembri 2022. aasta sõnumit Ukraina piirkondade ebaseadusliku annekteerimise kohta Venemaa poolt,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 22. septembril 2022. aastal Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja kohta ja 28. septembri 2022. aasta avaldust lekete kohta Nord Streami gaasijuhtmetes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 22. septembril 2022. aastal Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja kohta ja 28. septembri 2022. aasta avaldust lekete kohta Nord Streami gaasijuhtmetes,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et ÜRO põhikirja ja rahvusvahelise õiguse põhimõtete kohaselt on kõik riigid võrdselt suveräänsed ja peavad oma rahvusvahelistes suhetes hoiduma jõuga ähvardamisest või jõu kasutamisest teiste riikide territoriaalse terviklikkuse või poliitilise sõltumatuse vastu; arvestades, et ühe riigi territooriumi annekteerimine teise riigi poolt jõuga ähvardamise või jõu kasutamise tulemusena on ÜRO harta põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse rikkumine; arvestades, et seda põhimõtet kinnitas hiljuti ÜRO peasekretär António Guterres; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO põhikirja ja rahvusvahelise õiguse põhimõtete kohaselt on kõik riigid võrdselt suveräänsed ja peavad oma rahvusvahelistes suhetes hoiduma jõuga ähvardamisest või jõu kasutamisest teiste riikide territoriaalse terviklikkuse või poliitilise sõltumatuse vastu; arvestades, et ühe riigi territooriumi annekteerimine teise riigi poolt jõuga ähvardamise või jõu kasutamise tulemusena on ÜRO harta põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse rikkumine; arvestades, et seda põhimõtet kinnitas hiljuti ÜRO peasekretär António Guterres;

| B. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon kui ÜRO Julgeolekunõukogu alaline liige kannab erilist poliitilist vastutust rahu ja julgeoleku säilitamise eest maailmas, kuid on pidevalt rikkunud ÜRO põhikirja põhimõtteid oma agressiivse käitumisega Ukraina suveräänsuse, sõltumatuse ja territoriaalse terviklikkuse vastu ning on avalikult eiranud rahvusvahelist üldsust, andes teada oma ebaseaduslikest ÜRO põhikirjaga vastuolus olevatest tegudest samal ajal, mil toimus ÜRO Peaassamblee istungjärk; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon kui ÜRO Julgeolekunõukogu alaline liige kannab erilist poliitilist vastutust rahu ja julgeoleku säilitamise eest maailmas, kuid on pidevalt rikkunud ÜRO põhikirja põhimõtteid oma agressiivse käitumisega Ukraina suveräänsuse, sõltumatuse ja territoriaalse terviklikkuse vastu ning on avalikult eiranud rahvusvahelist üldsust, andes teada oma ebaseaduslikest ÜRO põhikirjaga vastuolus olevatest tegudest samal ajal, mil toimus ÜRO Peaassamblee istungjärk;

| C. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon on viimastel kuudel jätkanud ebaseaduslikku, provotseerimata ja põhjendamatut agressioonisõda Ukraina vastu; arvestades, et Venemaa kaotas 2022. aasta septembri algul alustatud Ukraina eduka vastupealetungi tulemusel olulise osa territooriumist, mis ta oli okupeerinud Ukraina Harkivi oblastis ning muudes Ida- ja Lõuna-Ukraina piirkondades; arvestades, et nende alade vabastamise järel on leitud uusi tõendeid Venemaa vägede ja käsilasvägede toime pandud raskete inimõiguste rikkumiste ja sõjakuritegude kohta, näiteks Izjumi massihauad rohkem kui 440 inimese surnukehaga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon on viimastel kuudel jätkanud ebaseaduslikku, provotseerimata ja põhjendamatut agressioonisõda Ukraina vastu; arvestades, et Venemaa kaotas 2022. aasta septembri algul alustatud Ukraina eduka vastupealetungi tulemusel olulise osa territooriumist, mis ta oli okupeerinud Ukraina Harkivi oblastis ning muudes Ida- ja Lõuna-Ukraina piirkondades; arvestades, et nende alade vabastamise järel on leitud uusi tõendeid Venemaa vägede ja käsilasvägede toime pandud raskete inimõiguste rikkumiste ja sõjakuritegude kohta, näiteks Izjumi massihauad rohkem kui 440 inimese surnukehaga;

| D. | arvestades, et juba on mõrvatud tuhandeid tsiviilisikuid ja veel rohkem on neid, keda on piinatud, ahistatud, seksuaalselt rünnatud või kes on röövitud või sunniviisiliselt ümber asustatud; arvestades, et Venemaa vägede ja käsilasvägede ebainimlik käitumine on täielikult vastuolus rahvusvahelise humanitaarõigusega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et juba on mõrvatud tuhandeid tsiviilisikuid ja veel rohkem on neid, keda on piinatud, ahistatud, seksuaalselt rünnatud või kes on röövitud või sunniviisiliselt ümber asustatud; arvestades, et Venemaa vägede ja käsilasvägede ebainimlik käitumine on täielikult vastuolus rahvusvahelise humanitaarõigusega;

| E. | arvestades, et alates sissetungi algusest on kümned tuhanded Vene vägedesse kuuluvad sõdurid kas lahingus langenud või kadunud ja hävitatud Vene vägede sõjatehnika; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et alates sissetungi algusest on kümned tuhanded Vene vägedesse kuuluvad sõdurid kas lahingus langenud või kadunud ja hävitatud Vene vägede sõjatehnika;

| F. | arvestades, et rahvusvaheline üldsus toetab jätkuvalt Ukrainat kaasaegse varustuse, laskemoona, väljaõppe ja luureandmete jagamisega, kõige uuem näide on hiljuti vastu võetud USA Kongressi seaduseelnõu, millega antakse abi rohkem kui 12,3 miljardi USA dollari ulatuses; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rahvusvaheline üldsus toetab jätkuvalt Ukrainat kaasaegse varustuse, laskemoona, väljaõppe ja luureandmete jagamisega, kõige uuem näide on hiljuti vastu võetud USA Kongressi seaduseelnõu, millega antakse abi rohkem kui 12,3 miljardi USA dollari ulatuses;

| G. | arvestades, et Ukraina ametiisikute sõnul vajab Ukraina sõjavägi kaasaegseid lahingutanke, rohkem pind-õhk- ja pind-pind-süsteeme, soomustransportööre ning rohkem väljaõppekeskusi ja rohkem laskemoona; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Ukraina ametiisikute sõnul vajab Ukraina sõjavägi kaasaegseid lahingutanke, rohkem pind-õhk- ja pind-pind-süsteeme, soomustransportööre ning rohkem väljaõppekeskusi ja rohkem laskemoona;

| H. | arvestades, et 9.–11. septembril 2022 toimusid Venemaal ning ebaseaduslikult annekteeritud Ukraina Autonoomses Vabariigis Krimmis ja Sevastopoli linnas piirkondlikud ja kohalikud valimised, mida EL ei tunnusta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 9.–11. septembril 2022 toimusid Venemaal ning ebaseaduslikult annekteeritud Ukraina Autonoomses Vabariigis Krimmis ja Sevastopoli linnas piirkondlikud ja kohalikud valimised, mida EL ei tunnusta;

| I. | arvestades, et kiiruga korraldatud libareferendumid toimusid 23.–27. septembril 2022 Ukraina osaliselt Venemaa poolt okupeeritud piirkondades, Donetski, Hersoni, Luhanski ja Zaporižžja oblastites ja sunniviisiliselt Venemaale väljasaadetud ukrainlaste hulgas, ning Venemaa ametivõimud on teatanud ettemääratud ja ebarealistlikult kõrgest valimisaktiivsusest ja Venemaa anneksiooni heakskiitmise protsendist; arvestades, et hääletusprotsessi käigus toimus inimõiguste süstemaatiline rikkumine ja hirmutamine, eelkõige relvastatud vene sõdurite juuresolekul; arvestades, et need libareferendumid on koopia referendumist, mille Venemaa korraldas Krimmis pärast Krimmi poolsaare okupeerimist 2014. aasta algul; arvestades, et Venemaa teatas 30. septembril 2022 nende territooriumide ametlikust ebaseaduslikust annekteerimisest ning Riigiduuma ja Föderatsiooninõukogu kiitsid annekteerimise seejärel ühehäälselt heaks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kiiruga korraldatud libareferendumid toimusid 23.–27. septembril 2022 Ukraina osaliselt Venemaa poolt okupeeritud piirkondades, Donetski, Hersoni, Luhanski ja Zaporižžja oblastites ja sunniviisiliselt Venemaale väljasaadetud ukrainlaste hulgas, ning Venemaa ametivõimud on teatanud ettemääratud ja ebarealistlikult kõrgest valimisaktiivsusest ja Venemaa anneksiooni heakskiitmise protsendist; arvestades, et hääletusprotsessi käigus toimus inimõiguste süstemaatiline rikkumine ja hirmutamine, eelkõige relvastatud vene sõdurite juuresolekul; arvestades, et need libareferendumid on koopia referendumist, mille Venemaa korraldas Krimmis pärast Krimmi poolsaare okupeerimist 2014. aasta algul; arvestades, et Venemaa teatas 30. septembril 2022 nende territooriumide ametlikust ebaseaduslikust annekteerimisest ning Riigiduuma ja Föderatsiooninõukogu kiitsid annekteerimise seejärel ühehäälselt heaks;

| J. | arvestades, et 21. septembril 2022 kuulutas Vladimir Putin välja Venemaa esimese mobilisatsiooni pärast teist maailmasõda; arvestades, et meediateadete kohaselt suunatakse mobilisatsiooniga relvajõududesse teenima 300 000 kuni 1,2 miljonit reservväelast; arvestades, et vastupidiselt ametlikule teatele, et ametivõimud värbavad hiljuti sõjaväes teeninud ja lahingukogemusega kodanikke, viitavad aruanded sellele, et värvatakse ka mõned ilma igasuguse sõjalise kogemuseta inimesed, eelkõige vaesematest ja äärepoolsematest piirkondadest ja etniliste vähemuste hulgast, ning et värbamist kasutatakse repressiivse vahendina, nagu okupeeritud Krimmis, kus on välja kutsutud enam kui 1 500 krimmitatarlast; arvestades, et teateid sunniviisilisest mobiliseerimisest on ka Ukraina uutest ebaseaduslikult annekteeritud oblastitest; arvestades, et on teateid, et äsja värvatud sõdurid on peaaegu kohe rindele saadetud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 21. septembril 2022 kuulutas Vladimir Putin välja Venemaa esimese mobilisatsiooni pärast teist maailmasõda; arvestades, et meediateadete kohaselt suunatakse mobilisatsiooniga relvajõududesse teenima 300 000 kuni 1,2 miljonit reservväelast; arvestades, et vastupidiselt ametlikule teatele, et ametivõimud värbavad hiljuti sõjaväes teeninud ja lahingukogemusega kodanikke, viitavad aruanded sellele, et värvatakse ka mõned ilma igasuguse sõjalise kogemuseta inimesed, eelkõige vaesematest ja äärepoolsematest piirkondadest ja etniliste vähemuste hulgast, ning et värbamist kasutatakse repressiivse vahendina, nagu okupeeritud Krimmis, kus on välja kutsutud enam kui 1 500 krimmitatarlast; arvestades, et teateid sunniviisilisest mobiliseerimisest on ka Ukraina uutest ebaseaduslikult annekteeritud oblastitest; arvestades, et on teateid, et äsja värvatud sõdurid on peaaegu kohe rindele saadetud;

| K. | arvestades, et Venemaa mobilisatsiooni väljakuulutamine tõi kaasa protestid ja Venemaa ametivõimud on seni vahistanud üle 2 400 meeleavaldaja; arvestades, et mobilisatsiooni väljakuulutamisest saadik on Venemaalt lahkunud sadu tuhandeid venelasi, et mobiliseerimisest pääseda; arvestades, et Venemaa ametivõimud on loonud mitmes piiripunktis värbamiskeskused, et anda mobilisatsioonikutse kohapeal üle ja takistada kodanikke riigist lahkumast; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Venemaa mobilisatsiooni väljakuulutamine tõi kaasa protestid ja Venemaa ametivõimud on seni vahistanud üle 2 400 meeleavaldaja; arvestades, et mobilisatsiooni väljakuulutamisest saadik on Venemaalt lahkunud sadu tuhandeid venelasi, et mobiliseerimisest pääseda; arvestades, et Venemaa ametivõimud on loonud mitmes piiripunktis värbamiskeskused, et anda mobilisatsioonikutse kohapeal üle ja takistada kodanikke riigist lahkumast;

| L. | arvestades, et Venemaa relvajõud okupeerivad endiselt Zaporižžja tuumaelektrijaama; arvestades, et Venemaa väed röövisid 30. septembril 2022 Zaporižžja tuumaelektrijaama peadirektori Ihor Murašovi ja lasid ta hiljem vabaks; arvestades, et Zaporižžja tuumaelektrijaam on Euroopa suurim ja selle viimane reaktor suleti tuumajaamas ja selle ümbruses toimunud lahingute tõttu 2022. aasta septembri alguses; arvestades, et tuumakatastroofi oht siiski püsib; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Venemaa relvajõud okupeerivad endiselt Zaporižžja tuumaelektrijaama; arvestades, et Venemaa väed röövisid 30. septembril 2022 Zaporižžja tuumaelektrijaama peadirektori Ihor Murašovi ja lasid ta hiljem vabaks; arvestades, et Zaporižžja tuumaelektrijaam on Euroopa suurim ja selle viimane reaktor suleti tuumajaamas ja selle ümbruses toimunud lahingute tõttu 2022. aasta septembri alguses; arvestades, et tuumakatastroofi oht siiski püsib;

| M. | arvestades, et Vladimir Putin hoiatas 21. septembri 2022. aasta telepöördumises, et kui Venemaa territoriaalne terviklikkus, pidades silmas ebaseaduslikult annekteeritud Ukraina territooriume, peaks ohtu sattuma, „kasutame kindlasti kõiki meie käsutuses olevaid vahendeid Venemaa ja meie rahva kaitsmiseks“; arvestades, et sõnad „kõik meie käsutuses olevad vahendid“ on halvasti peidetud väljapressimine tuumarelvaga ähvardades; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Vladimir Putin hoiatas 21. septembri 2022. aasta telepöördumises, et kui Venemaa territoriaalne terviklikkus, pidades silmas ebaseaduslikult annekteeritud Ukraina territooriume, peaks ohtu sattuma, „kasutame kindlasti kõiki meie käsutuses olevaid vahendeid Venemaa ja meie rahva kaitsmiseks“; arvestades, et sõnad „kõik meie käsutuses olevad vahendid“ on halvasti peidetud väljapressimine tuumarelvaga ähvardades;

| N. | arvestades, et 26. ja 27. septembril 2022 täheldati gaasijuhtmetes Nord Stream 1 ja Nord Stream 2 lekete tõttu tõsist rõhulangust, kusjuures lekete põhjusena kahtlustati tahtlikke veealuseid plahvatusi, mille taga oli tõenäoliselt valitsusüksus; arvestades, et ehkki atmosfääri eralduva metaani täpset kogust on raske mõõta, on see kogus tõenäoliselt märkimisväärne ja avaldab kahjulikku mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 26. ja 27. septembril 2022 täheldati gaasijuhtmetes Nord Stream 1 ja Nord Stream 2 lekete tõttu tõsist rõhulangust, kusjuures lekete põhjusena kahtlustati tahtlikke veealuseid plahvatusi, mille taga oli tõenäoliselt valitsusüksus; arvestades, et ehkki atmosfääri eralduva metaani täpset kogust on raske mõõta, on see kogus tõenäoliselt märkimisväärne ja avaldab kahjulikku mõju keskkonnale;

| O. | arvestades, et 30. septembril 2022 teatas president Volodõmõr Zelenskõi, et Ukraina on ametlikult taotlenud Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) liikmeks saamist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 30. septembril 2022 teatas president Volodõmõr Zelenskõi, et Ukraina on ametlikult taotlenud Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) liikmeks saamist;

| 1. | tuletab meelde ELi kindlat toetust Ukrainale, tema suveräänsusele, sõltumatusele ja territoriaalsele terviklikkusele rahvusvaheliselt tunnustatud piirides; mõistab Venemaa põhjendamatu, provotseerimata ja ebaseadusliku Ukraina-vastase agressioonisõja kõige karmimalt hukka; tuletab meelde, et Venemaa kannab sõja eest täielikku vastutust, et ta peab sõja viivitamata lõpetama ning viima kõik oma väed ja käsilasväed kõigilt rahvusvaheliselt tunnustatud Ukraina territooriumidelt välja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab Ukraina rahva ääretut vaprust, sest just nemad kannavad tohutuid ohvreid, kaitstes oma riiki ja Euroopa väärtusi, nagu vabadus, väärikus ja demokraatia; tuletab meelde Ukraina seaduspärast õigust kaitsta end kooskõlas ÜRO põhikirja artikliga 51 Venemaa agressioonisõja eest, et taastada täielik kontroll kogu oma territooriumi üle selle rahvusvaheliselt tunnustatud piirides; tunnustab Ukraina relvajõudude vaprust ja nende väga tõhusat tegevust nii võitluses kui ka moraalsest vaatenurgast ning tunnustab nende märkimisväärset panust Euroopa julgeolekusse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub kõiki riike ja rahvusvahelisi organisatsioone üles Venemaa agressioonisõda ja tema katseid territooriumi jõu ja libareferendumitega anastada selgesõnaliselt hukka mõistma; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid suhtleksid aktiivselt paljude valitsustega, kes on võtnud Venemaa Ukraina-vastase agressiooni suhtes neutraalse seisukoha, et luua tugev rahvusvaheline vastuseis Ukraina piiride mis tahes ulatuses jõuga muutmisele ja kaitsta rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mõistab teravalt hukka ulatuslikud ja rängad inimõiguste rikkumised ja sõjakuriteod, mille Venemaa relvajõud, käsilasväed ja Ukrainas Venemaa poolt ametisse pandud okupatsioonivõimud toime on pannud; nõuab kindlalt, et vastutavad valitsusametnikud ja sõjaväejuhid ning sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude, sealhulgas genotsiidi toimepanijad võetaks vastutusele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub liikmesriike ja teisi Ukrainat toetavaid riike üles suurendama märkimisväärselt sõjalist abi, eelkõige valdkondades, kus Ukraina valitsus seda taotleb, et võimaldada Ukrainal taastada täielik kontroll kogu oma rahvusvaheliselt tunnustatud territooriumi üle ja kaitsta end edukalt igasuguse edasise Venemaa agressiooni eest; nõuab, et kaalutaks Ukraina jaoks lend-lease’i sõjalise abi süsteemi loomise võimalust; kutsub eeskätt kõhklevaid liikmesriike üles andma oma õiglast osa sõja lühendamiseks vajalikust sõjalisest abist; tuletab meelde, et kõhklus Ukraina toetajate leeris üksnes pikendab sõda ja läheb maksma süütute ukrainlaste elu; kutsub ELi juhte üles tagama liikmesriikide ja sarnaselt meelestatud riikide püsiva ühtsuse, et Ukrainat Venemaa vastases agressioonisõjas täielikult ja tingimusteta toetada; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles koordineerima relvatarneid Euroopa välisteenistuse teabevõrgustiku, sealhulgas ELi algatuse kaudu, mis käsitleb kõrgtehnoloogiliste relvasüsteemide, näiteks Leopardi tankide tarnimist; kutsub liikmesriike üles asuma viivitamata Ukraina sõdureid sellise tehnika kasutamiseks välja õpetama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab ühemõtteliselt hukka ebaseaduslikud ja õigusvastased libareferendumid, mis viidi relva ähvardusel läbi Donetski, Hersoni, Luhanski ja Zaporižžja oblasti annekteerimiseks; tuletab meelde, et referendumite läbiviimisega rikuti ÜRO põhikirja ja rahvusvahelist õigust; lükkab tagasi referendumite fabritseeritud tulemused ja nende territooriumide hilisema Venemaaga liitmise ega tunnusta kumbagi; peab referendumite tulemusi õigustühiseks; on seisukohal, et väljakuulutatud annekteerimine kujutab endast ohtlikku ja vastutustundetut eskalatsiooni ning rikub jõhkralt rahvusvahelist õigust ja ÜRO põhikirja, millega tagatakse rahvusvaheline rahu ja julgeolek ning kõikide riikide territoriaalne terviklikkus ja suveräänsus, ning et rahvusvaheline üldsus ei saa jätta sellele vastamata, vaid vastab kindlasti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mõistab hukka Venemaa presidendi 29. septembri 2022. aasta dekreedi Ukraina Hersoni ja Zaporižžja oblastite iseseisvuse tunnustamise kohta ning 30. septembril 2022 allkirjastatud ebaseaduslikud lepingud nende piirkondade Venemaa Föderatsiooniga integreerimise kohta; väljendab vankumatut toetust ELi poliitikale mitte tunnustada Venemaa ebaseaduslikku Ukraina vastu suunatud tegevust, sealhulgas annekteerimist, kutsub seetõttu nõukogu üles kehtestama selliste tegude vastuseks täiendavad ulatuslikud sanktsioonid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kiiduväärseks komisjoni ettepanekuid Venemaale kaheksanda sanktsioonipaketi kehtestamise kohta; kutsub liikmesriike üles sanktsioonipaketti kiiresti heaks kiitma, vältima mis tahes omahuvidest lähtuvaid viivitusi, ja sanktsioone täielikult rakendama; nõuab sanktsioonide laiendamist uutele valdkondadele, sealhulgas selliste pankade nagu Gazprombank, Alfa Bank, Rosbank, Tinkoff Bank, Peterburi pank, Venemaa piirkondlik arengupank ja Far Eastern Bank äralõikamist SWIFT-süsteemist ning sanktsioonide karmistamist krüptovarade ja krüptoraha vastu; kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles säilitama ELi ühtsust ja suurendama survet Kremlile, sealhulgas edasiste sanktsioonipakettide abil, mis hõlmavad kõrgtehnoloogiliste toodete ja strateegiliste kaupade ekspordikeeldu ning muid sanktsioone, mille eesmärk on Venemaa majandust ja tööstusbaasi, eelkõige sõjatööstuskompleksi strateegiliselt nõrgestada; nõuab eraldi sanktsioone nendele üksikisikutele ja üksustele, kes on otseselt seotud Ukraina laste sunniviisilise väljasaatmise ja adopteerimise ning ebaseaduslike referendumite korraldamise ja jälgimisega, samuti kõikidele riigiduuma erakondade liikmetele, kes töötavad valitud parlamentides mis tahes tasandil, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil; kutsub liikmesriike üles sanktsioonidest kõrvalehoidmist aktiivselt ennetama, uurima ja selle eest vastutusele võtma; kutsub komisjoni ja kaasseadusandjaid üles tegutsema viivitamata selle nimel, et lõpetada sanktsioonidega külmutatud varade konfiskeerimise õigusliku korra väljatöötamine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab viivitamata täieliku embargo kehtestamist Venemaa fossiilkütuste ja uraani impordile ning Nord Stream 1 ja 2 torujuhtme täielikku kasutusest kõrvaldamist, et lõpetada Vladimir Putini sõjamasina rahastamine ELi rahaga; nõuab titaani, alumiiniumi, vase, nikli, pallaadiumi, roodiumi ja teemantide ostmise, impordi ja transpordi täiendavat keelustamist Venemaalt või Venemaa kaudu ELi ning Venemaalt pärit või Venemaalt eksporditavate raua- ja terasetoodete, sealhulgas rauamaagi ja pooltoodete impordi keelustamist, et vähendada Venemaa tulu; nõuab, et niipalju kui võimalik vähendataks Venemaa ligipääsu põhilistele tööstusressurssidele, tehnoloogiale ja teenustele, eriti nendele, mida vajab agressorriigi sõjatööstus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hoiatab Aljaksandr Lukašenka režiimi, et see ei toetaks Venemaa Ukraina-vastast agressiooni, sealhulgas mobiliseerimispüüdeid, ega võtaks kutsealuseid oma territooriumile; kutsub komisjoni ja nõukogu üles hõlmama Valgevenet Venemaa mobilisatsioonist ajendatud uude sanktsioonide lainesse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mõistab hukka Venemaal korraldatud mobilisatsiooni ja nõuab sunniviisilise sõjaväeteenistusse võtmise viivitamatut lõpetamist; mõistab hukka meetmed, mis sunnivad Ukraina ajutiselt okupeeritud alade elanikke teenima Venemaa relvajõududes või abivägedes, mis on neljanda Genfi konventsiooni kohaselt keelatud; kutsub kõiki Venemaa elanikke tungivalt üles mitte laskma end kiskuda sellesse sõtta, mis rikub rahvusvahelist õigust ja mille suur enamus riike on seetõttu hukka mõistnud, mille eesmärk on vaid mittedemokraatliku kleptokraatliku režiimi kindlustamine Venemaal ning mis hävitab lõpuks Venemaa majanduse ja Venemaa rahva väljavaated turvalisele ja jõukale tulevikule; nõuab tungivalt, et liikmesriigid väljastaksid humanitaarviisasid kaitset vajavatele Venemaa kodanikele, näiteks neile, keda ähvardab poliitiline tagakiusamine; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub liikmesriike üles täielikus kooskõlas ELi ja rahvusvahelise õigusega täies ulatuses järgima komisjoni suuniseid Venemaa viisataotlejatele viisade andmise ja Venemaa kodanike kontrollimise kohta välispiiridel ning tagama, et iga varjupaigataotlust, sealhulgas teisitimõtlejate, desertööride, väeteenistusest hoidujate ja aktivistide taotlusi, menetletaks eraldi ja ELi varjupaigaõigustiku kohaselt; kutsub nõukogu ja komisjoni üles tähelepanelikult jälgima Venemaa kodanikele viisade andmisega seotud olukorda; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles suurendama toetust Lõuna-Kaukaasia ja Kesk-Aasia riikidele, kuhu saabub märkimisväärsel hulgal Venemaa kodanikke, eelkõige Gruusiale, Kasahstanile, Usbekistanile, Armeeniale ja Kõrgõzstanile, et säilitada nendes piirkondades stabiilsus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mõistab hukka Venemaa presidendi 5. oktoobri 2022. aasta dekreedi, milles määratakse Zaporižžja tuumaelektrijaam „föderaalomandisse“ ja tehakse Venemaa valitsusele ülesandeks võtta see oma kontrolli alla; nõuab Venemaa sõjaväelaste viivitamatut väljaviimist Zaporižžja tuumaelektrijaamast ja selle ümbrusest ning demilitariseeritud tsooni loomist jaama ümber; tuletab meelde, et lahingutegevus tuumajaama ümbruses võib viia kujuteldamatute tagajärgedega katastroofini; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mõistab hukka Venemaa hiljutised tuumarelvade kasutamise ähvardused, kuna need on vastutustundetud ja ohtlikud; kutsub liikmesriike ja rahvusvahelisi partnereid üles valmistuma kiirelt ja otsustavalt reageerima, kui Venemaa peaks Ukraina vastu tuumarünnaku korraldama; kutsub Venemaad üles viivitamata lõpetama olukorra teravdamine tuumaähvardustega, võttes arvesse, et tuumakatastroof põhjustaks inimeste elule ja keskkonnale aastakümneid kestvaid ülemaailmsed tagajärgi; tuletab meelde, et Venemaa mis tahes katsed esitada rünnakuid okupeeritud alade vastu rünnakuna Venemaa vastu ja seega tuumarünnaku põhjusena on ebaseaduslikud ja alusetud ega heiduta Euroopa Liitu andmast Ukrainale enesekaitseks edasist abi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles suurendama Ukraina ja Venemaa kodanikuühiskonna ja vaba meedia toetamist ning koostööd nendega; rõhutab, et Ukraina vastupanuvõime ja suutlikkus seista vastu Venemaa agressioonisõjale nõuab suuremat tähelepanu ja toetust Ukrainas humanitaarabi andjatele, sealhulgas erilist tähelepanu neile, kes toetavad naisi; kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles jätkama ELis ajutise varjupaiga pakkumist sõja eest põgenevatele inimestele ning aitama välja anda ajutisi reisidokumente, mis võimaldavad Venemaale lõksu jäänud Ukraina kodanikel, kellel ei ole isikut tõendavaid ega reisidokumente, riigist soovi korral lahkuda; mõistab hukka Venemaa süstemaatilised katsed aeglustada Eesti ja Läti piiril Ukraina põgenike sisenemist ELi, mis võib varsti põhjustada ulatusliku humanitaarkriisi; kutsub liikmesriike ja nende piirikontrolliasutusi üles mitte takistama selliste põgenike sisenemist ELi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palub, et komisjon töötaks Ukraina jaoks välja ulatusliku taastepaketi, mis peaks keskenduma sellele riigile kohe ning keskmise ja pikema ajavahemiku jooksul antavale abile, riigi ülesehitamisele ja taastamisele ning aitama tugevdada majanduskasvu, alustades vajaduse korral otsekohe; tuletab meelde, et taastepaketti peaksid ühiselt haldama EL, rahvusvahelised finantsasutused ja sarnaselt meelestatud partnerid; nõuab, et taastepaketti toetataks vajaliku ELi eelarvesuutlikkusega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | avaldab tunnustust Venemaa kodanikele, kes sõja hukka mõistavad; mõistab hukka tuhandete rahumeelsete meeleavaldajate vahistamise Venemaa võimude poolt ja nõuab nende viivitamatut vabastamist; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles alustama arutelu selle üle, kuidas Venemaaga tulevikus koostööd teha ja kuidas aidata Venemaal edukalt üle minna autoritaarselt režiimilt demokraatlikule riigile, mis loobub revisionistlikust ja imperialistlikust poliitikast; on seisukohal, et esimene samm oleks see, kui ELi institutsioonid teeksid koostööd Venemaa demokraatlike juhtide ja kodanikuühiskonnaga ning mobiliseeriksid toetust nende tegevuskavale Venemaa demokratiseerimiseks; toetab Euroopa Parlamendi ruumides Venemaa demokraatiakeskuse loomist; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab meelde, et Nord Streami torujuhtmete veealused plahvatused toimusid siis, kui avati uus Läänemere torujuhe, mis ühendab Norrat Taani kaudu Poolaga; on veendunud, et Nord Streami torujuhtmete veealused plahvatused ei ole kokkusattumus, vaid üha enam oletatakse, et see oli kooskõlastatud ja tahtliku tegevuse tulemus; on veendunud, et Nord Streami torujuhtmete plahvatused näitavad, kui ohtlik oli Venemaa fossiilkütustest sõltuvuse suurendamise poliitika ning et energia kasutamine relvana on viidud uuele tasemele; kutsub liikmesriike üles suurendama ja esmatähtsana käsitama Euroopa elutähtsa taristu, sealhulgas avamere torujuhtmete ja kaablite kaitset, suurendama selle vastupanuvõimet välisrünnakutele ning veelgi toetama ELi partnerite vastupanuvõimet Ida-Euroopas ja Lääne-Balkanil; kutsub liikmesriike üles korraldama uurimist Nord Streami gaasijuhtmete saboteerimise asjus; on seisukohal, et sihilikud veealused plahvatused kujutavad endast keskkonnarünnakut ELi vastu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid teeksid rahvusvaheliste organitega koostööd, et koguda tõendeid ja toetada Rahvusvahelist Kriminaalkohut Ukraina territooriumil alates 20. veebruarist 2014 toime pandud sõjakuritegude uurimisel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab Ukraina-vastase agressioonikuriteo uurimiseks ajutise rahvusvahelise kohtu loomist, kus võetaks vastutusele Vladimir Putin ning kõik Venemaa tsiviil- ja sõjaväeametnikud ning nende käsilased, kes vastutavad Ukraina sõja kavandamise, alustamise ja pidamise eest; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mõistab hukka Venemaa mitmekihilise strateegia luua, võimendada ja üle maailma levitada võltse ja moonutatud narratiive ning russki mir’i neoimperialistlikku ideoloogiat; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles kehtestama sanktsioone Venemaa üksustele, isikutele ja muudele käsilastele, kes levitavad Venemaa desinformatsiooni, ja võtma lisameetmeid, et võidelda teabe relvana kasutamise vastu Venemaa poolt; |
| --- | --- |

24.

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile, Rahvusvahelisele Migratsiooniorganisatsioonile, Rahvusvahelisele Punase Risti Komiteele, Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule, Ukraina valitsusele ja parlamendile, Venemaa Föderatsiooni presidendile, valitsusele ja parlamendile ning Valgevene ametivõimudele. |
| --- | --- |

25.

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/99 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/99

---

P9_TA(2022)0354

Kaubandust ja kestlikku arengut käsitleva 15-punktilise tegevuskava komisjonipoolse läbivaatamise tulemus

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon kaubandust ja kestlikku arengut käsitleva 15-punktilise tegevuskava komisjonipoolse läbivaatamise tulemuse kohta (2022/2692(RSP))

(2023/C 132/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 26. veebruari 2018. aasta mitteametlikku dokumenti „Tagasiside ja edasised sammud ELi vabakaubanduslepingute kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide rakendamise ja täitmise tagamise parandamiseks (15-punktiline tegevuskava), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 26. veebruari 2018. aasta mitteametlikku dokumenti „Tagasiside ja edasised sammud ELi vabakaubanduslepingute kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide rakendamise ja täitmise tagamise parandamiseks (15-punktiline tegevuskava),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. juuni 2022. aasta teatist „Kaubanduspartnerluste jõud: ühiselt rohelise ja õiglase majanduskasvuni“ (COM(2022)0409) (kaubanduse ja kestliku arengu valdkonna läbivaatamise teatis), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. juuni 2022. aasta teatist „Kaubanduspartnerluste jõud: ühiselt rohelise ja õiglase majanduskasvuni“ (COM(2022)0409) (kaubanduse ja kestliku arengu valdkonna läbivaatamise teatis),

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhikonventsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhikonventsioone;

| — | võttes arvesse ILO kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni, sealhulgas 2015. aasta Pariisi kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni, sealhulgas 2015. aasta Pariisi kokkulepet,

| — | võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma hindamisaruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma hindamisaruandeid,

| — | võttes arvesse 1992. aasta bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja selle protokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1992. aasta bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja selle protokolle,

| — | võttes arvesse 1975. aasta ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1975. aasta ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2022. aasta teatist, milles käsitletakse inimväärset tööd kogu maailmas üleilmseks õiglaseks üleminekuks ja kestlikuks taastumiseks (COM(2022)0066), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2022. aasta teatist, milles käsitletakse inimväärset tööd kogu maailmas üleilmseks õiglaseks üleminekuks ja kestlikuks taastumiseks (COM(2022)0066),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381),

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni ELi kaubanduspoliitika läbivaatamise kohta (1) ja komisjoni 18. veebruari 2021. aasta teatist „Kaubanduspoliitika läbivaatamine – avatud, kestlik ja jõuline kaubanduspoliitika“ (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni ELi kaubanduspoliitika läbivaatamise kohta (1) ja komisjoni 18. veebruari 2021. aasta teatist „Kaubanduspoliitika läbivaatamine – avatud, kestlik ja jõuline kaubanduspoliitika“ (COM(2021)0066),

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni 16. jaanuari 2018. aasta küsimust komisjonile ELi kaubanduslepingute kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide kohta (O-000098/2017 – B8-0617/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni 16. jaanuari 2018. aasta küsimust komisjonile ELi kaubanduslepingute kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide kohta (O-000098/2017 – B8-0617/2017),

| — | tuletab sellega seoses meelde Madalmaade ja Prantsusmaa 8. mai 2020. aasta mitteametlikku dokumenti kaubanduse, sotsiaalse majandusliku mõju ja kestliku arengu kohta, |
| --- | --- |

—

tuletab sellega seoses meelde Madalmaade ja Prantsusmaa 8. mai 2020. aasta mitteametlikku dokumenti kaubanduse, sotsiaalse majandusliku mõju ja kestliku arengu kohta,

| — | võttes arvesse oma 17. veebruari 2022. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas käsitleva 2021. aasta aruande kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. veebruari 2022. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas käsitleva 2021. aasta aruande kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2018. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta ELi kaubanduslepingutes (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2018. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta ELi kaubanduslepingutes (3),

| — | võttes arvesse ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmandat tegevuskava, mis avaldati 25. novembril 2020 (JOIN(2020)0017), ja Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2022. aasta resolutsiooni selle kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmandat tegevuskava, mis avaldati 25. novembril 2020 (JOIN(2020)0017), ja Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2022. aasta resolutsiooni selle kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni aastaaruandeid ELi kaubanduslepingute rakendamise ja jõustamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aastaaruandeid ELi kaubanduslepingute rakendamise ja jõustamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. oktoobri 2021. aasta arvamust „Järgmise põlvkonna kaubandus ja kestlik areng – 15 punktist koosneva tegevuskava läbivaatamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. oktoobri 2021. aasta arvamust „Järgmise põlvkonna kaubandus ja kestlik areng – 15 punktist koosneva tegevuskava läbivaatamine“,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2021. aasta oktoobri mitteametlikku dokumenti „ELi kaubanduse sisenõuanderühmade toimimise tugevdamine ja parandamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2021. aasta oktoobri mitteametlikku dokumenti „ELi kaubanduse sisenõuanderühmade toimimise tugevdamine ja parandamine“,

| — | võttes arvesse 2017. aastal avaldatud ILO ja komisjoni käsiraamatut kaubandus- ja investeerimiskorra töösätete hindamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2017. aastal avaldatud ILO ja komisjoni käsiraamatut kaubandus- ja investeerimiskorra töösätete hindamise kohta,

| — | võttes arvesse 2019. aastal avaldatud käsiraamatut ELi ja Ecuadori vahelise kaubanduslepingu kaubandust ja kestlikku arengut käsitleva peatüki rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2019. aastal avaldatud käsiraamatut ELi ja Ecuadori vahelise kaubanduslepingu kaubandust ja kestlikku arengut käsitleva peatüki rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse 2022. aasta mai aruannet Euroopa tuleviku konverentsi lõplike tulemuste kohta, eriti selle ettepaneku 19 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2022. aasta mai aruannet Euroopa tuleviku konverentsi lõplike tulemuste kohta, eriti selle ettepaneku 19 lõiget 4,

| — | võttes arvesse küsimust komisjonile kaubandust ja kestlikku arengut käsitleva 15-punktilise tegevuskava komisjonipoolse läbivaatamise tulemuse kohta (O-000029/2022 – B9-0021/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse küsimust komisjonile kaubandust ja kestlikku arengut käsitleva 15-punktilise tegevuskava komisjonipoolse läbivaatamise tulemuse kohta (O-000029/2022 – B9-0021/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et EL on pühendunud avatud ja reeglitel põhinevale kaubandussüsteemile, mis on õiglane, kaasav ja kestlik; arvestades, et ELi kaubanduspoliitika on oluline geomajanduslik vahend; arvestades, et positiivne ja ennetav kaubanduse tegevuskava on Euroopa majandusliku jõukuse, konkurentsivõime, innovatsiooni ja uute kvaliteetsete töökohtade loomise jaoks otsustavalt tähtis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on pühendunud avatud ja reeglitel põhinevale kaubandussüsteemile, mis on õiglane, kaasav ja kestlik; arvestades, et ELi kaubanduspoliitika on oluline geomajanduslik vahend; arvestades, et positiivne ja ennetav kaubanduse tegevuskava on Euroopa majandusliku jõukuse, konkurentsivõime, innovatsiooni ja uute kvaliteetsete töökohtade loomise jaoks otsustavalt tähtis;

| B. | arvestades, et ELil kui maailma suurimal kaubandusblokil on ainulaadne võimalus teha partnerriikidega üldist ja kahepoolset koostööd, et parandada kaubanduspoliitika ja -lepingute kaudu rahvusvaheliste tööstandardite ja keskkonnareeglite järgimist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELil kui maailma suurimal kaubandusblokil on ainulaadne võimalus teha partnerriikidega üldist ja kahepoolset koostööd, et parandada kaubanduspoliitika ja -lepingute kaudu rahvusvaheliste tööstandardite ja keskkonnareeglite järgimist;

| C. | arvestades, et kõik kaasaegsed ELi kaubanduslepingud sisaldavad kaubanduse ja kestliku arengu peatükke; arvestades, et alates 2018. aastast on nende rakendamist ja jõustamist suunanud 15-punktiline tegevuskava; arvestades, et Euroopa Parlament on süstemaatiliselt nõudnud kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide paremat rakendamist ja tulemuslikku jõustamist ning võimalust kasutada viimase abinõuna sanktsioone; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõik kaasaegsed ELi kaubanduslepingud sisaldavad kaubanduse ja kestliku arengu peatükke; arvestades, et alates 2018. aastast on nende rakendamist ja jõustamist suunanud 15-punktiline tegevuskava; arvestades, et Euroopa Parlament on süstemaatiliselt nõudnud kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide paremat rakendamist ja tulemuslikku jõustamist ning võimalust kasutada viimase abinõuna sanktsioone;

| D. | arvestades, et 2021. aasta juunis algatas komisjon kaubanduse ja kestliku arengu 15 punktist koosneva tegevuskava põhjaliku läbivaatamise, et tugevdada kaubanduslepingute terviklikku mõju, mis aitab koostöös kaubanduspartneritega kestlikku kaubandust toetada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2021. aasta juunis algatas komisjon kaubanduse ja kestliku arengu 15 punktist koosneva tegevuskava põhjaliku läbivaatamise, et tugevdada kaubanduslepingute terviklikku mõju, mis aitab koostöös kaubanduspartneritega kestlikku kaubandust toetada;

| E. | arvestades, et EL oma kaubanduspoliitika ja välistegevuse kaudu ning Euroopa Parlamendi seadusandliku tegevuse ja parlamentaarse diplomaatia abiga tugevdanud ideed, et kaupade ja teenuste tootmise tingimused inimõiguste, keskkonna, töö ja sotsiaalse arengu seisukohast on sama olulised kui nende kaupade ja teenustega kauplemine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL oma kaubanduspoliitika ja välistegevuse kaudu ning Euroopa Parlamendi seadusandliku tegevuse ja parlamentaarse diplomaatia abiga tugevdanud ideed, et kaupade ja teenuste tootmise tingimused inimõiguste, keskkonna, töö ja sotsiaalse arengu seisukohast on sama olulised kui nende kaupade ja teenustega kauplemine;

| 1. | väljendab heameelt kaubanduse ja kestliku arengu läbivaatamise tulemuste avaldamise üle; rõhutab, et Euroopa Parlament on juba pikka aega nõudnud kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide põhjalikku läbivaatamist ning suuremat keskendumist nende rakendamisele ja jõustamisele; võtab teadmiseks, et komisjon on leidnud, et kuue poliitilise prioriteedi vallas on veel arenguruumi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab rahuloluga teadmiseks komisjoni kavatsuse tugevdada kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide rolli koostöövahendina ning kasutada varajast lünkade analüüsi, et teha kodanikuühiskonna osalusel kindlaks riigipõhised rakendamisprioriteedid; märgib, et rakendamislünkade kindlakstegemisel tuleks konsulteerida ILO, ÜRO keskkonnaprogrammi ja mitmepoolsete keskkonnalepingutega; peab üksikasjalikke ja ajaliselt piiritletud rakendamiskavasid soovitud tulemuste saavutamisel kasulikuks vahendiks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kordab, et enne uute vabakaubanduslepingute läbirääkimiste alustamist on vaja põhjalikku analüüsi; kutsub komisjoni üles lisama sellesse analüüsi kaubanduse ja kestliku arengu peatükiga seotud sisu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toetab komisjoni kava võtta kõigis vabakaubanduslepingutes arvesse kestlikkust, et aidata majandust CO2-neutraalseks muuta ning seada prioriteediks keskkonnakaupade ja -teenuste turulepääs ning ligipääs toorainele ja energiakaupadele, mis on CO2-neutraalse majanduse toimimiseks hädavajalikud, tingimusel et seejuures järgitakse kestlikke tavasid, ei kahjustata kolmandate riikide inimõigusi, töötajate õigusi ega keskkonda ning järgitakse ÜRO vaba, eelneva ja teadliku nõusoleku põhimõtet; nõuab põhjalikke kestliku mõju hindamisi, et teha kindlaks kaubanduse ja kestliku arengu peatükkidest väljapoole jäävad sätted, mis avavad kestlikkuse eesmärkide saavutamiseks uusi võimalusi või võivad nende saavutamist ohustada; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament on nõudnud ELi delegatsioonide rolli tugevdamist kaubanduse ja kestliku arengu kohustuste täitmise järelevalves; nõuab, et ELi delegatsioonidele eraldataks selleks piisavad rahalised vahendid ja inimressursid ning et komisjoni talitustes tehtaks sujuvat tööd, et tagada piisav osalemine kaubandusega seotud kestlikkusprobleemide lahendamisel, ning et kestliku arengu edendamiseks koordineeritaks ja viidaks ellu suutlikkuse suurendamise programme; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parimal moel rakendama Euroopa tiimi lähenemisviisi, et tagada partnerriikidega kaubanduse kestlikkuse küsimustes koostöö tegemisel kooskõlastatus ja sidusus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab heameelt kaubandusvaldkonna juhtiva järelevalveametniku ametikoha loomise ja ümberkujundatud ühtse kontaktpunkti üle, mis on olulised sammud kaubanduse ja kestliku arengu kohustuste kindlamaks täitmiseks; tuletab meelde komisjoni lubadust pidada turulepääsuga seotud kohustuste väidetavaid rikkumisi kaubanduse ja kestliku arengu sätete väidetavate rikkumistega võrdselt tähtsaks; märgib, et praeguseks on ühtse kontaktpunkti kaudu esitatud ainult üks kaebus kaubanduse ja kestliku arengu rikkumiste kohta; rõhutab, kui oluline on lisada tulevastesse kaubanduse ja kestliku arengu peatükkidesse selged ja täpsed kohustused; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toetab sisenõuanderühmade tugevamat struktureeritud rolli kaubanduslepingute kõigis etappides ning nõuab tungivalt, et neile antaks järelevalveroll kõigi vabakaubanduslepingute kestlikkust mõjutavate küsimuste konkreetsel rakendamisel, kaasa arvatud rakendamise tegevuskavade järelevalve; nõuab, et sisenõuanderühmadele eraldataks piisavalt rahalisi vahendeid ja tehnilist abi, et nad saaksid oma ülesandeid nõuetekohaselt täita; rõhutab, et Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjon (INTA) on võtnud kohustuse korraldada igal aastal sisenõuanderühmade esindajatega arutelu; on seisukohal, et ühelt poolt Euroopa Parlamendi järelevalverühmade ja alaliste raportööride ning teiselt poolt sisenõuanderühmade tihedam teabevahetus on mõlema jaoks märkimisväärne väärtus; nõuab toimivate sisenõuanderühmade loomist ka partnerriikides ja -piirkondades kooskõlas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitustega ning ELi sisenõuanderühmade arvamustega; väljendab heameelt asjaolu üle, et sisenõuanderühmad võivad esitada ka kollektiivseid kaebusi ning et ELis asuv kaebuse esitaja võib juhtida tähelepanu partnerriigis asuva üksuse kaubanduse ja kestliku arenguga seotud probleemidele; kutsub komisjoni üles tagama, et lisaks sisenõuanderühmadele saaksid kollektiivseid kaebusi esitada ka kodanikuühiskonna organisatsioonid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide jõustamise edasine ühtlustamine riikidevaheliste vaidluste üldise lahendamisega ning nõuete täitmise etapi laiendamine kaubanduse ja kestliku arengu peatükkidega seotud vaidlustele toob kaasa eksperdikomisjoni aruannete soovituste parema rakendamise ja jõustamise; on seisukohal, et riiklikult kindlaksmääratud panused kui Pariisi kokkuleppe osaliste konkreetsed kohustused peaksid olema oluline tegur selle hindamisel, kas Pariisi kokkulepet on rikutud; nõuab, et selliste vaidluste eest vastutavatel vahekohtunikel oleksid asjaomastes valdkondades tõendatud eksperditeadmised; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, kui oluline on korraldada vabakaubanduslepingute kõigi sätete keskkonna- ja sotsiaalse mõju järelhindamine ning vaadata läbi kaubanduse ja kestliku arengu sätete mõjusus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt asjaolu üle, et lõppdokumenti on lisatud Euroopa Parlamendi pikaajaline üleskutse kasutada kaubandussanktsioone viimase abinõuna kaubanduse ja kestliku arengu kohustuste, nimelt ILO tööalaste aluspõhimõtete ja õiguste tõsiste rikkumiste ning Pariisi kokkuleppe oluliste rikkumiste korral; loodab, et 2022. aasta detsembris toimuval bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 15. konverentsil täidetakse tingimused, et muuta konventsioon jõustatavaks, nagu on ette nähtud kaubanduse ja kestliku arengu läbivaatamist käsitlevas teatises; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et komisjon ei ole esitanud kaubanduse ja kestliku arengu peatüki näidist, ning võtab samas teadmiseks, et kõik kaubanduse ja kestliku arengu läbivaatamise teatise elemendid tuleb vormistada kohandatult, sõltuvalt asjaomasest kaubanduspartnerist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | loodab, et kaubanduse ja kestliku arengu 15-punktilise tegevuskava läbivaatamise tulemused kajastuvad kõigis ELi kaubanduslepingutes, mille üle peetakse läbirääkimisi, samuti tulevastes kaubanduslepingutes, mis esitatakse parlamendile nõusoleku saamiseks, aga ka kõigi kehtivate vabakaubanduslepingute ajakohastamisel, kasutades kehtivates lepingutes sisalduvaid spetsiaalseid läbivaatamisklausleid või muid asjakohaseid menetlusi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | peab kaubanduse ja kestliku arengu läbivaatamise tulemust oluliseks sammuks selle tagamisel, et kaubanduslepingud vastaksid Euroopa Parlamendi pikaajalistele nõudmistele ning kodanikuühiskonna ja kodanike ootustele, tagades samas, et ELi kaubanduslepingud jäävad partnerite jaoks läbiräägitavaks ja huvipakkuvaks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kavatseb ka edaspidi pidevalt tõhustada parlamentaarset tööd kaubanduse ja kestliku arengu kohustuste ja nende rakendamise kontrollimisel kaubanduslepingute kogu olelusringi jooksul, sealhulgas spetsiaalsete järelevalverühmade, Euroopa Parlamendi parlamentaarsete erimissioonide ja koos partnerriikidega moodustatavate võimalike parlamentaarsete järelevalvekomisjonide kaudu; palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile INTA-komisjoni või spetsiaalsete järelevalverühmade kaudu korrapäraselt aru kaubanduse ja kestliku arengu kohustuste täitmisel tehtud edusammudest ja nende rakendamisest partnerriikides; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et selleks, et kaubanduslepingutega loodud majanduslikud võimalused tooksid kasu nii naistele kui ka meestele, tuleb sooline võrdõiguslikkus integreerida kogu protsessi, alates kestlikkuse mõjuhinnangust kuni rakendamiseni, sealhulgas spetsiaalsete soolist võrdõiguslikkust käsitlevate peatükkide kaudu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kordab, et nagu kaubanduspoliitika läbivaatamisel osutatud, peaksid kõik ELi tulevased vabakaubanduslepingud sisaldama kaubanduse ja kestliku arengu peatükiga seotud peatükki kestlike toidusüsteemide kohta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et EL kui maailma suurim kaubandusblokk peab tegema ulatuslikke ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni nõuetele vastavaid jõupingutusi, kui ta kavandab täiendavaid autonoomseid vahendeid, et toetada ülemaailmseid kliimameetmeid, võidelda bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja raadamise vastu, parandada loomade heaolu, kehtestada normid ettevõtete kestlikkuse, hoolsuskohustuse ja sunniviisilise töö kohta, edendada ringmajandust ja üleminekut rohelisele energiale, tagada inimväärne töö kogu maailmas ning julgustada oma kaubanduspartnereid neid reegleid järgima, kasutades dialoogi ja tariifseid soodustusi; kutsub komisjoni üles kasutama kaubanduse ja kestliku arengu peatükke, et edendada hargmaiseid ettevõtteid ja sotsiaalpoliitika põhimõtteid käsitlevas kolmepoolses deklaratsioonis sisalduvate ILO konventsioonide ratifitseerimist; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et mitmepoolne tegevus on parim viis ülemaailmseks üleminekuks CO2-neutraalsele, kaasavale ja kestlikule majandusele, kus austatakse töötajate õigusi, ning nõuab tungivalt, et EL tõhustaks oma sellealast tööd mitmepoolsel tasandil, eelkõige Maailma Kaubandusorganisatsioonis ning edendades tihedamat koostööd ILO, ÜRO keskkonnaprogrammi ja mitmepoolsete keskkonnalepingutega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Rahvusvahelisele Tööorganisatsioonile, ÜRO Keskkonnaprogrammile ja mitmepoolsetele keskkonnalepingutele. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  ELT C 425, 20.10.2021, lk 155.

(2)  ELT C 342, 6.9.2022, lk 191.

(3)  ELT C 162, 10.5.2019, lk 9.

(4)  ELT C 347, 9.9.2022, lk 150.

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/103 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/103

---

P9_TA(2022)0355

ELi lähenemisviis kosmoseliikluse korraldamisele – ELi panus ülemaailmse probleemi lahendamiseks

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon ELi lähenemisviisi kohta kosmoseliikluse korraldamisele – ELi panus ülemaailmse probleemi lahendamiseks (2022/2641(RSP))

(2023/C 132/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 15. veebruari 2022. aasta ühisteatist „ELi lähenemisviis kosmoseliikluse korraldamisele – ELi panus ülemaailmse probleemi lahendamiseks“ (JOIN(2022)0004), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 15. veebruari 2022. aasta ühisteatist „ELi lähenemisviis kosmoseliikluse korraldamisele – ELi panus ülemaailmse probleemi lahendamiseks“ (JOIN(2022)0004),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2020. aasta järeldusi tegevussuundade kohta seoses Euroopa panusega ülemaailmse kosmosemajanduse peamiste põhimõtete kehtestamisse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2020. aasta järeldusi tegevussuundade kohta seoses Euroopa panusega ülemaailmse kosmosemajanduse peamiste põhimõtete kehtestamisse,

| — | võttes arvesse komisjoni 22. veebruari 2021. aasta teatist „Tegevuskava sünergia kohta tsiviil-, kaitse- ja kosmosetööstuse vahel“ (COM(2021)0070), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. veebruari 2021. aasta teatist „Tegevuskava sünergia kohta tsiviil-, kaitse- ja kosmosetööstuse vahel“ (COM(2021)0070),

| — | võttes arvesse ÜRO kosmose rahumeelse kasutamise komitee 20. juuni 2019. aasta suuniseid avakosmosetegevuse pikaajalise kestlikkuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kosmose rahumeelse kasutamise komitee 20. juuni 2019. aasta suuniseid avakosmosetegevuse pikaajalise kestlikkuse kohta,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust kosmoseliikluse korraldamise kohta (O-000035/2022 – B9-0022/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust kosmoseliikluse korraldamise kohta (O-000035/2022 – B9-0022/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et kosmoseliikluse korraldamine on liidu jaoks strateegiliselt tähtis ning aitab tagada ohutu, turvalise ja autonoomse juurdepääsu kosmosele, kosmosest naasmise ja kosmose kasutamise, tagades avakosmose pikaajalise kestlikkuse ning edendades ELi kosmosetööstuse jätkuvat konkurentsivõimet ja tagades selle; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kosmoseliikluse korraldamine on liidu jaoks strateegiliselt tähtis ning aitab tagada ohutu, turvalise ja autonoomse juurdepääsu kosmosele, kosmosest naasmise ja kosmose kasutamise, tagades avakosmose pikaajalise kestlikkuse ning edendades ELi kosmosetööstuse jätkuvat konkurentsivõimet ja tagades selle;

| B. | arvestades, et viimastel aastatel on kosmoseoperatsioonide ja orbiidil olevate satelliitide arv ning prügi hulk märkimisväärselt suurenenud; arvestades, et see on toonud kaasa orbiidil toimuvate kosmoseoperatsioonide ohutusele ja avakosmose kestlikkusele avalduva riski hüppelise suurenemise; arvestades, et see võib ohustada liidu kosmoseprogrammi komponentide abil pakutavaid teenuseid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viimastel aastatel on kosmoseoperatsioonide ja orbiidil olevate satelliitide arv ning prügi hulk märkimisväärselt suurenenud; arvestades, et see on toonud kaasa orbiidil toimuvate kosmoseoperatsioonide ohutusele ja avakosmose kestlikkusele avalduva riski hüppelise suurenemise; arvestades, et see võib ohustada liidu kosmoseprogrammi komponentide abil pakutavaid teenuseid;

| C. | arvestades, et esile on kerkinud uued tööstussuundumused, mis on viinud selleni, et kosmost hakatakse rohkem kasutama ärilistel eesmärkidel, kosmosesektoris kerkivad esile uued valitsusvälised osalejad, Maa-lähedasele orbiidile kavatsetakse saata ja juba saadetakse ülisuuri satelliidikogumeid, ning muude ärisuundumusteni, nagu kosmoses toimuv kaevandamine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et esile on kerkinud uued tööstussuundumused, mis on viinud selleni, et kosmost hakatakse rohkem kasutama ärilistel eesmärkidel, kosmosesektoris kerkivad esile uued valitsusvälised osalejad, Maa-lähedasele orbiidile kavatsetakse saata ja juba saadetakse ülisuuri satelliidikogumeid, ning muude ärisuundumusteni, nagu kosmoses toimuv kaevandamine;

| D. | arvestades, et mitmed tehnoloogiad pakuvad kosmoseliikluse korraldamiseks ning ummikute ja kokkupõrgete vältimiseks usaldusväärseid lahendusi; arvestades, et ELis on välja töötatud mitmeid uuendusi ning era- ja avaliku sektori algatusi kosmoseprügi tuvastamiseks ja selle liikumise jälgimiseks; arvestades, et kosmoseaparaatide kokkupõrke (automatiseeritud) vältimise, kosmoseprügi tekke vältimise, selle vähendamise ning kõrvaldamise tehnikad on tõhusad vahendid, mille jaoks on vaja asjakohast õigus- ja rakendusraamistikku; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mitmed tehnoloogiad pakuvad kosmoseliikluse korraldamiseks ning ummikute ja kokkupõrgete vältimiseks usaldusväärseid lahendusi; arvestades, et ELis on välja töötatud mitmeid uuendusi ning era- ja avaliku sektori algatusi kosmoseprügi tuvastamiseks ja selle liikumise jälgimiseks; arvestades, et kosmoseaparaatide kokkupõrke (automatiseeritud) vältimise, kosmoseprügi tekke vältimise, selle vähendamise ning kõrvaldamise tehnikad on tõhusad vahendid, mille jaoks on vaja asjakohast õigus- ja rakendusraamistikku;

| E. | arvestades, et liidu kosmoseprogrammi kuulub kosmose olukorrast ülevaate saamise komponent, mis sisaldab kosmose jälgimise ja seire alakomponenti, mis omakorda on kosmoseliikluse korraldamise rakenduslik tugisammas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liidu kosmoseprogrammi kuulub kosmose olukorrast ülevaate saamise komponent, mis sisaldab kosmose jälgimise ja seire alakomponenti, mis omakorda on kosmoseliikluse korraldamise rakenduslik tugisammas;

| F. | arvestades, et erinevalt teistest (transpordi)sektoritest ei ole kosmoseliikluse korraldamise kohta olemas samasugust üksikasjalike normide ja tehniliste kirjeldustega laiaulatuslikku rahvusvahelist õigusraamistikku, vaid üksnes vabatahtlikud suunised; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et erinevalt teistest (transpordi)sektoritest ei ole kosmoseliikluse korraldamise kohta olemas samasugust üksikasjalike normide ja tehniliste kirjeldustega laiaulatuslikku rahvusvahelist õigusraamistikku, vaid üksnes vabatahtlikud suunised;

| 1. | väljendab heameelt ühisteatises „ELi lähenemisviis kosmoseliikluse korraldamisele – ELi panus ülemaailmse probleemi lahendamiseks“ kavandatud meetmete üle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab heameelt selle üle, et hiljuti on kosmosesektoris turule sisenenud uued ettevõtted ja et turg on liidu kosmoseprogrammi eri komponentide abil pakutavad teenused omaks võtnud; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et kosmoseoperatsioonide arvu suurenemine, kosmosevaldkonnas tegutsejate arv ja satelliidikogumite enneolematu suurenemine on kvantitatiivsed aspektid, millest tulenevad tõsised probleemid vajavad lahendusi, eelkõige ennetusmeetmete kaudu ning selliste täiustatud ja automatiseeritud tehnikate väljatöötamise ja kasutuselevõtu kaudu, nagu kokkupõrke automaatne vältimine; tõstab sellega seoses esile, et tehisintellekt, kõrgjõudlusega andmetöötlus ja masinõpe on vajalike automatiseerimis- ja jälgimisprotsesside progressi võimaldavad tehnoloogiad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | juhib tähelepanu sellele, et kosmoseliikluse nõuetekohaseks korraldamiseks on vaja kvantitatiivsetel näitajatel ja mõõtmisvahenditel põhinevaid andmeid ning selleks tuleb suurendada andurite arvu ja kvaliteeti, samuti on vaja usaldusväärset andmejagamist ja kosmoseprügi haldamise arengut; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et kosmosesektori areng nõuab ELilt strateegilist ja ambitsioonikat lähenemisviisi, mis hõlmab reguleerimist, rahvusvahelist mõõdet ning kosmose jälgimise ja seire teenuseid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab vajadust toetada kosmoseliikluse korraldamise rahvusvaheliselt tunnustatud määratlemist, et tagada ühine arusaam kõigist parameetritest ja aidata seeläbi kaasa kosmoseoperatsioonide ohutusele üha tihedamalt täituvas avakosmoses; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on seisukohal, et ohutute ja turvaliste kosmoseoperatsioonide tagamiseks peaks võrdsetele võimalustele kosmosetegevuseks kogu ELis ning Euroopa siduvate kosmosealaste õigusaktide terviklikule raamistikule olema aluseks kosmosetegevuse selge regulatiivne raamistik; kutsub komisjoni üles töötama välja ELi normid, standardid, tehnilised kirjeldused ja suunised ning neid norme rahvusvahelisel tasandil aktiivselt edendama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et turvalisust ja ohutust tuleb arvesse võtta juba kavandamise etapist alates, kanderakettide ja ressursside kasutamine peab olema kavandatud kestlikkusest lähtuvalt, praegusi parimaid tavasid ja suuniseid ei kasutata piisavalt ning killustatus pärsib tõhusa laiaulatusliku lähenemisviisi kasutuselevõttu; toonitab, et need muudatused tuleks sõnastada hoolikalt ja selgelt, et toetada kiiret rahvusvahelist kasutuselevõttu ja vältida kosmosesektoris liigset halduskoormust; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni üles võtma arvesse nii tsiviil- kui ka kaitse- ja julgeolekuvajadusi, hindama kosmoseliikluse korraldamise mõju Euroopa avaliku ja erasektori sidusrühmadele ning konsulteerima ka huvitatud sidusrühmadega väljastpoolt ELi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles pöörduma kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poole, ilma et see piiraks liidu autonoomiat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni üles tõhustama liidu kosmose jälgimise ja seire teenuseid seoses kogutud andmete, taassisenemise ja killustatuse analüüsidega ning arendama edasi ELi kosmose jälgimise ja seire andmebaasi, sealhulgas kosmoseobjektide tuvastatud, kataloogitud ja prognoositavaid liikumisi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab vajadust toetada kosmose jälgimise ja seire suutlikkuse parandamist ning edendada teadusuuringuid ja innovatsiooni kosmoseliikluse korraldamise valdkonnas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toonitab, et kosmoseprügi on pakiline probleem ja vaja on kosmoseprügioperatsioone; kutsub seetõttu komisjoni üles täiendavalt investeerima kosmoseprügi vähendamise tehnoloogiate alastesse teadusuuringutesse ja nende kasutuselevõttu, kasutades kõiki võimalusi teaduse ja innovatsiooni ELi-poolseks rahastamiseks programmi „Euroopa horisont“, Cassini-Huygensi kosmoseuuringute missiooni ja katseprojektide kaudu, sealhulgas koostoimet erinevate ELi programmide ja riikliku rahastuse vahel ja nende ühendamist, ning võimaluste piires ka Euroopa Kosmoseagentuuri vahendeid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni üles pingutama poliitilisel ja diplomaatilisel tasandil, sealhulgas tegema koostööd ÜROga, et töötada välja terviklik rahvusvaheline lähenemisviis ühiste standardite ja normide kohaldamiseks ning konkreetsete kosmoseliikluse korraldamise lahenduste rakendamiseks ülemaailmsel tasandil; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ergutab komisjoni vahendama ELi osalemist ÜRO päästealases lepingus (1), vastutuse konventsioonis (2) ja registreerimise konventsioonis (3); |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni üles esitama enne 2024. aastat ettepaneku kosmoseliikluse korraldamise õigusakti kohta, sealhulgas süsteemi juhtimise ja kavandatava Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ameti kohustuste kohta, ning vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 läbivaatamise tulemustele ja praegusele liidu kosmoseprogrammile ka kosmoseliikluse korraldamise integreerimise kohta järgmisse kosmoseprogrammi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  1967. aasta leping astronautide päästmise, astronautide tagasisaatmise ja kosmosesse lennutatud objektide tagastamise kohta.

(2)  1971. aasta konventsioon kosmoseobjektide tekitatud kahju eest rahvusvahelise vastutuse kohta.

(3)  1974. aasta konventsioon avakosmosesse lennutatud objektide registreerimise kohta.

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/106 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/106

---

P9_TA(2022)0356

Ookeanide majandamise parandamise ja elurikkuse säilitamise uued meetmed

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta resolutsioon ookeanide majandamise parandamise ja elurikkuse säilitamise uute meetmete kohta(2022/2836(RSP))

(2023/C 132/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 10. novembril 2016. aasta ühisteatist „Ookeanide rahvusvaheline majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“ (JOIN(2016)0049), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 10. novembril 2016. aasta ühisteatist „Ookeanide rahvusvaheline majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“ (JOIN(2016)0049),

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2018. aasta resolutsiooni ookeanide rahvusvahelise majandamise kohta: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava 2030. aastaks seatud kestliku arengu eesmärkide kontekstis (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2018. aasta resolutsiooni ookeanide rahvusvahelise majandamise kohta: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava 2030. aastaks seatud kestliku arengu eesmärkide kontekstis (2),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 24. juuni 2022. aasta ühisteatist ELi ookeanide majandamise tegevuskava kohta „Suunavõtt kestlikule sinisele planeedile“ (JOIN(2022)0028), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 24. juuni 2022. aasta ühisteatist ELi ookeanide majandamise tegevuskava kohta „Suunavõtt kestlikule sinisele planeedile“ (JOIN(2022)0028),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380), sealhulgas eesmärki luua 2030. aastaks sidus võrgustik, mis hõlmab 30 % ELi merekaitsealadest ja parlamendi 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni selle kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380), sealhulgas eesmärki luua 2030. aastaks sidus võrgustik, mis hõlmab 30 % ELi merekaitsealadest ja parlamendi 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni selle kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/89/EL, millega kehtestatakse mereruumi planeerimise raamistik (5) (edaspidi „Mereruumi planeerimise raamistiku direktiiv“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/89/EL, millega kehtestatakse mereruumi planeerimise raamistik (5) (edaspidi „Mereruumi planeerimise raamistiku direktiiv“),

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni mereprügi mõju kohta kalandussektorile (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni mereprügi mõju kohta kalandussektorile (6),

| — | võttes arvesse oma 3. mai 2022. aasta resolutsiooni kalandus- ja vesiviljelussektori keskse rolli kohta ELis kestliku sinise majanduse poole liikumisel (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. mai 2022. aasta resolutsiooni kalandus- ja vesiviljelussektori keskse rolli kohta ELis kestliku sinise majanduse poole liikumisel (7),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni Jaapani otsuse kohta jätkata vaalapüüki hooajal 2015–2016 (8) ja 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni vaalapüügi kohta Norras (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni Jaapani otsuse kohta jätkata vaalapüüki hooajal 2015–2016 (8) ja 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni vaalapüügi kohta Norras (9),

| — | võttes arvesse komisjoni programmi „Euroopa horisont“ projekti „Operatsioon Meritäht 2030. Meie ookeanide ja vete taaselustamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni programmi „Euroopa horisont“ projekti „Operatsioon Meritäht 2030. Meie ookeanide ja vete taaselustamine“,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2007. aasta teatist „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika“ (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2007. aasta teatist „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika“ (COM(2007)0575),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide organisatsiooni liikmete vahelist partnerluslepingut Cotonou lepingu järgsete läbirääkimiste järel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide organisatsiooni liikmete vahelist partnerluslepingut Cotonou lepingu järgsete läbirääkimiste järel,

| — | võttes arvesse, et ratifitseeriti ja jõustus 2010. aastal vastu võetud rahvusvaheline konventsioon ohtlike ja kahjulike ainete mereveo kohta, millega muudeti 1996. aastal vastu võetud varasemat õigusakti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et ratifitseeriti ja jõustus 2010. aastal vastu võetud rahvusvaheline konventsioon ohtlike ja kahjulike ainete mereveo kohta, millega muudeti 1996. aastal vastu võetud varasemat õigusakti;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni pealkirjaga „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma“, mis võeti vastu 25. septembril 2015 New Yorgis toimunud ÜRO kestliku arengu tippkohtumisel, ning eelkõige ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 kestliku arengu eesmärki nr 14, millega ergutatakse ookeanide, merede ja mereressursside kaitset ja säästvat kasutamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni pealkirjaga „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma“, mis võeti vastu 25. septembril 2015 New Yorgis toimunud ÜRO kestliku arengu tippkohtumisel, ning eelkõige ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 kestliku arengu eesmärki nr 14, millega ergutatakse ookeanide, merede ja mereressursside kaitset ja säästvat kasutamist,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja 2015. aasta Pariisi kokkulepet, mis jõustus 4. novembril 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja 2015. aasta Pariisi kokkulepet, mis jõustus 4. novembril 2016,

| — | võttes arvesse 13. novembril 2021. aastal vastu võetud UNFCCC Glasgow’ kliimapakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. novembril 2021. aastal vastu võetud UNFCCC Glasgow’ kliimapakti,

| — | võttes arvesse 29. detsembril 1993. aastal jõustunud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. detsembril 1993. aastal jõustunud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS), mis allkirjastati 10. detsembril 1982 Montego Bays Jamaical ja mis jõustus 16. novembril 1994, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS), mis allkirjastati 10. detsembril 1982 Montego Bays Jamaical ja mis jõustus 16. novembril 1994,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni alusel loodud Rahvusvahelise Süvamerepõhja Organisatsiooni volitusi ja 1994. aasta lepingut ÜRO mereõiguse konventsiooni XI osa rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni alusel loodud Rahvusvahelise Süvamerepõhja Organisatsiooni volitusi ja 1994. aasta lepingut ÜRO mereõiguse konventsiooni XI osa rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) 24. septembri 2019. aasta eriaruannet ookeani ja krüosfääri kohta muutuvas kliimas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) 24. septembri 2019. aasta eriaruannet ookeani ja krüosfääri kohta muutuvas kliimas,

| — | võttes arvesse ÜRO algatust „Ookeaniteaduste dekaad kestliku arengu hüvanguks (2021–2030)“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO algatust „Ookeaniteaduste dekaad kestliku arengu hüvanguks (2021–2030)“,

| — | võttes arvesse valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi 2019. aasta mai ülemaailmset hindamisaruannet bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi 2019. aasta mai ülemaailmset hindamisaruannet bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste kohta,

| — | võttes arvesse 9.–11. veebruaril 2022 Prantsusmaal Brestis toimunud maailmamere tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9.–11. veebruaril 2022 Prantsusmaal Brestis toimunud maailmamere tippkohtumist,

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaassamblee 2. märtsil 2022. aastal Nairobis vastu võetud resolutsiooni „Lõpp plastireostusele. Liikumine rahvusvahelise õiguslikult siduva dokumendi suunas“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaassamblee 2. märtsil 2022. aastal Nairobis vastu võetud resolutsiooni „Lõpp plastireostusele. Liikumine rahvusvahelise õiguslikult siduva dokumendi suunas“,

| — | arvestades ÜRO Peaassamblee 24. detsembri 2017. aasta resolutsiooni rahvusvahelise õiguslikult siduva instrumendi väljatöötamise kohta ÜRO mereõiguse konventsiooni raames seoses mere elurikkuse kaitse ja kestliku kasutamisega väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevatel aladel, |
| --- | --- |

—

arvestades ÜRO Peaassamblee 24. detsembri 2017. aasta resolutsiooni rahvusvahelise õiguslikult siduva instrumendi väljatöötamise kohta ÜRO mereõiguse konventsiooni raames seoses mere elurikkuse kaitse ja kestliku kasutamisega väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevatel aladel,

| — | võttes arvesse 27. juunist1. juulini 2022 Lissabonis toimunud ÜRO kõrgetasemelist konverentsi kestliku arengu eesmärgi nr 14 rakendamise toetamiseks (ÜRO ookeanikonverents) ning sellele järgnenud Lissaboni deklaratsiooni vastuvõtmist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. juunist1. juulini 2022 Lissabonis toimunud ÜRO kõrgetasemelist konverentsi kestliku arengu eesmärgi nr 14 rakendamise toetamiseks (ÜRO ookeanikonverents) ning sellele järgnenud Lissaboni deklaratsiooni vastuvõtmist,

| — | võttes arvesse seitsmendat kõrgetasemelist konverentsi „Meie ookean“, mille korraldasid ühiselt Palau Vabariik ja Ameerika Ühendriigid 13.–14. aprillil 2022, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse seitsmendat kõrgetasemelist konverentsi „Meie ookean“, mille korraldasid ühiselt Palau Vabariik ja Ameerika Ühendriigid 13.–14. aprillil 2022,

| — | võttes arvesse 5.–17. detsembril 2022 Montrealis toimuvat ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konverentsi (COP15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5.–17. detsembril 2022 Montrealis toimuvat ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konverentsi (COP15),

| — | võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) lepingut kahjulike kalandussubsiidiumide kaotamise kohta, mis võeti vastu WTO 12. ministrite konverentsil 17. juunil 2022, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) lepingut kahjulike kalandussubsiidiumide kaotamise kohta, mis võeti vastu WTO 12. ministrite konverentsil 17. juunil 2022,

| — | võttes arvesse 2022. aasta septembris Maailma Merefoorumil vastu võetud Bizerte deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2022. aasta septembris Maailma Merefoorumil vastu võetud Bizerte deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 26. septembri 2022. aasta eriaruannet nr 20/2022 „ELi meetmed ebaseadusliku kalapüügi vastu võitlemiseks. Kontrollisüsteemid on paigas, kuid neid on nõrgestanud liikmesriikide ebaühtlane kontroll ja sanktsioonid“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 26. septembri 2022. aasta eriaruannet nr 20/2022 „ELi meetmed ebaseadusliku kalapüügi vastu võitlemiseks. Kontrollisüsteemid on paigas, kuid neid on nõrgestanud liikmesriikide ebaühtlane kontroll ja sanktsioonid“,

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2020. aasta teatist „ELi strateegia avamere taastuvenergia potentsiaali kasutamiseks kliimaneutraalsuse saavutamise eesmärgil“ (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2020. aasta teatist „ELi strateegia avamere taastuvenergia potentsiaali kasutamiseks kliimaneutraalsuse saavutamise eesmärgil“ (COM(2020)0741),

| — | võttes arvesse oma 16. veebruar 2022. aasta resolutsiooni avamere taastuvenergia Euroopa strateegia kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruar 2022. aasta resolutsiooni avamere taastuvenergia Euroopa strateegia kohta (10),

| — | võttes arvesse kontrollikoja 26. novembri 2020. aasta eriaruannet nr 26/2020 „Merekeskkond. ELi kaitse on laialdane, kuid mitte põhjalik“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 26. novembri 2020. aasta eriaruannet nr 26/2020 „Merekeskkond. ELi kaitse on laialdane, kuid mitte põhjalik“,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni Antarktika merekaitsealade loomise ja Lõuna-Jäämere elurikkuse kaitsmise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni Antarktika merekaitsealade loomise ja Lõuna-Jäämere elurikkuse kaitsmise kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni avamere tuuleparkide ja muude taastuvenergiasüsteemide mõju kohta kalandussektorile (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni avamere tuuleparkide ja muude taastuvenergiasüsteemide mõju kohta kalandussektorile (12),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament on välja kuulutanud kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra ning võtnud kohustuseks kiiresti ja sihipäraselt tegutseda, et selle ohu vastu võidelda ja see peatada, enne kui on liiga hilja; arvestades, et elurikkuse kadumine ja kliimamuutused on üksteisega seotud ja võimendavad üksteist, ohustades võrdsel määral elu meie planeedil, ning seetõttu tuleks mõlemad probleemid kiiresti korraga lahendada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament on välja kuulutanud kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra ning võtnud kohustuseks kiiresti ja sihipäraselt tegutseda, et selle ohu vastu võidelda ja see peatada, enne kui on liiga hilja; arvestades, et elurikkuse kadumine ja kliimamuutused on üksteisega seotud ja võimendavad üksteist, ohustades võrdsel määral elu meie planeedil, ning seetõttu tuleks mõlemad probleemid kiiresti korraga lahendada;

| B. | arvestades, et looduskeskkond halveneb inimkonna ajaloos seni olematu kiirusega ja seni olematus mahus; arvestades, et kogu maailmas on väljasuremisohus hinnanguliselt miljon liiki; arvestades, et ELi loodusdirektiivides käsitletud liikide puhul on ainult 23 % ja elupaikade puhul 16 % kaitsestaatus soodne; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et looduskeskkond halveneb inimkonna ajaloos seni olematu kiirusega ja seni olematus mahus; arvestades, et kogu maailmas on väljasuremisohus hinnanguliselt miljon liiki; arvestades, et ELi loodusdirektiivides käsitletud liikide puhul on ainult 23 % ja elupaikade puhul 16 % kaitsestaatus soodne;

| C. | arvestades, et ookean katab 71 % Maa pinnast, toodab poole meie hapnikust, neelab kolmandiku CO2 heitkogustest ja 90 % kliimasüsteemi liigsest soojusest (13) ning etendab kliimakriisi kontekstis ainulaadset ja olulist rolli kliimaregulaatorina; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ookean katab 71 % Maa pinnast, toodab poole meie hapnikust, neelab kolmandiku CO2 heitkogustest ja 90 % kliimasüsteemi liigsest soojusest (13) ning etendab kliimakriisi kontekstis ainulaadset ja olulist rolli kliimaregulaatorina;

| D. | arvestades, et maailmas valitseb kliima- ja keskkonnakriis, mis nõuab ülemaailmseid lahendusi, mille abil tehakse kindlaks ühised probleemid, sünergiad ja koostöövaldkonnad; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et maailmas valitseb kliima- ja keskkonnakriis, mis nõuab ülemaailmseid lahendusi, mille abil tehakse kindlaks ühised probleemid, sünergiad ja koostöövaldkonnad;

| E. | arvestades, et arvatavasti suurima elurikkuse meie planeedil võib leida süvamerest, mis sisaldab umbes 250 000 tuntud ja veel palju tundmata liike, kusjuures vähemalt kaks kolmandikku maailma mereliikidest on siiani tuvastamata (14); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et arvatavasti suurima elurikkuse meie planeedil võib leida süvamerest, mis sisaldab umbes 250 000 tuntud ja veel palju tundmata liike, kusjuures vähemalt kaks kolmandikku maailma mereliikidest on siiani tuvastamata (14);

| F. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on maailma suurim merepiirkond, võttes arvesse ka ülemeremaade ja -territooriumide merealasid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on maailma suurim merepiirkond, võttes arvesse ka ülemeremaade ja -territooriumide merealasid;

| G. | arvestades, et ookean aitab kaasa ka toiduga kindlustatusele ja tervisele, pakkudes enam kui 3 miljardile inimesele peamist valguallikat, pakkudes taastuvenergiat ja maavarasid, luues töökohti rannikualade kogukondades, võimaldades meie kaupade transporti ja hõlbustades meie interneti-suhtlust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ookean aitab kaasa ka toiduga kindlustatusele ja tervisele, pakkudes enam kui 3 miljardile inimesele peamist valguallikat, pakkudes taastuvenergiat ja maavarasid, luues töökohti rannikualade kogukondades, võimaldades meie kaupade transporti ja hõlbustades meie interneti-suhtlust;

| H. | arvestades, et ookean on praegu inimtegevuse, sealhulgas ülepüügi ja kahjulike püügimeetodite, nagu põhjapüügi, reostuse, tööstusliku kaevandamise ja kliimakriisi tõttu tugeva surve all, mis põhjustab pöördumatut kahju, nagu ookeanide soojenemine, meretaseme tõus, hapestumine, hapnikusisalduse vähendamine, rannikuerosioon, merereostus, merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse ülekasutamine, elupaikade kadumine ja seisundi halvenemine ning biomassi vähendamine, mis mõjutab ka inimeste ja loomade ning muude organismide tervist ja ohutust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ookean on praegu inimtegevuse, sealhulgas ülepüügi ja kahjulike püügimeetodite, nagu põhjapüügi, reostuse, tööstusliku kaevandamise ja kliimakriisi tõttu tugeva surve all, mis põhjustab pöördumatut kahju, nagu ookeanide soojenemine, meretaseme tõus, hapestumine, hapnikusisalduse vähendamine, rannikuerosioon, merereostus, merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse ülekasutamine, elupaikade kadumine ja seisundi halvenemine ning biomassi vähendamine, mis mõjutab ka inimeste ja loomade ning muude organismide tervist ja ohutust;

| I. | arvestades, et valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi ja valitsustevahelise kliimamuutuste rühma andmetel on mere bioloogiline mitmekesisus tõsiselt ohustatud; arvestades, et Euroopa Keskkonnaamet on hoiatanud Euroopa merekeskkonna praeguse halvenemise eest ja vajaduse eest kiiresti taastada meie mereökosüsteemid, käsitledes inimtegevuse mõju merekeskkonnale; arvestades, et mereelu koondumispaigad, näiteks korallrahud, mangroovid ja mererohuga kaetud alad, on tõsiselt degradeerunud ning et neid ohustavad kliimamuutused ja reostus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi ja valitsustevahelise kliimamuutuste rühma andmetel on mere bioloogiline mitmekesisus tõsiselt ohustatud; arvestades, et Euroopa Keskkonnaamet on hoiatanud Euroopa merekeskkonna praeguse halvenemise eest ja vajaduse eest kiiresti taastada meie mereökosüsteemid, käsitledes inimtegevuse mõju merekeskkonnale; arvestades, et mereelu koondumispaigad, näiteks korallrahud, mangroovid ja mererohuga kaetud alad, on tõsiselt degradeerunud ning et neid ohustavad kliimamuutused ja reostus;

| J. | arvestades, et Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamata jätmisel oleks tohutu keskkonnamõju ja majanduslik kulu, sealhulgas suureneks tõenäosus jõuda murdepunktideni, kus temperatuuritasemed hakkavad piirama looduse võimet ookeanis süsinikku absorbeerida; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamata jätmisel oleks tohutu keskkonnamõju ja majanduslik kulu, sealhulgas suureneks tõenäosus jõuda murdepunktideni, kus temperatuuritasemed hakkavad piirama looduse võimet ookeanis süsinikku absorbeerida;

| K. | arvestades, et vaalad suurendavad ökosüsteemide tootlikkust ja neil on oluline osa süsiniku kogumisel atmosfäärist; arvestades, et iga suur vaal seob oma elu jooksul keskmiselt 33 tonni CO2; arvestades, et Rahvusvahelise Valuutafondi arvutused lubavad väita, et kui vaalade arvul lastaks uuesti jõuda vaalapüügieelsele tasemele, siis hakkaks kiiresti kasvama ka kliimapositiivne fütoplankton, mille tulemusena kogutaks aastas sadu miljoneid tonne CO2, mis on võrdne olukorraga, kus äkitselt ilmuks kusagilt välja 2 miljardit täiendavat puud (15); arvestades, et vaalade kaitse peaks olema rahvusvahelise ookeanide majandamise prioriteet; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vaalad suurendavad ökosüsteemide tootlikkust ja neil on oluline osa süsiniku kogumisel atmosfäärist; arvestades, et iga suur vaal seob oma elu jooksul keskmiselt 33 tonni CO2; arvestades, et Rahvusvahelise Valuutafondi arvutused lubavad väita, et kui vaalade arvul lastaks uuesti jõuda vaalapüügieelsele tasemele, siis hakkaks kiiresti kasvama ka kliimapositiivne fütoplankton, mille tulemusena kogutaks aastas sadu miljoneid tonne CO2, mis on võrdne olukorraga, kus äkitselt ilmuks kusagilt välja 2 miljardit täiendavat puud (15); arvestades, et vaalade kaitse peaks olema rahvusvahelise ookeanide majandamise prioriteet;

| L. | arvestades, et ookeani tuleb rahvusvahelisel tasandil tunnustada kui ülemaailmset ühishüve ning seda tuleb kaitsta selle ainulaadse iseloomu, vastastikuse seotuse ja selle pakutavate oluliste ökosüsteemiteenuste tõttu, millest sõltub praeguste ja tulevaste põlvkondade ellujäämine ja heaolu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ookeani tuleb rahvusvahelisel tasandil tunnustada kui ülemaailmset ühishüve ning seda tuleb kaitsta selle ainulaadse iseloomu, vastastikuse seotuse ja selle pakutavate oluliste ökosüsteemiteenuste tõttu, millest sõltub praeguste ja tulevaste põlvkondade ellujäämine ja heaolu;

| M. | arvestades, et ELi äärepoolseimad piirkonnad ja saared aitavad tänu oma geograafilistele ja spetsiifilistele iseärasustele ELil ära kasutada ookeani geostrateegilist, keskkonnaalast, majanduslikku ja kultuurilist mõõdet ning panna liidule vastutus; arvestades, et võrreldes ülejäänud ELi ja ülejäänud arenenud maailmaga on äärepoolseimad piirkonnad ja saared kliimamuutustest ja säästvast arengust kõige enam mõjutatud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELi äärepoolseimad piirkonnad ja saared aitavad tänu oma geograafilistele ja spetsiifilistele iseärasustele ELil ära kasutada ookeani geostrateegilist, keskkonnaalast, majanduslikku ja kultuurilist mõõdet ning panna liidule vastutus; arvestades, et võrreldes ülejäänud ELi ja ülejäänud arenenud maailmaga on äärepoolseimad piirkonnad ja saared kliimamuutustest ja säästvast arengust kõige enam mõjutatud;

| N. | arvestades, et Euroopa Keskkonnaamet on määratlenud ookeanide majandamise kui „maailma ookeanide ja nende ressursside majandamise ja kasutamise viisil, mis hoiab neid tervena, tootlikult, ohutult, turvaliselt ja vastupidavalt“ (16); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Keskkonnaamet on määratlenud ookeanide majandamise kui „maailma ookeanide ja nende ressursside majandamise ja kasutamise viisil, mis hoiab neid tervena, tootlikult, ohutult, turvaliselt ja vastupidavalt“ (16);

| O. | arvestades, et ELi sinine majandus pakub 4,5 miljonit otsest töökohta ning hõlmab kõiki ookeanide, merede ja rannikualadega seotud tööstusharusid ja sektoreid, nagu laevandus, reisijate meretransport, kalandus ja energiatootmine, samuti sadamaid, laevatehaseid, rannikuturismi ja maismaa vesiviljelust; arvestades, et ookeanidega seotud majandusküsimused on Euroopa rohelise kokkuleppe paketi ja taastamiskava oluline osa, ning arvestades, et kestliku sinise majanduse arendamine seoses mereökosüsteemidega võib oluliselt hoogustada majandusarengut ja töökohtade loomist, eriti ranniku- ja saareriikides ja -piirkondades ning äärepoolseimates piirkondades (17); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELi sinine majandus pakub 4,5 miljonit otsest töökohta ning hõlmab kõiki ookeanide, merede ja rannikualadega seotud tööstusharusid ja sektoreid, nagu laevandus, reisijate meretransport, kalandus ja energiatootmine, samuti sadamaid, laevatehaseid, rannikuturismi ja maismaa vesiviljelust; arvestades, et ookeanidega seotud majandusküsimused on Euroopa rohelise kokkuleppe paketi ja taastamiskava oluline osa, ning arvestades, et kestliku sinise majanduse arendamine seoses mereökosüsteemidega võib oluliselt hoogustada majandusarengut ja töökohtade loomist, eriti ranniku- ja saareriikides ja -piirkondades ning äärepoolseimates piirkondades (17);

| P. | arvestades, et 2022. aasta veebruaris Brestis toimunud maailmamere tippkohtumisel käivitasid Prantsusmaa ja Colombia sinise süsiniku ülemaailmse koalitsiooni ning loodi ambitsioonikas koalitsioon mere elurikkuse kaitse ja kestliku kasutamise küsimustes väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevatel aladel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 2022. aasta veebruaris Brestis toimunud maailmamere tippkohtumisel käivitasid Prantsusmaa ja Colombia sinise süsiniku ülemaailmse koalitsiooni ning loodi ambitsioonikas koalitsioon mere elurikkuse kaitse ja kestliku kasutamise küsimustes väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevatel aladel;

1.

nõuab, et EL oleks esirinnas ookeanide kaitsmisel, mereökosüsteemide taastamisel ning teadlikkuse suurendamisel selle kohta, milline oluline roll on ookeanil inimestele ja loomadele elamiskõlbliku planeedi säilitamisel ning arvukate hüvede kohta, mida see meie ühiskonnale toob; peab sellega seoses oluliseks parandada meie suhteid ookeaniga; ergutab komisjoni edendama ookeanide kaitse küsimuste paremat lõimimist teistesse poliitikavaldkondadesse, sealhulgas eelseisvatel kliimakonverentsidel ja bioloogilise mitmekesisuse konverentsidel, eelkõige COP15-l ja COP27-l;

2.

väljendab pettumust asjaolu üle, et viiendal valitsustevahelisel konverentsil siiski ei võetud avamerelepingut vastu, tunnistades samas, et edusamme selles osas on tehtud; peab hädavajalikuks tagada bioloogilise mitmekesisuse kaitse ka väljaspool riikide jurisdiktsioone, et kaitsta, säilitada ja taastada mereelustikku ning kasutada ühiseid ookeaniressursse õiglaselt ja kestlikult; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles viivitamata jätkama avamerelepingu üle peetavaid läbirääkimisi, et võtta vastu sihiteadlik lähenemisviis läbirääkimistele, mille eesmärk on sõlmida leping, mis käsitleb mere elurikkuse kaitset ja kestlikku kasutamist väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevatel aladel ning millega tagatakse ulatuslik, tõhus ja tulevikukindel rahvusvaheline raamistik, mis on ülioluline, et saavutada eesmärk säilitada vähemalt 30 % ookeanidest ja meredest kogu maailmas;

3.

rõhutab, et lepinguosaliste konverentsil peaks olema täielik pädevus võtta vastu merekaitsealade tõhusaid majandamiskavu ja -meetmeid, ning on kindlalt seisukohal, et mis tahes osalemisest loobumise mehhanismid kahjustaksid merekaitsealaseid jõupingutusi; rõhutab lisaks, et leping peaks sisaldama ka õiglast ja erapooletut mehhanismi merelist päritolu geneetilistele ressurssidele juurdepääsuks ja nendest saadava kasu jagamiseks ning pakkuma piisavat rahastamist, et toetada lepingu põhifunktsioone, samuti rahalist, teaduslikku ja tehnilist toetust riikidele, kes seda vajavad, pakkudes suutlikkuse suurendamist ja meretehnoloogia siiret; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama ookeani kui ülemaailmse ühise hüve mõiste lisamist tulevaste deklaratsioonide ja rahvusvaheliste lepingute preambulisse, eriti lepingusse, mis käsitleb mere elurikkuse kaitset ja kestlikku kasutamist väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevatel aladel;

4.

rõhutab, et eelseisvad kliimakonverents (COP27) ja bioloogilise mitmekesisuse konverents (COP15) on üliolulised, et tagada kliimamuutuste vastases võitluses ookeanidele keskendumine ning Pariisi kokkuleppe ja bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni eesmärkide täielik saavutamine; tunnistab, et meie ookeanide ja merede hea seisund on ülioluline, et säilitada nende roll kliimamuutuste leevendamisel ja täita Pariisi kokkuleppe temperatuurieesmärk; kordab oma ELile esitatud nõudmist nõuda COP15-l kõrgete sihtidega 2020. aasta järgse üleilmse elurikkuse raamistiku loomist, mille eesmärk on peatada ja pöörata ümber bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, sealhulgas vähemalt 30 % suuruse õiguslikult siduva üleilmse taaste- ja kaitse-eesmärgi seadmist 2030. aastaks;

ELi ja rahvusvaheline ookeanide parem majandamine

ELi ja rahvusvaheline ookeanide parem majandamine

| 5. | on seisukohal, et ookeanide seisundi halvenemise vastu võitlemine nõuab märkimisväärseid ühiseid pingutusi; nõuab ülemaailmset, süsteemset, integreeritud ja sihiteadlikku majandamist; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et ookeanide seisundi halvenemise vastu võitlemine nõuab märkimisväärseid ühiseid pingutusi; nõuab ülemaailmset, süsteemset, integreeritud ja sihiteadlikku majandamist;

| 6. | kutsub seetõttu veel kord komisjoni ja liikmesriike üles toetama rahvusvahelist moratooriumi süvamerepõhja kaevandamisele (18); |
| --- | --- |

6.

kutsub seetõttu veel kord komisjoni ja liikmesriike üles toetama rahvusvahelist moratooriumi süvamerepõhja kaevandamisele (18

| 7. | rõhutab, kui oluline on saada Euroopa poliitikavaldkondades ülevaade maa ja mere vahelistest seostest, sealhulgas intensiivsest põllumajandusest tingitud lämmastiku- ja fosforilekkest ning plastireostusest; rõhutab lisaks, kui oluline on tagada terviseühtsuse põhimõtte integreerimine, tunnistades inimeste, loomade ja keskkonna tervise vahelisi seoseid; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, kui oluline on saada Euroopa poliitikavaldkondades ülevaade maa ja mere vahelistest seostest, sealhulgas intensiivsest põllumajandusest tingitud lämmastiku- ja fosforilekkest ning plastireostusest; rõhutab lisaks, kui oluline on tagada terviseühtsuse põhimõtte integreerimine, tunnistades inimeste, loomade ja keskkonna tervise vahelisi seoseid;

| 8. | kordab oma muret selle pärast, et säästva kalapüügi partnerluslepingutega antav valdkondlik toetus ei too sageli otsest kasu kolmandates riikide kohalikule kalandussektorile ja rannikukogukondadele; kordab oma üleskutset komisjonile tagada, et sellised lepingud oleksid kooskõlas kestliku arengu eesmärkide, ELi keskkonnaalaste kohustuste ja ELi ühise kalanduspoliitika eesmärkidega; nõuab tungivalt, et EL suurendaks seoses säästva kalapüügi partnerluslepingutega läbipaistvust, andmete kogumist (eelkõige püügi, laevade registreerimise ja töötingimuste kohta) ja aruandlusnõudeid ning looks tsentraliseeritud sotsiaal-majandusliku andmebaasi, mis hõlmab kõiki ELi laevu, olenemata nende tegevuskohast; |
| --- | --- |

8.

kordab oma muret selle pärast, et säästva kalapüügi partnerluslepingutega antav valdkondlik toetus ei too sageli otsest kasu kolmandates riikide kohalikule kalandussektorile ja rannikukogukondadele; kordab oma üleskutset komisjonile tagada, et sellised lepingud oleksid kooskõlas kestliku arengu eesmärkide, ELi keskkonnaalaste kohustuste ja ELi ühise kalanduspoliitika eesmärkidega; nõuab tungivalt, et EL suurendaks seoses säästva kalapüügi partnerluslepingutega läbipaistvust, andmete kogumist (eelkõige püügi, laevade registreerimise ja töötingimuste kohta) ja aruandlusnõudeid ning looks tsentraliseeritud sotsiaal-majandusliku andmebaasi, mis hõlmab kõiki ELi laevu, olenemata nende tegevuskohast;

| 9. | rõhutab, et üleilmsesse ookeanide majandamisse tuleb integreerida tööõiguse ja inimõiguste arvessevõtmine merenduses; kutsub komisjoni üles võtma sihipäraseid meetmeid, et edendada ülemaailmses kalandussektoris inimväärse töö standardeid, tunnistades, et töö- ja inimõiguste rikkumised ning mittesäästlik ja hävitavate tagajärgedega kalapüük, eelkõige ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük (ETR-kalapüük), on omavahel seotud; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et üleilmsesse ookeanide majandamisse tuleb integreerida tööõiguse ja inimõiguste arvessevõtmine merenduses; kutsub komisjoni üles võtma sihipäraseid meetmeid, et edendada ülemaailmses kalandussektoris inimväärse töö standardeid, tunnistades, et töö- ja inimõiguste rikkumised ning mittesäästlik ja hävitavate tagajärgedega kalapüük, eelkõige ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük (ETR-kalapüük), on omavahel seotud;

| 10. | kutsub nõukogu ja selle roteeruvaid eesistujariike üles töötama välja ja rakendama pikaajalist strateegilist visiooni merendusküsimustes, et muuta EL ülemaailmseks liidriks ookeani kestliku arengu alal ning eelkõige ookeani ja selle ökosüsteemide kaitsmisel, et tulla toime praeguste keskkonna- ja kliimakriisidega; |
| --- | --- |

10.

kutsub nõukogu ja selle roteeruvaid eesistujariike üles töötama välja ja rakendama pikaajalist strateegilist visiooni merendusküsimustes, et muuta EL ülemaailmseks liidriks ookeani kestliku arengu alal ning eelkõige ookeani ja selle ökosüsteemide kaitsmisel, et tulla toime praeguste keskkonna- ja kliimakriisidega;

| 11. | tuletab meelde poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtet, mida EL ja selle liikmesriigid on kohustunud järgima ning mille eesmärk on minimeerida vastuolusid ja luua sünergiat ELi eri poliitikavaldkondade vahel; rõhutab sellega seoses ELi arengupoliitika keskset rolli, mis peaks aitama partnerriikidel saavutada eespool nimetatud ühiseid ookeani ja inimkonnaga seotud eesmärke; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtet, mida EL ja selle liikmesriigid on kohustunud järgima ning mille eesmärk on minimeerida vastuolusid ja luua sünergiat ELi eri poliitikavaldkondade vahel; rõhutab sellega seoses ELi arengupoliitika keskset rolli, mis peaks aitama partnerriikidel saavutada eespool nimetatud ühiseid ookeani ja inimkonnaga seotud eesmärke;

| 12. | rõhutab, kui oluline on kaitsta vaalapopulatsioone nii elurikkuse kui ka kliima seisukohast; toetab kindlalt tööndusliku vaalapüügi ülemaailmse moratooriumi jätkumist ja samuti vaalatoodetega rahvusvahelise kauplemise keelamist; kutsub Jaapanit, Norrat ja Islandit üles vaalapüüki lõpetama; nõuab, et EL tegeleks vaalade ja muude vaalaliste elu ohustavate ohtudega, nende hulgas kokkupõrked laevadega, võrkudesse takerdumine, vees leiduvad plastijäätmed ja mürasaaste; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, kui oluline on kaitsta vaalapopulatsioone nii elurikkuse kui ka kliima seisukohast; toetab kindlalt tööndusliku vaalapüügi ülemaailmse moratooriumi jätkumist ja samuti vaalatoodetega rahvusvahelise kauplemise keelamist; kutsub Jaapanit, Norrat ja Islandit üles vaalapüüki lõpetama; nõuab, et EL tegeleks vaalade ja muude vaalaliste elu ohustavate ohtudega, nende hulgas kokkupõrked laevadega, võrkudesse takerdumine, vees leiduvad plastijäätmed ja mürasaaste;

Säilitamine kliima- ja keskkonnakriiside korral

Säilitamine kliima- ja keskkonnakriiside korral

| 13. | kordab elurikkuse strateegiast lähtuvat seisukohta, et parlament toetab kindlalt ELi eesmärke kaitsta vähemalt 30 % ELi merealadest ja kaitsta rangelt vähemalt 10 % ELi merealadest; ootab, et uue ELi looduse taastamist käsitleva õigusaktiga tagataks kahjustatud mereökosüsteemide taastamine, võttes arvesse, et terved mereökosüsteemid suudavad kaitsta ja taastada elurikkust ning leevendada kliimamuutusi, pakkudes mitmeid ökosüsteemiteenuseid; kordab oma nõudmist seada eesmärk taastada vähemalt 30 % ELi maismaast ja meredest, mis tähendab rohkemat kui lihtsalt kaitset; |
| --- | --- |

13.

kordab elurikkuse strateegiast lähtuvat seisukohta, et parlament toetab kindlalt ELi eesmärke kaitsta vähemalt 30 % ELi merealadest ja kaitsta rangelt vähemalt 10 % ELi merealadest; ootab, et uue ELi looduse taastamist käsitleva õigusaktiga tagataks kahjustatud mereökosüsteemide taastamine, võttes arvesse, et terved mereökosüsteemid suudavad kaitsta ja taastada elurikkust ning leevendada kliimamuutusi, pakkudes mitmeid ökosüsteemiteenuseid; kordab oma nõudmist seada eesmärk taastada vähemalt 30 % ELi maismaast ja meredest, mis tähendab rohkemat kui lihtsalt kaitset;

| 14. | kordab oma täielikku toetust kahe uue merekaitseala loomisele, mis hõlmavad enam kui 3 miljonit km2 Ida-Antarktikas ja Weddelli merel (19); kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunduvalt suurendama pingutusi selle saavutamiseks; |
| --- | --- |

14.

kordab oma täielikku toetust kahe uue merekaitseala loomisele, mis hõlmavad enam kui 3 miljonit km2

19

| 15. | toetab ELi taotlust saada Arktika Nõukogus vaatleja staatus; nõuab Arktika piirkonna tõhusamat kaitset, sealhulgas naftauuringute ja võimalikult kiiresti ka gaasiuuringute keelustamist; |
| --- | --- |

15.

toetab ELi taotlust saada Arktika Nõukogus vaatleja staatus; nõuab Arktika piirkonna tõhusamat kaitset, sealhulgas naftauuringute ja võimalikult kiiresti ka gaasiuuringute keelustamist;

| 16. | kordab, et toetab merekaitsealadel igasuguse keskkonda kahjustava tööstusliku kaevandamise, nagu kaevandamine ja fossiilkütuste kaevandamine, keelustamist; kordab oma nõudmist, et EL algataks ja rahastaks teadusuuringute programme, et kaardistada süsinikurikkad mereelupaigad ELi vetes ja määrata nende põhjal kindlaks rangelt kaitstud merekaitsealad, et kaitsta süsiniku sidujaid meres ja need taastada vastavalt UNFCCC-le, ning kaitsta ja taastada ökosüsteeme, eelkõige merepõhjas asuvaid ökosüsteeme, kooskõlas merestrateegia raamdirektiiviga, ja kaitsta neid inimtegevuse eest, mis võib olla häiriv ja mille tõttu võib eralduda süsinikku veesambasse, näiteks põhjapüügitegevused; |
| --- | --- |

16.

kordab, et toetab merekaitsealadel igasuguse keskkonda kahjustava tööstusliku kaevandamise, nagu kaevandamine ja fossiilkütuste kaevandamine, keelustamist; kordab oma nõudmist, et EL algataks ja rahastaks teadusuuringute programme, et kaardistada süsinikurikkad mereelupaigad ELi vetes ja määrata nende põhjal kindlaks rangelt kaitstud merekaitsealad, et kaitsta süsiniku sidujaid meres ja need taastada vastavalt UNFCCC-le, ning kaitsta ja taastada ökosüsteeme, eelkõige merepõhjas asuvaid ökosüsteeme, kooskõlas merestrateegia raamdirektiiviga, ja kaitsta neid inimtegevuse eest, mis võib olla häiriv ja mille tõttu võib eralduda süsinikku veesambasse, näiteks põhjapüügitegevused;

| 17. | kordab, et püügitegevus ja vesiviljelus peavad kogu maailmas olema keskkonnakestlikud ning neid tuleb majandada viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ning toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega; rõhutab, et teaduslike ja sotsiaal-majanduslike andmete kogumine on kalavarude kestliku majandamise seisukohast äärmiselt oluline; peab kahetsusväärseks, et komisjoni hiljutine, 15. septembri 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/1614 võeti vastu ebapiisavate andmete põhjal ja sidusrühmadega ebapiisavalt konsulteerides; nõuab tungivalt, et komisjon vaataks oma otsuse läbi, võttes arvesse Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu peatset nõuannet, mis avaldatakse 2022. aasta novembris, ja oodates seni, kuni sotsiaal-majanduslik mõjuhinnang on kättesaadav; |
| --- | --- |

17.

kordab, et püügitegevus ja vesiviljelus peavad kogu maailmas olema keskkonnakestlikud ning neid tuleb majandada viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ning toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega; rõhutab, et teaduslike ja sotsiaal-majanduslike andmete kogumine on kalavarude kestliku majandamise seisukohast äärmiselt oluline; peab kahetsusväärseks, et komisjoni hiljutine, 15. septembri 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/1614 võeti vastu ebapiisavate andmete põhjal ja sidusrühmadega ebapiisavalt konsulteerides; nõuab tungivalt, et komisjon vaataks oma otsuse läbi, võttes arvesse Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu peatset nõuannet, mis avaldatakse 2022. aasta novembris, ja oodates seni, kuni sotsiaal-majanduslik mõjuhinnang on kättesaadav;

| 18. | rõhutab tungivat vajadust ühtlustada rannikualade sinise süsiniku ökosüsteemide (mangroovid, loodetevööndis asuvad sooldunud märgalad ja mererohud) integreerimist Euroopa rohelisse kokkuleppesse ning ergutab komisjoni jätkama tööd, et määrata kindlaks töökindlad, läbipaistvad ja teaduspõhised meetodid nende ökosüsteemide abil süsinikdioksiidi eemaldamise ja nendest ökosüsteemidest tuleneva heite nõuetekohaseks arvestamiseks viisil, mis ei kahjusta muid bioloogilise elurikkuse eesmärke; |
| --- | --- |

18.

rõhutab tungivat vajadust ühtlustada rannikualade sinise süsiniku ökosüsteemide (mangroovid, loodetevööndis asuvad sooldunud märgalad ja mererohud) integreerimist Euroopa rohelisse kokkuleppesse ning ergutab komisjoni jätkama tööd, et määrata kindlaks töökindlad, läbipaistvad ja teaduspõhised meetodid nende ökosüsteemide abil süsinikdioksiidi eemaldamise ja nendest ökosüsteemidest tuleneva heite nõuetekohaseks arvestamiseks viisil, mis ei kahjusta muid bioloogilise elurikkuse eesmärke;

| 19. | rõhutab, et äärepoolseimad piirkonnad ja saared on ookeaniga seotud probleemide lahendamisel väga olulised, ning nõuab, et EL suurendaks nende rolli lahenduste leidmisel kliimamuutustega kohanemiseks, merekeskkonna elurikkuse kaitsmiseks ja kestlikule sinisele majandusele üleminekuks, sealhulgas edendades ökosüsteemipõhiseid lahendusi; nõuab, et EL kaasaks äärepoolseimad piirkonnad paremini ookeanistrateegiatesse, sealhulgas integreeritud merenduspoliitika raames; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et äärepoolseimad piirkonnad ja saared on ookeaniga seotud probleemide lahendamisel väga olulised, ning nõuab, et EL suurendaks nende rolli lahenduste leidmisel kliimamuutustega kohanemiseks, merekeskkonna elurikkuse kaitsmiseks ja kestlikule sinisele majandusele üleminekuks, sealhulgas edendades ökosüsteemipõhiseid lahendusi; nõuab, et EL kaasaks äärepoolseimad piirkonnad paremini ookeanistrateegiatesse, sealhulgas integreeritud merenduspoliitika raames;

| 20. | tuletab meelde, kui oluline ja kiireloomuline on vähendada ja vältida mereprügi, kuna plastijäätmed moodustavad 80 % kogu merereostusest ning ookeanides on plasti hinnanguliselt 75–199 miljonit tonni ja see kogus võib 2040. aastaks kolmekordistuda, kui ei võeta sisulisi meetmeid, nagu on märkinud ÜRO Keskkonnaprogramm (20); väljendab heameelt selle üle, et peetakse aktiivselt läbirääkimisi plastireostust käsitleva ülemaailmse lepingu üle, ning kutsub ÜRO liikmesriike üles saavutama kaugeleulatuvate eesmärkidega ja tõhusat kokkulepet hiljemalt 2024. aastaks; rõhutab vajadust tegeleda plastireostusega, vähendades jäätmeid nende tekkekohas, piirates esmajärjekorras plasti kasutamist ja tarbimist ning suurendades ringlust; väljendab lisaks toetust saastest puhastamise meetmetele; juhib tähelepanu plastimajandusele ja selles majandusharus tootmise hüppelisele kasvule viimastel aastakümnetel; nõuab süsteemset lähenemisviisi, et asjakohaselt tegeleda keskkonna plastireostusega, sealhulgas mikroplastiga; nõuab rahvusvahelisi meetmeid, et teha lõpp tuuma- ja sõjalistele jäätmetele ookeanides, ning praktilisi lahendusi, et piirata nende praegust mõju keskkonnale ja tervisele; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, kui oluline ja kiireloomuline on vähendada ja vältida mereprügi, kuna plastijäätmed moodustavad 80 % kogu merereostusest ning ookeanides on plasti hinnanguliselt 75–199 miljonit tonni ja see kogus võib 2040. aastaks kolmekordistuda, kui ei võeta sisulisi meetmeid, nagu on märkinud ÜRO Keskkonnaprogramm (20

| 21. | väljendab heameelt hiljuti vastu võetud WTO kalandustoetuste kokkuleppe üle, mille kõik osalised peaksid kiiresti ratifitseerima, kuid peab kahetsusväärseks, et ei saavutatud kokkulepet piirata toetusi, mis suurendavad ülepüüki ja laevastiku liigset püügivõimsust; palub komisjonil saavutada WTOga viivitamata uus kokkulepe; rõhutab, et püügitegevus peab toimuma säästval viisil, tagades, et kalapüügi negatiivne mõju mere ökosüsteemile on võimalikult väike ning vältides keskkonnaseisundi halvenemist, mis on ühise kalanduspoliitika üks eesmärke; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid liigse püügivõimsuse ja ülepüügi vastu, sealhulgas keelama toetused, mis soodustavad liigset püügivõimsust ja ülepüüki; |
| --- | --- |

21.

väljendab heameelt hiljuti vastu võetud WTO kalandustoetuste kokkuleppe üle, mille kõik osalised peaksid kiiresti ratifitseerima, kuid peab kahetsusväärseks, et ei saavutatud kokkulepet piirata toetusi, mis suurendavad ülepüüki ja laevastiku liigset püügivõimsust; palub komisjonil saavutada WTOga viivitamata uus kokkulepe; rõhutab, et püügitegevus peab toimuma säästval viisil, tagades, et kalapüügi negatiivne mõju mere ökosüsteemile on võimalikult väike ning vältides keskkonnaseisundi halvenemist, mis on ühise kalanduspoliitika üks eesmärke; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid liigse püügivõimsuse ja ülepüügi vastu, sealhulgas keelama toetused, mis soodustavad liigset püügivõimsust ja ülepüüki;

| 22. | rõhutab, et ETR-kalapüük ja ülepüük kujutavad endast märkimisväärset ohtu säästvale kalapüügile ja mereökosüsteemide säilenõtkusele; väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle järgida ETR-kalapüügi suhtes täisleppimatust, kuid võtab murega teadmiseks kontrollikoja eriaruandes nr 20/2022 toodud järelduse, mille kohaselt ebaseadusliku kalapüügi vastu võitlemiseks kehtestatud kontrollisüsteemide tõhusust vähendab kontrollide ja sanktsioonide ebaühtlane kohaldamine liikmesriikides; kutsub liikmesriike üles parandama ELi ETR-kalapüügi määruse (21) rakendamist ja võtma järelmeetmeid kontrollikoja soovituste suhtes ning tagama ebaseadusliku kalapüügi korral hoiatavate karistuste kohaldamine; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et ETR-kalapüük ja ülepüük kujutavad endast märkimisväärset ohtu säästvale kalapüügile ja mereökosüsteemide säilenõtkusele; väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle järgida ETR-kalapüügi suhtes täisleppimatust, kuid võtab murega teadmiseks kontrollikoja eriaruandes nr 20/2022 toodud järelduse, mille kohaselt ebaseadusliku kalapüügi vastu võitlemiseks kehtestatud kontrollisüsteemide tõhusust vähendab kontrollide ja sanktsioonide ebaühtlane kohaldamine liikmesriikides; kutsub liikmesriike üles parandama ELi ETR-kalapüügi määruse (21

| 23. | on lisaks mures ETR-kalapüügi juhtumite pärast ELi vetest väljaspool; nõuab tugevat ülemaailmset hoiatavate sanktsioonide süsteemi ja mitmekülgset lähenemisviisi kõnealuse kalapüügi vastu võitlemiseks; rõhutab, et on vaja piirata mugavuslippude kasutamist ja ümberregistreerimist ning tuleb tegeleda merel toimuvate ümberlaadimiste probleemiga; kutsub komisjoni üles tõhusalt edendama läbipaistvust äristruktuuride tulusaavate omanike suhtes ning nõuab, et EL suurendaks laiemas plaanis korruptsioonivastase võitluse alast suutlikkust, edendades riikide ametiasutuste vahelist ja rahvusvahelist koostööd, parandades ELi toetusel arengumaade kalandusinspektorite järelevalvetegevust ning toetades piirkondlikke seire-, kontrolli- ja järelevalvekeskusi ja rakkerühmi; |
| --- | --- |

23.

on lisaks mures ETR-kalapüügi juhtumite pärast ELi vetest väljaspool; nõuab tugevat ülemaailmset hoiatavate sanktsioonide süsteemi ja mitmekülgset lähenemisviisi kõnealuse kalapüügi vastu võitlemiseks; rõhutab, et on vaja piirata mugavuslippude kasutamist ja ümberregistreerimist ning tuleb tegeleda merel toimuvate ümberlaadimiste probleemiga; kutsub komisjoni üles tõhusalt edendama läbipaistvust äristruktuuride tulusaavate omanike suhtes ning nõuab, et EL suurendaks laiemas plaanis korruptsioonivastase võitluse alast suutlikkust, edendades riikide ametiasutuste vahelist ja rahvusvahelist koostööd, parandades ELi toetusel arengumaade kalandusinspektorite järelevalvetegevust ning toetades piirkondlikke seire-, kontrolli- ja järelevalvekeskusi ja rakkerühmi;

Kestliku sinise majanduse edendamine

Kestliku sinise majanduse edendamine

| 24. | tunnistab, et ookeanide hea seisund on oluline paljude tegevuste pikaajalise kestlikkuse tagamiseks, alates kalandusest kuni turismini ja teadusuuringutest laevanduseni; väljendab heameelt selle üle, et täielikult kestlikul sinisel majandusel on potentsiaal tuua kaasa kestlik areng ja luua töökohti, ning rõhutab, et oluline on toetada neid sektoreid kestlikumaks muutumisel ja Euroopa rohelise kokkuleppe uute standarditega kohanemisel; |
| --- | --- |

24.

tunnistab, et ookeanide hea seisund on oluline paljude tegevuste pikaajalise kestlikkuse tagamiseks, alates kalandusest kuni turismini ja teadusuuringutest laevanduseni; väljendab heameelt selle üle, et täielikult kestlikul sinisel majandusel on potentsiaal tuua kaasa kestlik areng ja luua töökohti, ning rõhutab, et oluline on toetada neid sektoreid kestlikumaks muutumisel ja Euroopa rohelise kokkuleppe uute standarditega kohanemisel;

| 25. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles täiel määral rakendama mereruumi planeerimise direktiivi, võttes arvesse kogu merendusega seotud majandustegevust, sealhulgas kalandust, avamere energiarajatisi, meretransporditeid, liikluseraldusskeeme, sadamate arendamist, turismi ja vesiviljelust integreeritud ja ökosüsteemipõhise lähenemisviisi abil, mis tagab mereökosüsteemide kaitse; kordab, et direktiivi ühtseks rakendamiseks on vaja täiendavaid pingutusi, milleks kutsutakse liikmesriike üles kohaldama oma planeerimisel ökosüsteemipõhist lähenemisviisi, et olla eeskujuks mereruumi planeerimise ülemaailmsele kasutuselevõtule; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles täiel määral rakendama mereruumi planeerimise direktiivi, võttes arvesse kogu merendusega seotud majandustegevust, sealhulgas kalandust, avamere energiarajatisi, meretransporditeid, liikluseraldusskeeme, sadamate arendamist, turismi ja vesiviljelust integreeritud ja ökosüsteemipõhise lähenemisviisi abil, mis tagab mereökosüsteemide kaitse; kordab, et direktiivi ühtseks rakendamiseks on vaja täiendavaid pingutusi, milleks kutsutakse liikmesriike üles kohaldama oma planeerimisel ökosüsteemipõhist lähenemisviisi, et olla eeskujuks mereruumi planeerimise ülemaailmsele kasutuselevõtule;

| 26. | tuletab meelde, et lisaks CO2-le ja NO2-le peaks meretranspordi süsinikuheite vähendamine hõlmama metaaniheidet, kuna metaani toime on 20-aastase ajavahemiku jooksul üle 80 korra tugevam kui süsinikdioksiidil, ja sellega on see kasvuhoonegaaside seas tähtsuselt teisel kohal ning selle arvele langeb umbes neljandik praegusest ülemaailmsest kliimasoojenemisest; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde, et lisaks CO2

2

| 27. | juhib tähelepanu sellele, et must süsinik on nii õhusaasteaine kui ka lühiajalise kliimamõjuga saasteaine, mis tekib põlemisel koos tahkete osakestega, millel on märkimisväärne soojendav toime ning mis on laevade põhjustatud kliimasoojenemise suuruselt teine tegur; rõhutab, kui oluline on kaitsta eelkõige Arktikat laevanduse heitkoguste ja tahkete osakeste eest, ning tuletab meelde, et 13. oktoobri 2021. aasta ühisteatises võttis EL kohustuse „juhtida tegevust, mille eesmärk on heite- ja saastevaba laevandus Põhja-Jäämerel, kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide ja paketiga „Eesmärk 55““ (22); nõuab, et EL annaks hoogu rahvusvahelisel tasandil ja töötaks konkreetsete meetmete vastuvõtmise nimel, et saavutada Arktikas heite- ja saastevaba laevandus; |
| --- | --- |

27.

juhib tähelepanu sellele, et must süsinik on nii õhusaasteaine kui ka lühiajalise kliimamõjuga saasteaine, mis tekib põlemisel koos tahkete osakestega, millel on märkimisväärne soojendav toime ning mis on laevade põhjustatud kliimasoojenemise suuruselt teine tegur; rõhutab, kui oluline on kaitsta eelkõige Arktikat laevanduse heitkoguste ja tahkete osakeste eest, ning tuletab meelde, et 13. oktoobri 2021. aasta ühisteatises võttis EL kohustuse „juhtida tegevust, mille eesmärk on heite- ja saastevaba laevandus Põhja-Jäämerel, kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide ja paketiga „Eesmärk 55““ (22

| 28. | väljendab muret veealuse müra pärast, mida põhjustavad meretransport, vaiade rammimine ja muu merendustegevus, samuti vaalaliste kokkupõrgete pärast laevadega, millel on negatiivne mõju mereökosüsteemidele ja mereliikide heaolule; kutsub komisjoni üles tegema kindlaks ja pakkuma välja meetmeid nende probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

28.

väljendab muret veealuse müra pärast, mida põhjustavad meretransport, vaiade rammimine ja muu merendustegevus, samuti vaalaliste kokkupõrgete pärast laevadega, millel on negatiivne mõju mereökosüsteemidele ja mereliikide heaolule; kutsub komisjoni üles tegema kindlaks ja pakkuma välja meetmeid nende probleemide lahendamiseks;

| 29. | rõhutab, et ookean on tundlik fossiilkütuste avamerepuurimise suhtes; rõhutab, et fossiilkütuste kasutamine aitab veelgi kaasa kliimamuutuste tekkele ja kiirendab neid; on seisukohal, et EL peab tegema koostööd rahvusvaheliste partneritega, et saavutada õiglane üleminek fossiilkütuste avamerepuurimiselt muudele energiaallikatele; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et ookean on tundlik fossiilkütuste avamerepuurimise suhtes; rõhutab, et fossiilkütuste kasutamine aitab veelgi kaasa kliimamuutuste tekkele ja kiirendab neid; on seisukohal, et EL peab tegema koostööd rahvusvaheliste partneritega, et saavutada õiglane üleminek fossiilkütuste avamerepuurimiselt muudele energiaallikatele;

| 30. | kordab oma seisukohta seire, aruandluse ja kontrolli määruse (23) ning heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi (24) suhtes ookeanifondi loomise asjus, et parandada laevade energiatõhusust ja toetada investeeringuid, mille eesmärk on aidata vähendada meretranspordi CO2 heidet, näiteks tuuleenergial põhinevatesse jõuallikatesse, sealhulgas lähimerevedudel ja sadamates; |
| --- | --- |

30.

kordab oma seisukohta seire, aruandluse ja kontrolli määruse (23

24

2

| 31. | rõhutab vajadust võtta kiiresti kasutusele kestlikud avamere taastuvenergia projektid, võttes samas arvesse nende mõju ökosüsteemidele, sealhulgas rändliikidele, ning keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke tagajärgi; rõhutab, et Euroopale oleks kasulik tugeva avamere taastuvenergia siseturu rajamine, et ta saaks oma tehnoloogilist juhtpositsiooni selles valdkonnas veelgi laiendada ja seeläbi luua Euroopa tööstusele uusi üleilmseid ekspordivõimalusi; |
| --- | --- |

31.

rõhutab vajadust võtta kiiresti kasutusele kestlikud avamere taastuvenergia projektid, võttes samas arvesse nende mõju ökosüsteemidele, sealhulgas rändliikidele, ning keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke tagajärgi; rõhutab, et Euroopale oleks kasulik tugeva avamere taastuvenergia siseturu rajamine, et ta saaks oma tehnoloogilist juhtpositsiooni selles valdkonnas veelgi laiendada ja seeläbi luua Euroopa tööstusele uusi üleilmseid ekspordivõimalusi;

| 32. | rõhutab, et EL peaks näitama eeskuju, võttes vastu ambitsioonikad õiguslikud nõuded meretranspordi CO2 heite vähendamiseks ja meretranspordi kestlikumaks muutmiseks, toetades ja propageerides meetmeid, mis on vähemalt sama ambitsioonikad, rahvusvahelistel foorumitel nagu Rahvusvaheline Mereorganisatsioon, võimaldades meretranspordisektoril järk-järgult lõpetada kasvuhoonegaaside heide kogu maailmas ja kooskõlas Pariisi kokkuleppega; rõhutab, et kui Rahvusvaheline Mereorganisatsioon peaks sellised meetmed vastu võtma, peaks komisjon uurima nende eesmärke ja üldist keskkonnaalast terviklikkust, sealhulgas nende üldist ambitsioonikust, pidades silmas Pariisi kokkuleppe eesmärke, liidu kogu majandust hõlmavat kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärki 2030. aastaks ja kliimaneutraalsuse saavutamist hiljemalt 2050. aastaks; on seisukohal, et kui seda peetakse vajalikuks, peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule edasised ettepanekud, millega säilitatakse ELi kliimameetmete keskkonnaalane terviklikkus ja tõhusus ning tunnistatakse liidu suveräänsust reguleerida oma osa rahvusvahelistest laevareisidest tulenevas heites kooskõlas Pariisi kokkuleppest tulenevate kohustustega; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et EL peaks näitama eeskuju, võttes vastu ambitsioonikad õiguslikud nõuded meretranspordi CO2

| 33. | väljendab heameelt piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide rolli üle; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks piirkondlikke kalavarude majandamise organisatsioone käsitleva konventsiooni üle peetavate läbirääkimiste raames, et heakskiidetud majandamis- ja kaitsemeetmed oleksid sama ammendavad või ammendavamad kui ühise kalanduspoliitika eesmärgid, tagades ELi laevastikule ühtlustatud eeskirjad, olenemata geograafilisest piirkonnast, kus nad tegutsevad, ning tagades võrdsed tingimused kõigile nende rahvusvaheliste konventsioonide alusel tegutsevatele laevastikele; kutsub komisjoni üles ergutama uute piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide loomist ja esitama kaugeleulatuvad volitused, et parandada kalapopulatsioonide kaitset ja kalavarude kestlikku majandamist, vähendada tagasiheidet ning parandada olemasolevaid andmeid, vastavust, ja otsuste tegemise läbipaistvust; ergutab lubatud kogupüügi ja kvoodimehhanismide laialdasemat kasutamist, eelkõige piirkondlikke kalavarude majandamise organisatsioone käsitleva konventsiooni üle peetavatel läbirääkimistel ja säästva kalapüügi partnerluslepingutes, et tagada kalavarude tõhus säilitamine kogu maailmas; |
| --- | --- |

33.

väljendab heameelt piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide rolli üle; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks piirkondlikke kalavarude majandamise organisatsioone käsitleva konventsiooni üle peetavate läbirääkimiste raames, et heakskiidetud majandamis- ja kaitsemeetmed oleksid sama ammendavad või ammendavamad kui ühise kalanduspoliitika eesmärgid, tagades ELi laevastikule ühtlustatud eeskirjad, olenemata geograafilisest piirkonnast, kus nad tegutsevad, ning tagades võrdsed tingimused kõigile nende rahvusvaheliste konventsioonide alusel tegutsevatele laevastikele; kutsub komisjoni üles ergutama uute piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide loomist ja esitama kaugeleulatuvad volitused, et parandada kalapopulatsioonide kaitset ja kalavarude kestlikku majandamist, vähendada tagasiheidet ning parandada olemasolevaid andmeid, vastavust, ja otsuste tegemise läbipaistvust; ergutab lubatud kogupüügi ja kvoodimehhanismide laialdasemat kasutamist, eelkõige piirkondlikke kalavarude majandamise organisatsioone käsitleva konventsiooni üle peetavatel läbirääkimistel ja säästva kalapüügi partnerluslepingutes, et tagada kalavarude tõhus säilitamine kogu maailmas;

| 34. | rõhutab vajadust võtta täielikult arvesse kestlikule sinisele majandusele üleminekuga seotud sotsiaalseid vajadusi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama olemasoleva tööjõu ümber- ja täiendusõpet ning meelitama töötajate hulka uusi inimesi, kellel on kestlikeks majandustavadeks vajalikud oskused; |
| --- | --- |

34.

rõhutab vajadust võtta täielikult arvesse kestlikule sinisele majandusele üleminekuga seotud sotsiaalseid vajadusi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama olemasoleva tööjõu ümber- ja täiendusõpet ning meelitama töötajate hulka uusi inimesi, kellel on kestlikeks majandustavadeks vajalikud oskused;

| 35. | kutsub komisjoni üles viima läbi sotsiaal-majanduslikke analüüse ELi kalandusega tegelevate kogukondade ees seisvate probleemide kohta ja tuginema juba olemasolevatele analüüsidele, et teha kindlaks asjakohased toetusmeetmed ja mitmekesistamine, et tagada õiglane ja võrdne üleminek; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles viima läbi sotsiaal-majanduslikke analüüse ELi kalandusega tegelevate kogukondade ees seisvate probleemide kohta ja tuginema juba olemasolevatele analüüsidele, et teha kindlaks asjakohased toetusmeetmed ja mitmekesistamine, et tagada õiglane ja võrdne üleminek;

Teadlikkuse suurendamine, teadusuuringute ja teadmuse edendamine

Teadlikkuse suurendamine, teadusuuringute ja teadmuse edendamine

| 36. | rõhutab vajadust toetada teadusuuringuid ja innovatsiooni ookeanide kliimamuutustega kohanemise ja avamere taastuvenergia valdkonnas, et teha EList eestvedaja keskkonnahoidlike laevade, kalalaevade ja sadamate vallas; rõhutab, et rahastada tuleks süvamere ökosüsteemide ja elurikkuse valdkonda; nõuab jõulisi meetmeid laevade põhjustatud reostuse ja jäätmete ebaseadusliku merre heitmise vastu võitlemiseks; nõuab, et EL etendaks juhtivat rolli keskkonnahoidlike transpordikoridoride ja keskkonnahoidlike sadamate vaheliste ühenduste loomisel kogu maailmas, et tugevdada ja laiendada rohepööret merendussektoris; nõuab jõulisi meetmeid laevade põhjustatud reostuse ja jäätmete ebaseadusliku merre heitmise vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

36.

rõhutab vajadust toetada teadusuuringuid ja innovatsiooni ookeanide kliimamuutustega kohanemise ja avamere taastuvenergia valdkonnas, et teha EList eestvedaja keskkonnahoidlike laevade, kalalaevade ja sadamate vallas; rõhutab, et rahastada tuleks süvamere ökosüsteemide ja elurikkuse valdkonda; nõuab jõulisi meetmeid laevade põhjustatud reostuse ja jäätmete ebaseadusliku merre heitmise vastu võitlemiseks; nõuab, et EL etendaks juhtivat rolli keskkonnahoidlike transpordikoridoride ja keskkonnahoidlike sadamate vaheliste ühenduste loomisel kogu maailmas, et tugevdada ja laiendada rohepööret merendussektoris; nõuab jõulisi meetmeid laevade põhjustatud reostuse ja jäätmete ebaseadusliku merre heitmise vastu võitlemiseks;

| 37. | on seisukohal, et säästvate laevakütuste väljatöötamist ja tootmist tuleks lähiaastatel üha kiirenevas tempos suurendada ning et EL ja selle liikmesriigid peaksid investeerima säästvate laevakütuste alastesse teadusuuringutesse ja nende tootmisse, kuna need kütused pakuvad võimalusi nii keskkondlikult kui ka tööstuses; kutsub komisjoni üles uurima võimalust luua ELi säästvate laevakütuste ja -tehnoloogiate uurimiskeskus, mis aitaks koordineerida selliste kütuste väljatöötamises osalevate sidusrühmade tööd; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et säästvate laevakütuste väljatöötamist ja tootmist tuleks lähiaastatel üha kiirenevas tempos suurendada ning et EL ja selle liikmesriigid peaksid investeerima säästvate laevakütuste alastesse teadusuuringutesse ja nende tootmisse, kuna need kütused pakuvad võimalusi nii keskkondlikult kui ka tööstuses; kutsub komisjoni üles uurima võimalust luua ELi säästvate laevakütuste ja -tehnoloogiate uurimiskeskus, mis aitaks koordineerida selliste kütuste väljatöötamises osalevate sidusrühmade tööd;

| 38. | väljendab toetust algatusele „Ookeaniteaduste dekaad kestliku arengu hüvanguks“ ja komisjoni aruandele „Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters“ (Operatsioon Meritäht 2030. Meie ookeanide ja vete taaselustamine), mille eesmärk on kiirendada teadmiste ja andmete kogumist ning ookeani taastumist ning edendada konkreetsete ja piirkondlike katseprojektide abil ookeanide, merede ja jõgede taastumise tsüklipõhist visiooni; |
| --- | --- |

38.

väljendab toetust algatusele „Ookeaniteaduste dekaad kestliku arengu hüvanguks“ ja komisjoni aruandele „Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters“ (Operatsioon Meritäht 2030. Meie ookeanide ja vete taaselustamine), mille eesmärk on kiirendada teadmiste ja andmete kogumist ning ookeani taastumist ning edendada konkreetsete ja piirkondlike katseprojektide abil ookeanide, merede ja jõgede taastumise tsüklipõhist visiooni;

| 39. | tunnistab vajadust kaasata teadusringkonnad, et koordineerida tööd, mida tehakse ookeanide kestliku tuleviku nimel, mis hõlbustab uusi teadmiste loomise ja jagamise viise; nõuab seetõttu, et EL toetaks valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli mudelil põhineva ookeanide kestlikkuse rahvusvahelise paneeli loomist, et panna alus ookeanide edasisele majandamisele ja haldamisele; |
| --- | --- |

39.

tunnistab vajadust kaasata teadusringkonnad, et koordineerida tööd, mida tehakse ookeanide kestliku tuleviku nimel, mis hõlbustab uusi teadmiste loomise ja jagamise viise; nõuab seetõttu, et EL toetaks valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli mudelil põhineva ookeanide kestlikkuse rahvusvahelise paneeli loomist, et panna alus ookeanide edasisele majandamisele ja haldamisele;

| 40. | toetab Costa Rica, Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi juhitava inimeste ja looduse heaolu nimel kõrgeid sihte seadva valitsustevahelise koalitsiooni jõupingutusi; väljendab heameelt komisjoni liikmesuse üle selles koalitsioonis; tuletab meelde ELi võetud kohustust kaitsta ja säästvalt kasutada ookeane ja mereressursse, nagu on sõnastatud ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 kestliku arengu eesmärgis nr 14; |
| --- | --- |

40.

toetab Costa Rica, Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi juhitava inimeste ja looduse heaolu nimel kõrgeid sihte seadva valitsustevahelise koalitsiooni jõupingutusi; väljendab heameelt komisjoni liikmesuse üle selles koalitsioonis; tuletab meelde ELi võetud kohustust kaitsta ja säästvalt kasutada ookeane ja mereressursse, nagu on sõnastatud ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 kestliku arengu eesmärgis nr 14;

o

o o

| 41. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

41.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 2.

1

(2)  ELT C 458, 19.12.2018, lk 9.

2

(3)  ELT C 67, 8.2.2022, lk 25.

3

(4)  ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

4

(5)  ELT L 257, 28.8.2014, lk 135.

5

(6)  ELT C 494, 8.12.2021, lk 14.

6

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0135.

7

(8)  ELT C 101, 16.3.2018, lk 123.

8

(9)  ELT C 337, 20.9.2018, lk 30.

9

(10)  ELT C 342, 6.9.2022, lk 66.

10

(11)  ELT C 99, 1.3.2022, lk 214.

11

(12)  ELT C 99, 1.3.2022, lk 88.

12

(13)  ÜRO kliimameetmed „Ookean – maailma suurim liitlane kliimamuutuste vastu“.

13

(14)  „Marine Biodiversity and Ecosystems Underpin a Healthy Planet and Social Well-Being“, UN Chronicle, nr 1 & 2, köide LIV – Our Ocean, Our World, mai 2017.

14

UN Chronicle

Our Ocean, Our World

(15)  Rahvusvaheline Valuutafond „A strategy to protect whales can limit greenhouse gases and global warming“, („Strateegia vaalade kaitseks võib piirata kasvuhoonegaase ja globaalset soojenemist“), detsember 2019.

15

(16)  Euroopa Keskkonnaamet, „Ocean governance“, 5. mai 2022.

16

(17)  nagu kinnitati Euroopa Parslamendi 3. mai 2022. aasta resolutsioonis kalandus- ja vesiviljelussektori keskse rolli kohta ELis kestliku sinise majanduse poole liikumisel;

17

(18)  Vt komisjoni 3. mai 2022. aasta aruannet „EU Blue Economy Report 2022“ (ELi sinise majanduse aruanne).

18

EU Blue Economy Report 2022

(19)  Esitatud Euroopa Parlamendi 8. juuli 2021. aasta resolutsioonis merekaitsealade loomise ja Lõuna-Jäämere elurikkuse kaitsmise kohta.

19

(20)  Vt ÜRO Keskkonnaprogrammi Ida-Aasia merede koordineerimisasutuse (COBSEA) „Marine Litter and Plastic Pollution“ (Mereprügi ja plastireostus) ning ÜRO keskkonnaprogrammi sünteesi „From pollution to solution:
  a global assessment of marine litter and plastic pollution“ (Reostusest lahenduseni: mereprügi ja plastireostuse ülemaailmne hindamine), 2021.

20

From pollution to solution:

a global assessment of marine litter and plastic pollution

(21)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

21

(22)  Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 13. oktoobri 2021. aasta ühisteatis „ELi aktiivsem tegevus rahumeelse ja kestliku Arktika hea käekäigu nimel“, lk 9 (JOIN(2021)0027),

22

(23)  16. septembri 2020. aasta seisukoht ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2015/757, et võtta asjakohaselt arvesse laevade kütusekulu käsitlevat üleilmset andmekogumissüsteemi (ELT C 385, 22.9.2021, lk 217).

23

(24)  ELT L 76, 19.3.2018, lk 3.

24

---

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 5. oktoober 2022

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/115 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/115

---

P9_TA(2022)0345

ELi strateegilised suhted ja partnerlus Aafrika Sarvega

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2022. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale Aafrika Sarve kohta (2021/2206(INI))

(2023/C 132/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 10. mai 2021. aasta järeldusi teemal „Aafrika Sarv: ELi geostrateegiline prioriteet“, eriti selle punkti 28, mis käsitleb juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervisele ja seonduvatele õigustele ning nende austamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. mai 2021. aasta järeldusi teemal „Aafrika Sarv: ELi geostrateegiline prioriteet“, eriti selle punkti 28, mis käsitleb juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervisele ja seonduvatele õigustele ning nende austamist,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu kuuenda tippkohtumise 18. veebruari 2022. aasta lõplikku ühisavaldust „A Joint Vision for 2030“ (Ühine visioon aastaks 2030), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu kuuenda tippkohtumise 18. veebruari 2022. aasta lõplikku ühisavaldust „A Joint Vision for 2030“ (Ühine visioon aastaks 2030),

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2018. aasta järeldusi Aafrika Sarve ja Punase mere kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2018. aasta järeldusi Aafrika Sarve ja Punase mere kohta,

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi ja Aafrika julgeolekukoostöö kohta Saheli piirkonnas, Lääne-Aafrikas ja Aafrika Sarvel (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi ja Aafrika julgeolekukoostöö kohta Saheli piirkonnas, Lääne-Aafrikas ja Aafrika Sarvel (1),

| — | võttes arvesse 21. märtsil 2022. aastal vastu võetud julgeoleku ja kaitse strateegilist kompassi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. märtsil 2022. aastal vastu võetud julgeoleku ja kaitse strateegilist kompassi,

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni uue ELi Aafrika-strateegia ning kestlikku ja kaasavat arengut toetava partnerluse kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni uue ELi Aafrika-strateegia ning kestlikku ja kaasavat arengut toetava partnerluse kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2021. aasta resolutsiooni olukorra kohta Somaalias (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2021. aasta resolutsiooni olukorra kohta Somaalias (3),

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kakuma pagulaslaagris Keenias (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kakuma pagulaslaagris Keenias (4),

| — | võttes arvesse oma 20. jaanuari 2022. aasta resolutsiooni poliitilise kriisi kohta Sudaanis (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. jaanuari 2022. aasta resolutsiooni poliitilise kriisi kohta Sudaanis (5),

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni olukorra kohta Etioopias (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni olukorra kohta Etioopias (6),

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni humanitaarolukorra kohta Tigrays (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni humanitaarolukorra kohta Tigrays (7),

| — | võttes arvesse oma 11. veebruari 2021. aasta resolutsiooni poliitilise olukorra kohta Ugandas (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. veebruari 2021. aasta resolutsiooni poliitilise olukorra kohta Ugandas (8),

| — | võttes arvesse oma 24. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni LGBTI-inimeste olukorra kohta Ugandas (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni LGBTI-inimeste olukorra kohta Ugandas (9),

| — | võttes arvesse oma 8. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni Eritrea, eelkõige Dawit Isaaki juhtumi kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni Eritrea, eelkõige Dawit Isaaki juhtumi kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2016. aasta resolutsiooni olukorra kohta Eritreas (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2016. aasta resolutsiooni olukorra kohta Eritreas (11),

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2017. aasta resolutsiooni Lõuna-Sudaani kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2017. aasta resolutsiooni Lõuna-Sudaani kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2016. aasta resolutsiooni Djibouti kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2016. aasta resolutsiooni Djibouti kohta (13),

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325, 1820, 1888, 1889, 1960, 2106, 2122, 2242, 2467 ja 2493 naiste, rahu ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325, 1820, 1888, 1889, 1960, 2106, 2122, 2242, 2467 ja 2493 naiste, rahu ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 2250, 2419 ja 2535 noorte, rahu ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 2250, 2419 ja 2535 noorte, rahu ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni 2014. aasta mai resolutsiooni kaitse kohta vägivalla ja muude inimõiguste rikkumiste eest isikute vastu nende tegeliku või arvatava seksuaalse sättumuse või soolise identiteedi alusel, ning 2017. aasta mai resolutsiooni inimõiguste kaitsjate olukorra kohta Aafrikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni 2014. aasta mai resolutsiooni kaitse kohta vägivalla ja muude inimõiguste rikkumiste eest isikute vastu nende tegeliku või arvatava seksuaalse sättumuse või soolise identiteedi alusel, ning 2017. aasta mai resolutsiooni inimõiguste kaitsjate olukorra kohta Aafrikas,

| — | võttes arvesse ühinemis- ja kogunemisvabaduse suuniseid, mille inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjon võttis vastu oma 60. korralisel istungil 2017. aasta mais, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühinemis- ja kogunemisvabaduse suuniseid, mille inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjon võttis vastu oma 60. korralisel istungil 2017. aasta mais,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 25. märtsi 2020. aasta ühisteatist „ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2020–2024)“ (JOIN(2020)0005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 25. märtsi 2020. aasta ühisteatist „ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2020–2024)“ (JOIN(2020)0005),

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2015–2019 ja eelkõige meedet 22b, milles kirjeldatakse Euroopa välisteenistuse, komisjoni, nõukogu ja liikmesriikide vastutust üleminekuperioodi õigusemõistmist käsitleva ELi poliitika väljatöötamisel ja rakendamisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2015–2019 ja eelkõige meedet 22b, milles kirjeldatakse Euroopa välisteenistuse, komisjoni, nõukogu ja liikmesriikide vastutust üleminekuperioodi õigusemõistmist käsitleva ELi poliitika väljatöötamisel ja rakendamisel,

| — | võttes arvesse konventsiooni jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise kohta ning konventsiooni kassettlahingumoona kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konventsiooni jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise kohta ning konventsiooni kassettlahingumoona kohta,

| — | võttes arvesse kokkulepet, mis allkirjastati 1. aprillil 2022. aastal Keenias Nairobis toimunud rändealasel kolmandal piirkondlikul ministrite foorumil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kokkulepet, mis allkirjastati 1. aprillil 2022. aastal Keenias Nairobis toimunud rändealasel kolmandal piirkondlikul ministrite foorumil,

| — | võttes arvesse 31. märtsil 2022. aastal vastu võetud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2628, millega muudetakse Aafrika Liidu missioon Somaalias (AMISOM) Aafrika Liidu üleminekumissiooniks Somaalias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 31. märtsil 2022. aastal vastu võetud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2628, millega muudetakse Aafrika Liidu missioon Somaalias (AMISOM) Aafrika Liidu üleminekumissiooniks Somaalias,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse ÜRO 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsiooni pealkirjaga „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““, mis võeti vastu New Yorgis toimunud ÜRO kestliku arengu tippkohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsiooni pealkirjaga „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““, mis võeti vastu New Yorgis toimunud ÜRO kestliku arengu tippkohtumisel,

| — | võttes arvesse ÜRO 1981. aasta deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1981. aasta deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse oma 12. veebruari 2020. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta, mille eesmärk on lõpetada naiste suguelundite moonutamine kogu maailmas (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. veebruari 2020. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta, mille eesmärk on lõpetada naiste suguelundite moonutamine kogu maailmas (14),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti,

| — | võttes arvesse Etioopia inimõiguste komisjoni ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 3. novembri 2021. aasta aruannet kõigi Etioopia Tigray piirkonna konfliktiosaliste poolt toime pandud väidetavate rahvusvaheliste inimõiguste, humanitaar- ja pagulasõiguse rikkumiste kohta ning Etioopia inimõiguste komisjoni 11. märtsi 2022. aasta aruannet inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste kohta Etioopia Afari ja Amhara piirkonnas 2021. aasta septembrist detsembrini, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Etioopia inimõiguste komisjoni ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 3. novembri 2021. aasta aruannet kõigi Etioopia Tigray piirkonna konfliktiosaliste poolt toime pandud väidetavate rahvusvaheliste inimõiguste, humanitaar- ja pagulasõiguse rikkumiste kohta ning Etioopia inimõiguste komisjoni 11. märtsi 2022. aasta aruannet inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste kohta Etioopia Afari ja Amhara piirkonnas 2021. aasta septembrist detsembrini,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 17. detsembri 2021. aasta resolutsiooni, millega asutatakse rahvusvaheline inimõiguste ekspertide komisjon, et uurida põhjalikult ja erapooletult väidetavaid rikkumisi ja kuritarvitusi, mille on alates 3. novembrist 2020 toime pannud kõik Etioopia konfliktiosalised, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 17. detsembri 2021. aasta resolutsiooni, millega asutatakse rahvusvaheline inimõiguste ekspertide komisjon, et uurida põhjalikult ja erapooletult väidetavaid rikkumisi ja kuritarvitusi, mille on alates 3. novembrist 2020 toime pannud kõik Etioopia konfliktiosalised,

| — | võttes arvesse 12. septembri 2018. aasta uuendatud kokkulepet Lõuna-Sudaani konflikti lahendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. septembri 2018. aasta uuendatud kokkulepet Lõuna-Sudaani konflikti lahendamise kohta,

| — | võttes arvesse Stockholmi Rahvusvahelise Rahu-uuringute Instituudi 2020. aasta detsembri taustadokumenti „ELi väljaõppemissioon Somaalias: hinnang“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Stockholmi Rahvusvahelise Rahu-uuringute Instituudi 2020. aasta detsembri taustadokumenti „ELi väljaõppemissioon Somaalias: hinnang“,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 118, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 118,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0207/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0207/2022),

| A. | arvestades, et nõukogu 10. mai 2021. aasta järeldustega kehtestatakse uus Aafrika Sarve strateegia ja antakse uus hoog ELi partnerlusele selle piirkonnaga, mis on liidu jaoks strateegilise tähtsusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nõukogu 10. mai 2021. aasta järeldustega kehtestatakse uus Aafrika Sarve strateegia ja antakse uus hoog ELi partnerlusele selle piirkonnaga, mis on liidu jaoks strateegilise tähtsusega;

| B. | arvestades, et Aafrika Sarv on ELi jaoks poliitiliselt, majanduslikult ja kaubanduslikult strateegiliselt oluline piirkond, millega Euroopal on pikaajalised poliitilised ja majanduslikud sidemed; arvestades, et Aafrika Sarvel on potentsiaali kasvada nii majanduslikult kui ka poliitiliselt, kuid ta seisab silmitsi mitmete kriitiliste takistustega, sealhulgas COVID-19 kriis, kliimamuutuste kahjulik mõju, kasvav veepuudus ja toiduga kindlustamatus, kõrbestumine ja raadamine, vähene vastupanuvõime loodusõnnetustele, rahvastiku kasv ja linnastumine, millega kaasnevad muu hulgas piiratud töökohtade loomine ja sügav ebavõrdsus, nõuetekohaste taristute puudumine, ebastabiilsus ja poliitilised probleemid; arvestades, et demokraatia, hea valitsemistava, vastutus, õigusriik, inimõigused, sooline võrdõiguslikkus ning kaasav ja osalusühiskond on rahu ja piirkondliku stabiilsuse eeltingimused; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Aafrika Sarv on ELi jaoks poliitiliselt, majanduslikult ja kaubanduslikult strateegiliselt oluline piirkond, millega Euroopal on pikaajalised poliitilised ja majanduslikud sidemed; arvestades, et Aafrika Sarvel on potentsiaali kasvada nii majanduslikult kui ka poliitiliselt, kuid ta seisab silmitsi mitmete kriitiliste takistustega, sealhulgas COVID-19 kriis, kliimamuutuste kahjulik mõju, kasvav veepuudus ja toiduga kindlustamatus, kõrbestumine ja raadamine, vähene vastupanuvõime loodusõnnetustele, rahvastiku kasv ja linnastumine, millega kaasnevad muu hulgas piiratud töökohtade loomine ja sügav ebavõrdsus, nõuetekohaste taristute puudumine, ebastabiilsus ja poliitilised probleemid; arvestades, et demokraatia, hea valitsemistava, vastutus, õigusriik, inimõigused, sooline võrdõiguslikkus ning kaasav ja osalusühiskond on rahu ja piirkondliku stabiilsuse eeltingimused;

| C. | arvestades, et Aafrika Sarve riigid (Somaalia, Etioopia, Sudaan, Keenia, Uganda, Eritrea, Lõuna-Sudaan ja Djibouti) seisavad silmitsi ühiste riskide ja ohtudega, sealhulgas kliimamuutuse, džihaaditerrorismi, etniliste pingete ja nõrga valitsemise probleemide otseste ja pikaajaliste mõjudega; arvestades, et kõiki piirkonna riike iseloomustab püsiv ebakindlus, mis on tingitud jätkuvatest konfliktidest, kõigi konfliktiosaliste toime pandud tõsistest inimõiguste rikkumistest, sealhulgas lapssõdurite kaasamisest, tsiviilelanike ja tsiviiltaristu vastu suunatud rünnakutest ning naiste ja tütarlaste vastu suunatud seksuaalse vägivalla tavast; arvestades, et sõjakuritegude ning muude rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõigustealase õiguse rikkumiste eest karistamata jätmine on endiselt norm, samas on ohvritele õigusemõistmine osutunud suures osas raskesti teostatavaks; arvestades, et 2021. aasta detsembris moodustas ÜRO Inimõiguste Nõukogu Etioopia küsimustega tegeleva ÜRO inimõiguste ekspertide komisjoni, et uurida võimalikke sõjakuritegusid ja muid rikkumisi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Aafrika Sarve riigid (Somaalia, Etioopia, Sudaan, Keenia, Uganda, Eritrea, Lõuna-Sudaan ja Djibouti) seisavad silmitsi ühiste riskide ja ohtudega, sealhulgas kliimamuutuse, džihaaditerrorismi, etniliste pingete ja nõrga valitsemise probleemide otseste ja pikaajaliste mõjudega; arvestades, et kõiki piirkonna riike iseloomustab püsiv ebakindlus, mis on tingitud jätkuvatest konfliktidest, kõigi konfliktiosaliste toime pandud tõsistest inimõiguste rikkumistest, sealhulgas lapssõdurite kaasamisest, tsiviilelanike ja tsiviiltaristu vastu suunatud rünnakutest ning naiste ja tütarlaste vastu suunatud seksuaalse vägivalla tavast; arvestades, et sõjakuritegude ning muude rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõigustealase õiguse rikkumiste eest karistamata jätmine on endiselt norm, samas on ohvritele õigusemõistmine osutunud suures osas raskesti teostatavaks; arvestades, et 2021. aasta detsembris moodustas ÜRO Inimõiguste Nõukogu Etioopia küsimustega tegeleva ÜRO inimõiguste ekspertide komisjoni, et uurida võimalikke sõjakuritegusid ja muid rikkumisi;

| D. | arvestades, et Aafrika Sarve üldine stabiilsus on veelgi halvenenud alates konflikti puhkemisest Etioopia Tigray piirkonnas 2020. aasta novembris ning seda ohustavad mitmes riigis jätkuvad keerulised poliitilised üleminekud; arvestades, et humanitaarolukord Etioopias on konfliktide, põua ja ulatusliku riigisisese ümberasumise tõttu endiselt dramaatiline; arvestades, et föderaalvalitsus kuulutas 24. märtsil 2022 välja humanitaarrahu, et hõlbustada sellega konflikti tõttu blokeeritud abi jõudmist Tigraysse; arvestades, et vaenutegevus Etioopia põhjapiirkonnas jätkus 24. augustil 2022; arvestades, et kuigi Etioopia konflikt on jäänud väga jõhkraks, on konflikt jõudnud nüüd teistsugusesse etappi, kuna mõlemad konflikti osapooled on võtnud avalikult kohustuse leida Aafrika Liidu juhitavas raamistikus lahendus läbirääkimiste teel; arvestades, et Niiluse ülesvoolul Etioopia poolt Suure Etioopia Taassünni tammi ehitamine ja teine täitmise etapp põhjustab jätkuvalt pingeid Etioopia ja tema naaberriikide vahel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Aafrika Sarve üldine stabiilsus on veelgi halvenenud alates konflikti puhkemisest Etioopia Tigray piirkonnas 2020. aasta novembris ning seda ohustavad mitmes riigis jätkuvad keerulised poliitilised üleminekud; arvestades, et humanitaarolukord Etioopias on konfliktide, põua ja ulatusliku riigisisese ümberasumise tõttu endiselt dramaatiline; arvestades, et föderaalvalitsus kuulutas 24. märtsil 2022 välja humanitaarrahu, et hõlbustada sellega konflikti tõttu blokeeritud abi jõudmist Tigraysse; arvestades, et vaenutegevus Etioopia põhjapiirkonnas jätkus 24. augustil 2022; arvestades, et kuigi Etioopia konflikt on jäänud väga jõhkraks, on konflikt jõudnud nüüd teistsugusesse etappi, kuna mõlemad konflikti osapooled on võtnud avalikult kohustuse leida Aafrika Liidu juhitavas raamistikus lahendus läbirääkimiste teel; arvestades, et Niiluse ülesvoolul Etioopia poolt Suure Etioopia Taassünni tammi ehitamine ja teine täitmise etapp põhjustab jätkuvalt pingeid Etioopia ja tema naaberriikide vahel;

| E. | arvestades, et EL on piirkonnas rahu, julgeoleku, kestliku arengu ja humanitaarabi valdkonnas suur, pikaajaline ja usaldusväärne partner, ning arvestades, et seda rahu, julgeoleku, demokraatia, kestliku arengu ja humanitaarabi partnerlust tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta; arvestades, et olemasolevad piirkondlikud organisatsioonid ja muud algatused, nagu Aafrika Liit ja rahvusvahelised eriülesandega relvajõud, on samuti juhtivad osalejad Aafrika Sarve julgeolekuprobleemide lahendamisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL on piirkonnas rahu, julgeoleku, kestliku arengu ja humanitaarabi valdkonnas suur, pikaajaline ja usaldusväärne partner, ning arvestades, et seda rahu, julgeoleku, demokraatia, kestliku arengu ja humanitaarabi partnerlust tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta; arvestades, et olemasolevad piirkondlikud organisatsioonid ja muud algatused, nagu Aafrika Liit ja rahvusvahelised eriülesandega relvajõud, on samuti juhtivad osalejad Aafrika Sarve julgeolekuprobleemide lahendamisel;

| F. | arvestades, et 20.–21. juunil 2022 toimus esimene Hiina ja Aafrika Sarve rahu, valitsemistava ja arengu konverents; arvestades, et kohtumisel osalenud Aafrika Sarve küsimustega tegelev Hiina erisaadik Xue Bing pakkus Pekingi tingimusteta toetust konfliktide lahendamiseks piirkonnas, nõudes samas, et sealsed riigid oleksid välissekkumisest sõltumatud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 20.–21. juunil 2022 toimus esimene Hiina ja Aafrika Sarve rahu, valitsemistava ja arengu konverents; arvestades, et kohtumisel osalenud Aafrika Sarve küsimustega tegelev Hiina erisaadik Xue Bing pakkus Pekingi tingimusteta toetust konfliktide lahendamiseks piirkonnas, nõudes samas, et sealsed riigid oleksid välissekkumisest sõltumatud;

| G. | arvestades, et Lõuna-Sudaani humanitaarolukord halveneb pingete ja konfliktide, kohaliku kogukondadevahelise vägivalla ja korduvate üleujutuste tõttu; arvestades, et ÜRO hinnangul vajavad Somaalia, Etioopia ja Keenia 2022. aastal kiireloomulist humanitaarabi 4,4 miljardi USA dollari eest, mis peaks jõudma 29,1 miljoni inimeseni; arvestades, et 2022. aasta aprilli seisuga oli rahvusvaheline üldsus rahuldanud neist vajadustest ainult 5 %; arvestades, et põud on juba põhjustanud umbes kolme miljoni karilooma surma Lõuna-Etioopias ja Keenia kuivades piirkondades ning Somaalias on hukkunud umbes 30 % majapidamiste karjadest; arvestades, et tirtsude sissetung Ida-Aafrikasse on Etioopia ja Somaalia jaoks kõige rängem sissetung 25 aasta jooksul ning Keenia jaoks kõige rängem 70 aasta jooksul ning kujutab endast suurt ohtu piirkonna toiduga kindlustatusele; arvestades, et 2022. aasta jaanuarist juunini võeti Etioopias, Keenias ja Somaalias raske akuutse alatoitluse tõttu ravile ligikaudu 568 000 last ning neis kolmes riigis kannatab eeldatavasti umbes 6,5 miljonit last akuutse alatoitluse all; arvestades, et toiduga kindlustatuse ja toitumise töörühma hinnangul võib juhul, kui piirkonnas oktoobris ja detsembris vihma ei tule ja põud jätkub, ränk toiduga kindlustamatus hõlmata 2023. aasta veebruariks juba 23–26 miljonit inimest; arvestades, et eksperdid on prognoosinud, et tirtsude sagedasem piiriülene liikumine Keenia, Etioopia ja Somaalia vahel süvendab veelgi juba niigi ebakindlat toiduga kindlustatuse olukorda; arvestades, et Ukraina sõja katastroofilised tagajärjed, kuna toidu-, kütuse- ja toorainehinnad on jõudnud enneolematule tasemele, süvendavad tõsist toidukriisi Aafrika Sarve riikides; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Lõuna-Sudaani humanitaarolukord halveneb pingete ja konfliktide, kohaliku kogukondadevahelise vägivalla ja korduvate üleujutuste tõttu; arvestades, et ÜRO hinnangul vajavad Somaalia, Etioopia ja Keenia 2022. aastal kiireloomulist humanitaarabi 4,4 miljardi USA dollari eest, mis peaks jõudma 29,1 miljoni inimeseni; arvestades, et 2022. aasta aprilli seisuga oli rahvusvaheline üldsus rahuldanud neist vajadustest ainult 5 %; arvestades, et põud on juba põhjustanud umbes kolme miljoni karilooma surma Lõuna-Etioopias ja Keenia kuivades piirkondades ning Somaalias on hukkunud umbes 30 % majapidamiste karjadest; arvestades, et tirtsude sissetung Ida-Aafrikasse on Etioopia ja Somaalia jaoks kõige rängem sissetung 25 aasta jooksul ning Keenia jaoks kõige rängem 70 aasta jooksul ning kujutab endast suurt ohtu piirkonna toiduga kindlustatusele; arvestades, et 2022. aasta jaanuarist juunini võeti Etioopias, Keenias ja Somaalias raske akuutse alatoitluse tõttu ravile ligikaudu 568 000 last ning neis kolmes riigis kannatab eeldatavasti umbes 6,5 miljonit last akuutse alatoitluse all; arvestades, et toiduga kindlustatuse ja toitumise töörühma hinnangul võib juhul, kui piirkonnas oktoobris ja detsembris vihma ei tule ja põud jätkub, ränk toiduga kindlustamatus hõlmata 2023. aasta veebruariks juba 23–26 miljonit inimest; arvestades, et eksperdid on prognoosinud, et tirtsude sagedasem piiriülene liikumine Keenia, Etioopia ja Somaalia vahel süvendab veelgi juba niigi ebakindlat toiduga kindlustatuse olukorda; arvestades, et Ukraina sõja katastroofilised tagajärjed, kuna toidu-, kütuse- ja toorainehinnad on jõudnud enneolematule tasemele, süvendavad tõsist toidukriisi Aafrika Sarve riikides;

| H. | arvestades, et COVID-19 pandeemia tõi piirkonnale kaasa tervishoiu-, sotsiaal-majanduslikke ja poliitilisi probleeme, süvendades vaesust, suurendades ebavõrdsust ning süvendades struktuurset ja juurdunud diskrimineerimist, millel on laastav mõju inimõigustele ja kodanikuvabadusele, eelkõige vähemusrühmade ja vähekaitstud inimeste jaoks; arvestades, et sellega seoses kasutasid mõned valitsused COVID-19 õigusakte inimõiguste mahasurumiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et COVID-19 pandeemia tõi piirkonnale kaasa tervishoiu-, sotsiaal-majanduslikke ja poliitilisi probleeme, süvendades vaesust, suurendades ebavõrdsust ning süvendades struktuurset ja juurdunud diskrimineerimist, millel on laastav mõju inimõigustele ja kodanikuvabadusele, eelkõige vähemusrühmade ja vähekaitstud inimeste jaoks; arvestades, et sellega seoses kasutasid mõned valitsused COVID-19 õigusakte inimõiguste mahasurumiseks;

| I. | arvestades, et Aafrika Sarv on jätkuvalt oluliste rändevoogude päritolu-, transiidi- ja sihtpiirkond, kus inimesed liiguvad suurema piirkonna teistesse riikidesse ja ELi; arvestades, et vaesus ja ebakindlus toidavad üksteist ning on Aafrika Sarve piirkonna elanike massilise ümberasumise kaks kõige olulisemat põhjustajat, eriti noorte hulgas; arvestades, et Ida- ja Aafrika Sarve piirkonnas on üle 7,7 miljoni võõrtöötaja ning Etioopias, Keenias ja Ugandas on kõige rohkem rahvusvahelisi rändajaid, kes otsivad paremaid majanduslikke võimalusi ja elatise teenimise võimalusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Aafrika Sarv on jätkuvalt oluliste rändevoogude päritolu-, transiidi- ja sihtpiirkond, kus inimesed liiguvad suurema piirkonna teistesse riikidesse ja ELi; arvestades, et vaesus ja ebakindlus toidavad üksteist ning on Aafrika Sarve piirkonna elanike massilise ümberasumise kaks kõige olulisemat põhjustajat, eriti noorte hulgas; arvestades, et Ida- ja Aafrika Sarve piirkonnas on üle 7,7 miljoni võõrtöötaja ning Etioopias, Keenias ja Ugandas on kõige rohkem rahvusvahelisi rändajaid, kes otsivad paremaid majanduslikke võimalusi ja elatise teenimise võimalusi;

| J. | arvestades, et poliitilised pinged, konfliktid, loodusõnnetused ja kliimamuutuste tagajärjed on enamikus piirkondades pagulaste ja põgenike märkimisväärse arvu põhjuseks; arvestades, et humanitaar- ja julgeolekuolukord pagulas- ja riigisiseste põgenike laagrites on endiselt ebakindel; arvestades, et Keenia Dadaabi pagulaslaager on üks maailma suurimaid ja seal viibib üle 220 000 registreeritud Somaalia pagulase, kes on põgenenud kodusõdade ja kliimaprobleemide eest; arvestades, et Keenia ja Somaalia vahelised pinged laagri haldamisega seoses suurenevad, samas kui pagulased tulevad rasketes tingimustes toime üksnes tänu sellele, te ÜRO aitab neil elatusvahendeid leida; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et poliitilised pinged, konfliktid, loodusõnnetused ja kliimamuutuste tagajärjed on enamikus piirkondades pagulaste ja põgenike märkimisväärse arvu põhjuseks; arvestades, et humanitaar- ja julgeolekuolukord pagulas- ja riigisiseste põgenike laagrites on endiselt ebakindel; arvestades, et Keenia Dadaabi pagulaslaager on üks maailma suurimaid ja seal viibib üle 220 000 registreeritud Somaalia pagulase, kes on põgenenud kodusõdade ja kliimaprobleemide eest; arvestades, et Keenia ja Somaalia vahelised pinged laagri haldamisega seoses suurenevad, samas kui pagulased tulevad rasketes tingimustes toime üksnes tänu sellele, te ÜRO aitab neil elatusvahendeid leida;

| K. | arvestades, et Aafrika Sarv, Punane meri ja Adeni laht on muutumas üha murettekitavamateks piirkondadeks, kus piirkondlikel ja rahvusvahelistel osalejatel on märkimisväärsed ja sageli lahknevad majanduslikud ja julgeolekuhuvid ning kus üle 12 % maailma merevedudest ja 40 % Aasia kaubavahetusest Euroopaga läbib Punast merd; arvestades, et stabiilsus, meresõidu turvalisus ja meresõiduvabadus Punasel merel ja Adeni lahes on üliolulised ülemaailmsete energiavoogude ja Euroopa energiajulgeoleku tagamiseks, sest igal aastal veetakse Bab-el-Mandebi väina kaudu ligikaudu 6,2 miljonit barrelit toornaftat ja muid naftasaadusi (ligikaudu 9 % ülemaailmsetest meresaadetistest), millest 3,6 miljonit on suunatud Euroopasse; arvestades, et Venemaa ebaseaduslik sissetung Ukrainasse ja jätkuv konflikt riigis suurendavad veelgi selle kaubandusmarsruudi asjakohasust; arvestades, et jätkates Euroopa rohelise kokkuleppe kohast rohe- ja kestlikku üleminekut, muudab Venemaa sõltuvuse vähendamise ja tarnijate mitmekesistamise vajadus lühiajalises perspektiivis meresõiduvabaduse ja -ohutuse Punasel merel ja Adeni lahes geostrateegiliselt veelgi olulisemaks; arvestades, et arvesse tuleb võtta Punase mere piirkonna olulisust Aafrika Sarve stabiilsuse seisukohast, selle olulisust kaubanduse ja ühenduvuse teljena ning selle ja ELi ühist muret stabiilsuse ja meresõiduvabaduse pärast; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Aafrika Sarv, Punane meri ja Adeni laht on muutumas üha murettekitavamateks piirkondadeks, kus piirkondlikel ja rahvusvahelistel osalejatel on märkimisväärsed ja sageli lahknevad majanduslikud ja julgeolekuhuvid ning kus üle 12 % maailma merevedudest ja 40 % Aasia kaubavahetusest Euroopaga läbib Punast merd; arvestades, et stabiilsus, meresõidu turvalisus ja meresõiduvabadus Punasel merel ja Adeni lahes on üliolulised ülemaailmsete energiavoogude ja Euroopa energiajulgeoleku tagamiseks, sest igal aastal veetakse Bab-el-Mandebi väina kaudu ligikaudu 6,2 miljonit barrelit toornaftat ja muid naftasaadusi (ligikaudu 9 % ülemaailmsetest meresaadetistest), millest 3,6 miljonit on suunatud Euroopasse; arvestades, et Venemaa ebaseaduslik sissetung Ukrainasse ja jätkuv konflikt riigis suurendavad veelgi selle kaubandusmarsruudi asjakohasust; arvestades, et jätkates Euroopa rohelise kokkuleppe kohast rohe- ja kestlikku üleminekut, muudab Venemaa sõltuvuse vähendamise ja tarnijate mitmekesistamise vajadus lühiajalises perspektiivis meresõiduvabaduse ja -ohutuse Punasel merel ja Adeni lahes geostrateegiliselt veelgi olulisemaks; arvestades, et arvesse tuleb võtta Punase mere piirkonna olulisust Aafrika Sarve stabiilsuse seisukohast, selle olulisust kaubanduse ja ühenduvuse teljena ning selle ja ELi ühist muret stabiilsuse ja meresõiduvabaduse pärast;

| L. | arvestades, et Aafrika Sarve algatuse 11. ministrite kohtumine toimus ELi ja Aafrika Liidu tippkohtumise ajal, kus ministrite kohtumisel osalesid esimest korda ka Euroopa meeskonna liikmed; arvestades, et algatus on kaasanud oma kolmelt arengupartnerilt üle 4,5 miljardi USA dollari: EL, Aafrika Arengupank ja Maailmapanga Grupp; arvestades, et alates 2019. aastast on EL toetanud ELi usaldusfondi kaudu 64 projekti Aafrika Sarve piirkonnas, keskendudes peamiselt suurematele majanduslikele ja tööhõivevõimalustele ning paremale valitsemistavale ja konfliktide ennetamisele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Aafrika Sarve algatuse 11. ministrite kohtumine toimus ELi ja Aafrika Liidu tippkohtumise ajal, kus ministrite kohtumisel osalesid esimest korda ka Euroopa meeskonna liikmed; arvestades, et algatus on kaasanud oma kolmelt arengupartnerilt üle 4,5 miljardi USA dollari: EL, Aafrika Arengupank ja Maailmapanga Grupp; arvestades, et alates 2019. aastast on EL toetanud ELi usaldusfondi kaudu 64 projekti Aafrika Sarve piirkonnas, keskendudes peamiselt suurematele majanduslikele ja tööhõivevõimalustele ning paremale valitsemistavale ja konfliktide ennetamisele;

| M. | arvestades, et paljudes piirkonna riikides on endiselt juurdunud sooline diskrimineerimine ja muud ebavõrdsuse vormid, sealhulgas sooline vägivald ja konfliktidega seotud seksuaalvägivalla kõrge tase, piiratud juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervisele, varajased ja sundabielud, rasedate tütarlaste koolist väljatõrjumine ning naiste suguelundite moonutamise tava, mis on Aafrika Sarve riikides endiselt pikaajaline tava; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et paljudes piirkonna riikides on endiselt juurdunud sooline diskrimineerimine ja muud ebavõrdsuse vormid, sealhulgas sooline vägivald ja konfliktidega seotud seksuaalvägivalla kõrge tase, piiratud juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervisele, varajased ja sundabielud, rasedate tütarlaste koolist väljatõrjumine ning naiste suguelundite moonutamise tava, mis on Aafrika Sarve riikides endiselt pikaajaline tava;

| N. | arvestades, et LGBTIQ kogukonna liikmeid ähvardab jätkuvalt ahistamine, vahistamine, süüdistamine, sooline vägivald ja mõnikord isegi oht, et nad tapetakse oma tegeliku või tajutava seksuaalse sättumuse, sooidentiteedi või -väljenduse ja sootunnuste pärast; arvestades, et kõigis Aafrika Sarve riikides, välja arvatud Djiboutis, on samasooliste isikute vahelised konsensuslikud seksuaalaktid kriminaliseeritud; arvestades, et seda kriminaliseerimist kasutatakse LGBTIQ kogukonna liikmete diskrimineeriva kohtlemise seadustamiseks, ning arvestades, et diskrimineerivate kriminaalsätete kehtetuks tunnistamine on vajalik esimene samm LGBTIQ kogukonna liikmete kaitsmiseks vägivalla eest; arvestades, et ühelgi Aafrika Sarve piirkonna riigil ei ole õigusnorme transinimeste õiguslikuks tunnustamiseks ega intersooliste isikute kaitsmiseks suguelundite moonutamise eest; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et LGBTIQ kogukonna liikmeid ähvardab jätkuvalt ahistamine, vahistamine, süüdistamine, sooline vägivald ja mõnikord isegi oht, et nad tapetakse oma tegeliku või tajutava seksuaalse sättumuse, sooidentiteedi või -väljenduse ja sootunnuste pärast; arvestades, et kõigis Aafrika Sarve riikides, välja arvatud Djiboutis, on samasooliste isikute vahelised konsensuslikud seksuaalaktid kriminaliseeritud; arvestades, et seda kriminaliseerimist kasutatakse LGBTIQ kogukonna liikmete diskrimineeriva kohtlemise seadustamiseks, ning arvestades, et diskrimineerivate kriminaalsätete kehtetuks tunnistamine on vajalik esimene samm LGBTIQ kogukonna liikmete kaitsmiseks vägivalla eest; arvestades, et ühelgi Aafrika Sarve piirkonna riigil ei ole õigusnorme transinimeste õiguslikuks tunnustamiseks ega intersooliste isikute kaitsmiseks suguelundite moonutamise eest;

| O. | arvestades, et alates 1. aprillist 2022 asendati Aafrika Liidu missioon Somaalias (AMISOM) Aafrika Liidu üleminekumissiooniga Somaalias (ATMIS), mille peamine eesmärk on tegevuse üleandmine Somaalia riiklikele relvajõududele 2024. aastal; arvestades, et uue missiooni ülesannete hulka kuulub muu hulgas al-Shabaabist tuleneva ohu vähendamine, Somaalia integreeritud julgeoleku- ja politseijõudude suutlikkuse suurendamise toetamine; julgeolekualaste kohustuste järkjärguline üleandmine Somaaliale; ning Somaalia föderaalvalitsuse ja föderatsiooni liikmesriikide jõupingutuste toetamine rahu ja leppimise edendamisel; arvestades, et piraatlust käsitlevat ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2608, mis oli ELi mereväeoperatsiooni Atalanta aluseks, ei ole uuendatud ning seetõttu on juurdepääs Somaalia territoriaalvetele piiratud; arvestades, et julgeolekuolukord on habras ja murettekitav ning terrorirühmitus al-Shabaab on jätkuvalt aktiivne; arvestades, et valimised toimusid planeeritust 12 kuud hiljem; arvestades, et riik seisab silmitsi üha suuremate finantsraskustega, mis ohustavad tema maksevõimet; arvestades, et alates 2020. aasta septembrist on ELi eelarvetoetus peatatud valimisprotsessi lõpule viimata jätmise tõttu, kuid vähekaitstud elanikkonnarühmade otsene toetamine jätkub; arvestades, et humanitaarvaldkonna valitsusväliste organisatsioonide andmetel on nisu ja nafta hinnad alates Venemaa sissetungist Ukrainasse mitmes Somaalia – kes impordib Ukrainast ja Venemaalt 90 % nisust – piirkonnas tõusnud 300 %; arvestades, et ÜRO andmetel kannatas 2022. aasta märtsi seisuga üle 38 % Somaalia elanikkonnast tõsise toiduga kindlustamatuse all; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et alates 1. aprillist 2022 asendati Aafrika Liidu missioon Somaalias (AMISOM) Aafrika Liidu üleminekumissiooniga Somaalias (ATMIS), mille peamine eesmärk on tegevuse üleandmine Somaalia riiklikele relvajõududele 2024. aastal; arvestades, et uue missiooni ülesannete hulka kuulub muu hulgas al-Shabaabist tuleneva ohu vähendamine, Somaalia integreeritud julgeoleku- ja politseijõudude suutlikkuse suurendamise toetamine; julgeolekualaste kohustuste järkjärguline üleandmine Somaaliale; ning Somaalia föderaalvalitsuse ja föderatsiooni liikmesriikide jõupingutuste toetamine rahu ja leppimise edendamisel; arvestades, et piraatlust käsitlevat ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2608, mis oli ELi mereväeoperatsiooni Atalanta aluseks, ei ole uuendatud ning seetõttu on juurdepääs Somaalia territoriaalvetele piiratud; arvestades, et julgeolekuolukord on habras ja murettekitav ning terrorirühmitus al-Shabaab on jätkuvalt aktiivne; arvestades, et valimised toimusid planeeritust 12 kuud hiljem; arvestades, et riik seisab silmitsi üha suuremate finantsraskustega, mis ohustavad tema maksevõimet; arvestades, et alates 2020. aasta septembrist on ELi eelarvetoetus peatatud valimisprotsessi lõpule viimata jätmise tõttu, kuid vähekaitstud elanikkonnarühmade otsene toetamine jätkub; arvestades, et humanitaarvaldkonna valitsusväliste organisatsioonide andmetel on nisu ja nafta hinnad alates Venemaa sissetungist Ukrainasse mitmes Somaalia – kes impordib Ukrainast ja Venemaalt 90 % nisust – piirkonnas tõusnud 300 %; arvestades, et ÜRO andmetel kannatas 2022. aasta märtsi seisuga üle 38 % Somaalia elanikkonnast tõsise toiduga kindlustamatuse all;

| P. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2608 pikendamata jätmine piirab operatsiooni Atalanta juurdepääsu Somaalia territoriaalvetele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2608 pikendamata jätmine piirab operatsiooni Atalanta juurdepääsu Somaalia territoriaalvetele;

| Q. | arvestades, et Hiina on ametisse määranud Aafrika Sarve küsimuste erisaadiku; arvestades, et Hiina on suurendanud oma sõjalist ja diplomaatilist kohalolekut ning majanduskoostööd piirkonna riikidega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Hiina on ametisse määranud Aafrika Sarve küsimuste erisaadiku; arvestades, et Hiina on suurendanud oma sõjalist ja diplomaatilist kohalolekut ning majanduskoostööd piirkonna riikidega;

| R. | arvestades, et pärast 25. oktoobri 2021. aasta riigipööret on Sudaanis valitsenud poliitiline ummikseis ning tsiviilelanike ja sõjaväe vahelised läbirääkimised on väga keerulised; arvestades, et julgeolekuolukord Darfuris, kus on esinenud uusi vägivallapuhanguid alates 2021. aasta novembrist, on väga murettekitav; arvestades, et Sudaan seisab silmitsi raske majandusliku olukorraga, millega kaasneb Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi väljamaksete peatamine kuni püsiva poliitilise lahenduse leidmiseni ja tsiviilvalitsuse loomiseni, samuti komisjoni rahalise abi peatamine, kuigi elanikkonnale antavat otsetoetust endiselt makstakse; arvestades, et Venemaa kavandatav sõjaväebaas annab talle strateegilise juurdepääsu Punasele merele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et pärast 25. oktoobri 2021. aasta riigipööret on Sudaanis valitsenud poliitiline ummikseis ning tsiviilelanike ja sõjaväe vahelised läbirääkimised on väga keerulised; arvestades, et julgeolekuolukord Darfuris, kus on esinenud uusi vägivallapuhanguid alates 2021. aasta novembrist, on väga murettekitav; arvestades, et Sudaan seisab silmitsi raske majandusliku olukorraga, millega kaasneb Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi väljamaksete peatamine kuni püsiva poliitilise lahenduse leidmiseni ja tsiviilvalitsuse loomiseni, samuti komisjoni rahalise abi peatamine, kuigi elanikkonnale antavat otsetoetust endiselt makstakse; arvestades, et Venemaa kavandatav sõjaväebaas annab talle strateegilise juurdepääsu Punasele merele;

| S. | arvestades, et rohkem kui kümme aastat pärast Lõuna-Sudaani iseseisvumist 2011. aastal on 2018. aastal allkirjastatud rahulepingu rakendamine viibinud; arvestades, et president Salva Kiir soovib korraldada 2023. aastal üldvalimised rahukokkuleppes sätestatud tähtaja kohaselt; arvestades, et riigi poliitiline ja sõjaline killustatus nii eri fraktsioonide, sõjaväeliste rühmituste kui ka etniliste rühmade vahel ja sees on murettekitav; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et rohkem kui kümme aastat pärast Lõuna-Sudaani iseseisvumist 2011. aastal on 2018. aastal allkirjastatud rahulepingu rakendamine viibinud; arvestades, et president Salva Kiir soovib korraldada 2023. aastal üldvalimised rahukokkuleppes sätestatud tähtaja kohaselt; arvestades, et riigi poliitiline ja sõjaline killustatus nii eri fraktsioonide, sõjaväeliste rühmituste kui ka etniliste rühmade vahel ja sees on murettekitav;

| T. | arvestades, et Keenia poliitiline maastik on sügavalt polariseerunud; arvestades, et üldvalimised toimusid 9. augustil 2022; arvestades, et riik on majanduslikes raskustes COVID-19 pandeemia ülemaailmsete tagajärgede ja kogunenud võla tõttu; arvestades, et Keenial on potentsiaali etendada konstruktiivset rolli piirkondlikus rahus ja julgeolekus; arvestades, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja külastas Keeniat sel aastal kaks korda, 10. septembril 2022 Keeniasse, Mosambiiki ja Somaaliasse toimunud piirkondliku ringreisi raames ning 29. jaanuaril 2022, et alustada ametlikult strateegilist dialoogi ELi ja Keenia vahel, kus peamiste prioriteetidena nimetati majandust, kaubandust ja investeeringuid; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Keenia poliitiline maastik on sügavalt polariseerunud; arvestades, et üldvalimised toimusid 9. augustil 2022; arvestades, et riik on majanduslikes raskustes COVID-19 pandeemia ülemaailmsete tagajärgede ja kogunenud võla tõttu; arvestades, et Keenial on potentsiaali etendada konstruktiivset rolli piirkondlikus rahus ja julgeolekus; arvestades, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja külastas Keeniat sel aastal kaks korda, 10. septembril 2022 Keeniasse, Mosambiiki ja Somaaliasse toimunud piirkondliku ringreisi raames ning 29. jaanuaril 2022, et alustada ametlikult strateegilist dialoogi ELi ja Keenia vahel, kus peamiste prioriteetidena nimetati majandust, kaubandust ja investeeringuid;

| U. | arvestades, et Uganda president Yoweri Museveni valiti pärast 14. jaanuaril 2021 toimunud valimisi tagasi kuuendaks ametiajaks; arvestades. et 30. novembril 2021 käivitati Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas, Ituris ja Põhja-Kivus sõjaline operatsioon pärast demokraatlike liitlasvägede – Uganda päritoluga ja Daeshiga seotud terrorirühmituse – mitmeid rünnakuid; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Uganda president Yoweri Museveni valiti pärast 14. jaanuaril 2021 toimunud valimisi tagasi kuuendaks ametiajaks; arvestades. et 30. novembril 2021 käivitati Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas, Ituris ja Põhja-Kivus sõjaline operatsioon pärast demokraatlike liitlasvägede – Uganda päritoluga ja Daeshiga seotud terrorirühmituse – mitmeid rünnakuid;

| V. | arvestades, et Demokraatia ja Õigluse Rahvarinde president Isaias Afewerki on Eritread juhtinud alates iseseisvumisest 1993. aastal; arvestades, et demokratiseerimisprotsess, mis algas Eritrea põhiseaduse vastuvõtmisega 1997. aastal, on seiskunud; arvestades, et Eritrea režiim on kaotanud enamiku põhivabadustest ja inimõiguste olukord on väga murettekitav; arvestades, et Eritrea on üks vähim arenenud riike; arvestades, et selle kaks peamist rahastajat on ülemaailmne fond ja Euroopa Komisjon, kusjuures EL rahastab praegu hädaolukorra usaldusfondi kaudu Eritreas 20 miljoni euro suurust teede renoveerimise projekti pärast seda, kui 2021. aastal vabastati kulukohustusi enam kui 100 miljoni euro ulatuses Eritrea osalemise tõttu Etioopia põhjaosa konfliktis; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Demokraatia ja Õigluse Rahvarinde president Isaias Afewerki on Eritread juhtinud alates iseseisvumisest 1993. aastal; arvestades, et demokratiseerimisprotsess, mis algas Eritrea põhiseaduse vastuvõtmisega 1997. aastal, on seiskunud; arvestades, et Eritrea režiim on kaotanud enamiku põhivabadustest ja inimõiguste olukord on väga murettekitav; arvestades, et Eritrea on üks vähim arenenud riike; arvestades, et selle kaks peamist rahastajat on ülemaailmne fond ja Euroopa Komisjon, kusjuures EL rahastab praegu hädaolukorra usaldusfondi kaudu Eritreas 20 miljoni euro suurust teede renoveerimise projekti pärast seda, kui 2021. aastal vabastati kulukohustusi enam kui 100 miljoni euro ulatuses Eritrea osalemise tõttu Etioopia põhjaosa konfliktis;

| W. | arvestades Djibouti äärmiselt strateegilist positsiooni Bab-el-Mandebi väinas, mis on üks maailma kõige tihedama liiklusega merekoridore, mis kontrollib juurdepääsu Punasele merele ning võimaldab seega taristu arendamisele (sadamad ja raudteed) keskenduvat kasvumudelit; arvestades, et 9. aprillil 2021 võitis ametist lahkuv president Ismaïl Omar Guelleh valimised viiendat korda järjest; arvestades, et Djibouti on Sahelist Lähis-Idani ulatuva kriisi keskmes ning, kuigi see on stabiilne riik, on selle lähiümbrus ebastabiilne; arvestades, et tuleb arvesse võtta Djibouti märkimisväärset sõjalist osalust ATMISes võitluses Somaalia al-Shabaabi terroristide vastu; |
| --- | --- |

W.

arvestades Djibouti äärmiselt strateegilist positsiooni Bab-el-Mandebi väinas, mis on üks maailma kõige tihedama liiklusega merekoridore, mis kontrollib juurdepääsu Punasele merele ning võimaldab seega taristu arendamisele (sadamad ja raudteed) keskenduvat kasvumudelit; arvestades, et 9. aprillil 2021 võitis ametist lahkuv president Ismaïl Omar Guelleh valimised viiendat korda järjest; arvestades, et Djibouti on Sahelist Lähis-Idani ulatuva kriisi keskmes ning, kuigi see on stabiilne riik, on selle lähiümbrus ebastabiilne; arvestades, et tuleb arvesse võtta Djibouti märkimisväärset sõjalist osalust ATMISes võitluses Somaalia al-Shabaabi terroristide vastu;

1.   soovitab nõukogul, komisjonil ja komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal:

Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja mõju Aafrika Sarvele

| a) | viia läbi varasemate Aafrika Sarvega seotud ELi strateegiate ja kohustuste põhjalik hindamine, et teha kindlaks saadud õppetunnid ja kohandada vastavalt ELi tegevust piirkonnas; tunnistada, et Venemaa Ukraina-vastasel agressioonisõjal on Aafrika Sarve jaoks murettekitavad kohesed ja pikaajalised tagajärjed ning et vastuseks sellele peab EL kohandama oma suhteid kõnealuse piirkonnaga; reageerida asjaolule, et Venemaa ebaseaduslikul tegevusel on negatiivne mõju piirkonna üldisele julgeolekuolukorrale; käsitleda asjaolu, et Venemaal on piirkonnas juba väljakujunenud ja mitmetahulised sidemed ja mõju, sealhulgas investeeringute (nii tsiviil- kui ka sõjalised) ja paramilitaarsete rühmituste, näiteks Sudaanis Wagneri rühma lähetamise kaudu, ning tunnistada, et need meetmed võivad naaberpiirkondi veelgi destabiliseerida; võidelda Venemaa katsetega korraldada piirkonnas väärinfo- ja desinformatsioonikampaaniaid, mille eesmärk on õhutada ELi-vastaseid meeleolusid, koostades ulatusliku ELi avaliku kommunikatsioonistrateegia, et võidelda Venemaa jõupingutuste vastu ja neist üle saada, koos konkreetsete meetmete ja kohustustega, milles võetakse arvesse kohaliku elanikkonna vajadusi; mõista hukka narratiivide levitamine, mis õigustavad Venemaa Ukraina-vastast agressioonisõda, nagu näitab Sudaani kindrali Hemetti 23. veebruari 2022. aasta avaldus, milles ta väitis ekslikult, et Venemaa Ukraina-vastane agressioon toimus Venemaa „kaitsmiseks“; suurendada ELi diplomaatilist, poliitilist, rahalist ja humanitaaralast koostööd Aafrika Liidu, selle piirkondlike komponentide ja üksikute riikidega, võttes konkreetseid meetmeid, mis näitavad ELi pühendumust piirkonnale, et edendada kohalikke ja piirkondlikke lähenemisviise, et vältida edasist piirkondlikku ebastabiilsust, vähendada nende kaitsetust välismõjude ees ning tegeleda Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja negatiivsete tagajärgedega ja neile reageerida; süvendada viivitamata diplomaatilist koostööd piirkonna valitsustega, et arutada ja selgitada Venemaa eesmärkide ja operatsioonide laastavat lühi-, keskpikka ja pikaajalist mõju piirkonnas; tunnistada, et Venemaa jätkuv Ukraina-vastane agressioonisõda, eelkõige Venemaa mereblokaad, häirib tarneahelaid ja mõjutab tõsiselt Aafrika Sarve toiduga kindlustatust nii lühikeses kui ka keskpikas perspektiivis, kuna umbes 90 % nisust imporditakse Venemaa Föderatsioonist ja Ukrainast; võtta arvesse asjaolu, et vähemalt 20 miljonit inimest oli juba näljahäda ohus, kuna Keenias, Somaalias ja Etioopias valitses enneolematu põud ning rohutirtsuparve kriis; suurendada märkimisväärselt ELi toetust ja abi Aafrika Sarve piirkonnale, et vältida näljahäda ohtu või raskusi toidu kättesaadavusel; tunnistada piirkonna rahastamispuudujääke järgmiseks kuueks kuuks, nimelt 437 miljonit USA dollarit Maailma Toiduprogrammi kohaselt ja 130 miljonit USA dollarit ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni andmetel, ning teha kõik endast olenev, et aidata neid puudujääke kõrvaldada ja minna kaugemale 21,5 miljonist eurost, mis on juba eraldatud ELi täiendava humanitaarabina; |
| --- | --- |

a)

viia läbi varasemate Aafrika Sarvega seotud ELi strateegiate ja kohustuste põhjalik hindamine, et teha kindlaks saadud õppetunnid ja kohandada vastavalt ELi tegevust piirkonnas; tunnistada, et Venemaa Ukraina-vastasel agressioonisõjal on Aafrika Sarve jaoks murettekitavad kohesed ja pikaajalised tagajärjed ning et vastuseks sellele peab EL kohandama oma suhteid kõnealuse piirkonnaga; reageerida asjaolule, et Venemaa ebaseaduslikul tegevusel on negatiivne mõju piirkonna üldisele julgeolekuolukorrale; käsitleda asjaolu, et Venemaal on piirkonnas juba väljakujunenud ja mitmetahulised sidemed ja mõju, sealhulgas investeeringute (nii tsiviil- kui ka sõjalised) ja paramilitaarsete rühmituste, näiteks Sudaanis Wagneri rühma lähetamise kaudu, ning tunnistada, et need meetmed võivad naaberpiirkondi veelgi destabiliseerida; võidelda Venemaa katsetega korraldada piirkonnas väärinfo- ja desinformatsioonikampaaniaid, mille eesmärk on õhutada ELi-vastaseid meeleolusid, koostades ulatusliku ELi avaliku kommunikatsioonistrateegia, et võidelda Venemaa jõupingutuste vastu ja neist üle saada, koos konkreetsete meetmete ja kohustustega, milles võetakse arvesse kohaliku elanikkonna vajadusi; mõista hukka narratiivide levitamine, mis õigustavad Venemaa Ukraina-vastast agressioonisõda, nagu näitab Sudaani kindrali Hemetti 23. veebruari 2022. aasta avaldus, milles ta väitis ekslikult, et Venemaa Ukraina-vastane agressioon toimus Venemaa „kaitsmiseks“; suurendada ELi diplomaatilist, poliitilist, rahalist ja humanitaaralast koostööd Aafrika Liidu, selle piirkondlike komponentide ja üksikute riikidega, võttes konkreetseid meetmeid, mis näitavad ELi pühendumust piirkonnale, et edendada kohalikke ja piirkondlikke lähenemisviise, et vältida edasist piirkondlikku ebastabiilsust, vähendada nende kaitsetust välismõjude ees ning tegeleda Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja negatiivsete tagajärgedega ja neile reageerida; süvendada viivitamata diplomaatilist koostööd piirkonna valitsustega, et arutada ja selgitada Venemaa eesmärkide ja operatsioonide laastavat lühi-, keskpikka ja pikaajalist mõju piirkonnas; tunnistada, et Venemaa jätkuv Ukraina-vastane agressioonisõda, eelkõige Venemaa mereblokaad, häirib tarneahelaid ja mõjutab tõsiselt Aafrika Sarve toiduga kindlustatust nii lühikeses kui ka keskpikas perspektiivis, kuna umbes 90 % nisust imporditakse Venemaa Föderatsioonist ja Ukrainast; võtta arvesse asjaolu, et vähemalt 20 miljonit inimest oli juba näljahäda ohus, kuna Keenias, Somaalias ja Etioopias valitses enneolematu põud ning rohutirtsuparve kriis; suurendada märkimisväärselt ELi toetust ja abi Aafrika Sarve piirkonnale, et vältida näljahäda ohtu või raskusi toidu kättesaadavusel; tunnistada piirkonna rahastamispuudujääke järgmiseks kuueks kuuks, nimelt 437 miljonit USA dollarit Maailma Toiduprogrammi kohaselt ja 130 miljonit USA dollarit ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni andmetel, ning teha kõik endast olenev, et aidata neid puudujääke kõrvaldada ja minna kaugemale 21,5 miljonist eurost, mis on juba eraldatud ELi täiendava humanitaarabina;

Juhtpõhimõtted

| b) | tunnistada täielikult piirkonna potentsiaali ja strateegilist tähtsust ning töötada välja tõeline strateegiline visioon koostööks ja kaasamiseks, töötades pidevalt piirkonna hiljutisi arenguid arvestades Aafrika Sarve strateegia rakendamise ja kohandamise nimel, andes uut hoogu vastastikku kasulikule suhtele, mis põhineb sidusatel, õigeaegsetel ja tõhusatel konsultatsioonidel ning ühistel väärtustel, huvidel ja väljavaadetel; minna vananenud abiandja-abisaaja-mõtteviisilt üle võrdsel alusel põhinevale partnerlusele ELi ja Aafrika Sarve riikide vahel, et luua tingimused piirkonna kestlikuks ja rahumeelseks arenguks; |
| --- | --- |

b)

tunnistada täielikult piirkonna potentsiaali ja strateegilist tähtsust ning töötada välja tõeline strateegiline visioon koostööks ja kaasamiseks, töötades pidevalt piirkonna hiljutisi arenguid arvestades Aafrika Sarve strateegia rakendamise ja kohandamise nimel, andes uut hoogu vastastikku kasulikule suhtele, mis põhineb sidusatel, õigeaegsetel ja tõhusatel konsultatsioonidel ning ühistel väärtustel, huvidel ja väljavaadetel; minna vananenud abiandja-abisaaja-mõtteviisilt üle võrdsel alusel põhinevale partnerlusele ELi ja Aafrika Sarve riikide vahel, et luua tingimused piirkonna kestlikuks ja rahumeelseks arenguks;

| c) | koordineerida ELi algatusi ja toetust Aafrika partneritega, soodustades programmides Aafrika isevastutust, aidates seega leida Aafrika probleemidele Aafrika lahendusi; võtta sellega seoses vastu tingimuslikkusel põhinev lähenemisviis, sealhulgas julgeoleku küsimustes, mille aluseks on põhimõte „rohkema eest rohkem ja vähema eest vähem“; märkida, et abi saavate riikide valitsused kasutavad mõnikord arenguabi ebatõhusalt ja väärkasutavad seda; hõlbustada alt üles lähenemisviisi tugevdamist, mille puhul kohalikud kogukonnad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid saavad töötada selle nimel, et suurendada oma suutlikkust ning valmistada end paremini ette, koordineerida ja organiseerida, et muutuda vastupanuvõimelisemaks; |
| --- | --- |

c)

koordineerida ELi algatusi ja toetust Aafrika partneritega, soodustades programmides Aafrika isevastutust, aidates seega leida Aafrika probleemidele Aafrika lahendusi; võtta sellega seoses vastu tingimuslikkusel põhinev lähenemisviis, sealhulgas julgeoleku küsimustes, mille aluseks on põhimõte „rohkema eest rohkem ja vähema eest vähem“; märkida, et abi saavate riikide valitsused kasutavad mõnikord arenguabi ebatõhusalt ja väärkasutavad seda; hõlbustada alt üles lähenemisviisi tugevdamist, mille puhul kohalikud kogukonnad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid saavad töötada selle nimel, et suurendada oma suutlikkust ning valmistada end paremini ette, koordineerida ja organiseerida, et muutuda vastupanuvõimelisemaks;

| d) | koordineerida piirkonnas tehtavaid jõupingutusi Aafrika Liidu ja selle piirkondlike üksustega, eelkõige Ida-Aafrika Ühenduse ja Ida-Aafrika Arenguühendusega (IGAD), samuti ÜRO ja teiste sarnaselt meelestatud rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide, finantsasutuste ja üksikute riikidega; jätkata toetust käimasolevatele missioonidele, mis neid jõupingutusi toetavad, sealhulgas ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonidele, et aidata kaasa ühisele reageerimisele, mille eesmärk on saavutada stabiilsus ja areng; julgustada Ühendkuningriiki kooskõlastama oma jõupingutusi selles piirkonnas ELiga; |
| --- | --- |

d)

koordineerida piirkonnas tehtavaid jõupingutusi Aafrika Liidu ja selle piirkondlike üksustega, eelkõige Ida-Aafrika Ühenduse ja Ida-Aafrika Arenguühendusega (IGAD), samuti ÜRO ja teiste sarnaselt meelestatud rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide, finantsasutuste ja üksikute riikidega; jätkata toetust käimasolevatele missioonidele, mis neid jõupingutusi toetavad, sealhulgas ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonidele, et aidata kaasa ühisele reageerimisele, mille eesmärk on saavutada stabiilsus ja areng; julgustada Ühendkuningriiki kooskõlastama oma jõupingutusi selles piirkonnas ELiga;

| e) | võtta vastu ennetav, kaasav ja koostööl põhinev lähenemisviis, mis põhineb konstruktiivsel koostööl Aafrika Sarve piirkonna riikide ja osalejatega, jagades ELi parimaid tavasid ja kogemusi julgeoleku, majandusarengu ning finants-, sotsiaal- ja kultuuriküsimustega seotud küsimuste integreerimisel, et edendada tõhusat koostööd kogu piirkonnas ja merendusvaldkonnas, aidates samal ajal kaasa dialoogi pidamisele kõigi asjaosalistega, eelkõige Aafrika Sarve küsimustega tegeleva ELi eriesindaja kaudu; |
| --- | --- |

e)

võtta vastu ennetav, kaasav ja koostööl põhinev lähenemisviis, mis põhineb konstruktiivsel koostööl Aafrika Sarve piirkonna riikide ja osalejatega, jagades ELi parimaid tavasid ja kogemusi julgeoleku, majandusarengu ning finants-, sotsiaal- ja kultuuriküsimustega seotud küsimuste integreerimisel, et edendada tõhusat koostööd kogu piirkonnas ja merendusvaldkonnas, aidates samal ajal kaasa dialoogi pidamisele kõigi asjaosalistega, eelkõige Aafrika Sarve küsimustega tegeleva ELi eriesindaja kaudu;

Piirkondlik rahu ja julgeolek

| f) | tunnistada, et ebakindlus ja ebastabiilsus Aafrika Sarve piirkonnas kujutavad endast tõsist ohtu kogu Aafrika majanduslikele ja sotsiaalsetele väljavaadetele ning ELi ja piirkondlikele julgeolekuhuvidele; aidata integreeritud lähenemisviisi abil kaasa piirkondlikule julgeolekule ja stabiilsusele, tugevdades seost humanitaarabi, arengukoostöö ja rahu vahel tsiviilkonfliktide ennetamise, vaidluste rahumeelse lahendamise, konfliktide lahendamise, vahendamise, suutlikkuse suurendamise ja lepitamise kaudu; süvalaiendada noorte kaasamist ning naiste täielikku, võrdset ja sisulist esindatust ja aktiivset osalemist rahu ja julgeoleku küsimustes, sealhulgas toetades ja rakendades ÜRO noorte, rahu ja julgeoleku ning naiste, rahu ja julgeoleku tegevuskavasid, sõnastades konkreetsed lühiajalised ja keskmise tähtajaga kohustused ning määrates kindlaks, kuidas seda objektiivselt mõõdetakse ja sellest aru antakse; toetada Aafrikale kuuluvaid protsesse Aafrika Liidus, IGADis ja Ida-Aafrika Ühenduses ning tegeleda poliitilise, rahalise, operatiiv- ja logistilise toe kaudu konfliktide, ekstremismi ja radikaliseerumise algpõhjustega, nagu äärmine vaesus ja ebavõrdsus, kliimamuutuste tagajärgedega, nimelt nappide ressurssidega, nagu põllumaa ja vesi, ning pikaajaliste piirivaidlustega; tugevdada ELi ja ALi strateegilist partnerlust konfliktide ennetamise, lahendamise ja rahuvalve valdkonnas; tugevdada sellega seoses koostööd Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu ning piirkondlike majandusühendustega; kiita heaks inimeste julgeoleku kontseptsioon, mis täiendab riigi julgeolekualaseid lähenemisviise, mis panevad meetmed ja institutsioonid oma rahva teenistusse; toetada maamiinide, kassettlahingumoona ja muude lõhkeainete põhjustatud saaste kõrvaldamist ja selle vastu võitlemist, mis takistab sotsiaalset ja majanduslikku arengut ning avaldab ebaproportsionaalset mõju lastele, naistele ja tõrjutud rühmadele; |
| --- | --- |

f)

tunnistada, et ebakindlus ja ebastabiilsus Aafrika Sarve piirkonnas kujutavad endast tõsist ohtu kogu Aafrika majanduslikele ja sotsiaalsetele väljavaadetele ning ELi ja piirkondlikele julgeolekuhuvidele; aidata integreeritud lähenemisviisi abil kaasa piirkondlikule julgeolekule ja stabiilsusele, tugevdades seost humanitaarabi, arengukoostöö ja rahu vahel tsiviilkonfliktide ennetamise, vaidluste rahumeelse lahendamise, konfliktide lahendamise, vahendamise, suutlikkuse suurendamise ja lepitamise kaudu; süvalaiendada noorte kaasamist ning naiste täielikku, võrdset ja sisulist esindatust ja aktiivset osalemist rahu ja julgeoleku küsimustes, sealhulgas toetades ja rakendades ÜRO noorte, rahu ja julgeoleku ning naiste, rahu ja julgeoleku tegevuskavasid, sõnastades konkreetsed lühiajalised ja keskmise tähtajaga kohustused ning määrates kindlaks, kuidas seda objektiivselt mõõdetakse ja sellest aru antakse; toetada Aafrikale kuuluvaid protsesse Aafrika Liidus, IGADis ja Ida-Aafrika Ühenduses ning tegeleda poliitilise, rahalise, operatiiv- ja logistilise toe kaudu konfliktide, ekstremismi ja radikaliseerumise algpõhjustega, nagu äärmine vaesus ja ebavõrdsus, kliimamuutuste tagajärgedega, nimelt nappide ressurssidega, nagu põllumaa ja vesi, ning pikaajaliste piirivaidlustega; tugevdada ELi ja ALi strateegilist partnerlust konfliktide ennetamise, lahendamise ja rahuvalve valdkonnas; tugevdada sellega seoses koostööd Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu ning piirkondlike majandusühendustega; kiita heaks inimeste julgeoleku kontseptsioon, mis täiendab riigi julgeolekualaseid lähenemisviise, mis panevad meetmed ja institutsioonid oma rahva teenistusse; toetada maamiinide, kassettlahingumoona ja muude lõhkeainete põhjustatud saaste kõrvaldamist ja selle vastu võitlemist, mis takistab sotsiaalset ja majanduslikku arengut ning avaldab ebaproportsionaalset mõju lastele, naistele ja tõrjutud rühmadele;

| g) | tegeleda võimalike ebakindluse ja pingetega, mis tulenevad Etioopia Suure Taassünni tammi ehitamisest ning Niiluse vete jagamisest allavoolu asuvate Sudaani ja Egiptusega; kutsuda neid kolme riiki üles naasma läbirääkimiste laua taha ja teha nendega koostööd, et leida Aafrika Liidu ja IGADi egiidi all asjakohastel foorumitel diplomaatiliselt läbiräägitud lahendus, võttes arvesse Etioopia huvi hüdroenergia tootmise vastu ja kaldariikide muret veega kindlustatuse pärast ning ületada riskid, mis on seotud ühepoolse suhtumisega ühiste keskkonnaressursside kasutamisse; võtta arvesse asjaolu, et kliimamuutuste mõju on Aafrika Sarve jaoks suur probleem, ning nõuda, et piirkond teeks tihedat koostööd säästva energia tootmisel ja ressursside jagamisel, ning tunnistada, et Euroopa roheline kokkulepe pakub olulisi koostöövõimalusi; anda rahalist ja tehnilist abi ning jagada meie Aafrika partneritega uuenduslikke tehnoloogiaid, parimaid tavasid ja saadud kogemusi, et saada kasu rohepöördest ning vee, toidu ja energia vahelisest seosest ning suurendada investeeringuid piirkonna üleminekusse, sealhulgas integreeritud taristusse, näiteks riikidevahelistesse energiavõrkudesse; |
| --- | --- |

g)

tegeleda võimalike ebakindluse ja pingetega, mis tulenevad Etioopia Suure Taassünni tammi ehitamisest ning Niiluse vete jagamisest allavoolu asuvate Sudaani ja Egiptusega; kutsuda neid kolme riiki üles naasma läbirääkimiste laua taha ja teha nendega koostööd, et leida Aafrika Liidu ja IGADi egiidi all asjakohastel foorumitel diplomaatiliselt läbiräägitud lahendus, võttes arvesse Etioopia huvi hüdroenergia tootmise vastu ja kaldariikide muret veega kindlustatuse pärast ning ületada riskid, mis on seotud ühepoolse suhtumisega ühiste keskkonnaressursside kasutamisse; võtta arvesse asjaolu, et kliimamuutuste mõju on Aafrika Sarve jaoks suur probleem, ning nõuda, et piirkond teeks tihedat koostööd säästva energia tootmisel ja ressursside jagamisel, ning tunnistada, et Euroopa roheline kokkulepe pakub olulisi koostöövõimalusi; anda rahalist ja tehnilist abi ning jagada meie Aafrika partneritega uuenduslikke tehnoloogiaid, parimaid tavasid ja saadud kogemusi, et saada kasu rohepöördest ning vee, toidu ja energia vahelisest seosest ning suurendada investeeringuid piirkonna üleminekusse, sealhulgas integreeritud taristusse, näiteks riikidevahelistesse energiavõrkudesse;

| h) | koordineerida tegevust rahvusvaheliste partnerite ja organisatsioonidega, et anda õigeaegset ja piisavat humanitaarabi ja muud abi riikidele, keda mõjutavad konfliktid, äärmuslik põud ja muud loodusõnnetused ning Venemaa agressioon Ukrainas, mis on suurendanud toidu- ja kütusekulusid ning häirinud ülemaailmseid tarneahelaid; tunnistada kliimakriisi, rahu ja konfliktide vahelisi seoseid ning vajadust rahu kindlustamise ning kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise jõupingutuste järele, et nendega toime tulla, ning käsitleda kliimajulgeolekut kui iga tervikliku piirkondliku strateegia põhielementi; võtta juhtroll rahastajate kokkukutsumisel Aafrika Sarve erakorralisele rahastajate konverentsile, et vältida piirkonna taas nälga kannatamist; |
| --- | --- |

h)

koordineerida tegevust rahvusvaheliste partnerite ja organisatsioonidega, et anda õigeaegset ja piisavat humanitaarabi ja muud abi riikidele, keda mõjutavad konfliktid, äärmuslik põud ja muud loodusõnnetused ning Venemaa agressioon Ukrainas, mis on suurendanud toidu- ja kütusekulusid ning häirinud ülemaailmseid tarneahelaid; tunnistada kliimakriisi, rahu ja konfliktide vahelisi seoseid ning vajadust rahu kindlustamise ning kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise jõupingutuste järele, et nendega toime tulla, ning käsitleda kliimajulgeolekut kui iga tervikliku piirkondliku strateegia põhielementi; võtta juhtroll rahastajate kokkukutsumisel Aafrika Sarve erakorralisele rahastajate konverentsile, et vältida piirkonna taas nälga kannatamist;

| i) | tunnistada positiivset mõju, mida avaldavad ELi ja tema rahvusvaheliste partnerite võetud kohustused selliste missioonide ja operatsioonide kaudu nagu operatsioon Atalanta, ELi võimekust suurendav missioon Somaalias ja ELi programm piirkondliku merendusjulgeoleku edendamiseks, ennetades piraatide rünnakuid enne nende toimumist ja vähendades nende edukust, ning taunida suutmatust uuendada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2608, mis kahjuks piirab operatsiooni juurdepääsu Somaalia territoriaalvetele; tunnustada ELi suutlikkuse suurendamise missiooniga Somaalias tsiviilõiguskaitse valdkonnas juba saavutatud positiivseid tulemusi, ning tagada, et missioonil on vahendid ja personal, mida ta vajab tõhususe tagamiseks; kutsuda liikmesriike üles näitama piisavat pühendumist ATMISele ja ELi väljaõppemissioonile Somaalias seoses nii personali kui ka vahenditega, et anda Somaalia relvajõududele volitused julgeoleku tagamiseks riigis, järgides samal ajal täielikult rahvusvahelist humanitaarõigust ja rahvusvahelist inimõigustealast õigust; rõhutada, et EL peab kinnitama oma seisukohta usaldusväärse partnerina Somaalias, toetades ATMISt osana integreeritud lähenemisviisist, mis on vastu võetud kooskõlas ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonidega Somaalias, Euroopa rahutagamisrahastuga, humanitaarabioperatsioonidega ning naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendiga; |
| --- | --- |

i)

tunnistada positiivset mõju, mida avaldavad ELi ja tema rahvusvaheliste partnerite võetud kohustused selliste missioonide ja operatsioonide kaudu nagu operatsioon Atalanta, ELi võimekust suurendav missioon Somaalias ja ELi programm piirkondliku merendusjulgeoleku edendamiseks, ennetades piraatide rünnakuid enne nende toimumist ja vähendades nende edukust, ning taunida suutmatust uuendada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2608, mis kahjuks piirab operatsiooni juurdepääsu Somaalia territoriaalvetele; tunnustada ELi suutlikkuse suurendamise missiooniga Somaalias tsiviilõiguskaitse valdkonnas juba saavutatud positiivseid tulemusi, ning tagada, et missioonil on vahendid ja personal, mida ta vajab tõhususe tagamiseks; kutsuda liikmesriike üles näitama piisavat pühendumist ATMISele ja ELi väljaõppemissioonile Somaalias seoses nii personali kui ka vahenditega, et anda Somaalia relvajõududele volitused julgeoleku tagamiseks riigis, järgides samal ajal täielikult rahvusvahelist humanitaarõigust ja rahvusvahelist inimõigustealast õigust; rõhutada, et EL peab kinnitama oma seisukohta usaldusväärse partnerina Somaalias, toetades ATMISt osana integreeritud lähenemisviisist, mis on vastu võetud kooskõlas ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonidega Somaalias, Euroopa rahutagamisrahastuga, humanitaarabioperatsioonidega ning naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendiga;

| j) | väljendada muret Aafrika Sarve piirkonnas ja naaberriikides, eelkõige al-Shabaabis, Al Qaedas ja Daeshis tegutsevate radikaalsete islamistlike terrorirühmituste jätkuva tegevuse pärast, mis on väga kohanemisvõimelised ja suudavad elanikkonnalt piisavalt toetust saada; kutsuda ELi ja selle liikmesriike üles keskenduma eelkõige džihadismi levikule piirkonnas ning pakkuda mõjutatud riikidele kohandatud ja tõhusat abi nii sellise laienemise vahetute mõjude kui ka äärmusluse, radikaliseerumise, vägivalla, terrorismi ja värbamise vastuvõtlikkuseni viivate keerukate algpõhjuste vastu võitlemisel; tunnistada, et riigipiiride läbilaskvus tugevdab veelgi terroriorganisatsioonide tähtsust ja tegutsemisvõimet piirkonnas, ning toetada riiklikke ja piirkondlikke jõupingutusi piirijulgeoleku suurendamiseks; teha koostööd üksikute riikide ja piirkondlike organisatsioonidega, eelkõige Ida-Aafrika Ühenduse, IGADi ja Ida-Aafrika valmisolekuvägedega, et võtta vastu piirkondlik lähenemisviis terrorismivastases võitluses ja selle algpõhjustega tegelemisel; |
| --- | --- |

j)

väljendada muret Aafrika Sarve piirkonnas ja naaberriikides, eelkõige al-Shabaabis, Al Qaedas ja Daeshis tegutsevate radikaalsete islamistlike terrorirühmituste jätkuva tegevuse pärast, mis on väga kohanemisvõimelised ja suudavad elanikkonnalt piisavalt toetust saada; kutsuda ELi ja selle liikmesriike üles keskenduma eelkõige džihadismi levikule piirkonnas ning pakkuda mõjutatud riikidele kohandatud ja tõhusat abi nii sellise laienemise vahetute mõjude kui ka äärmusluse, radikaliseerumise, vägivalla, terrorismi ja värbamise vastuvõtlikkuseni viivate keerukate algpõhjuste vastu võitlemisel; tunnistada, et riigipiiride läbilaskvus tugevdab veelgi terroriorganisatsioonide tähtsust ja tegutsemisvõimet piirkonnas, ning toetada riiklikke ja piirkondlikke jõupingutusi piirijulgeoleku suurendamiseks; teha koostööd üksikute riikide ja piirkondlike organisatsioonidega, eelkõige Ida-Aafrika Ühenduse, IGADi ja Ida-Aafrika valmisolekuvägedega, et võtta vastu piirkondlik lähenemisviis terrorismivastases võitluses ja selle algpõhjustega tegelemisel;

| k) | pakkuda Aafrika Liidule, selle piirkondlikele komponentidele ja üksikutele riikidele kohandatud ja taotlusepõhist toetust nende jõupingutustes julgeoleku ja stabiilsuse tingimuste parandamiseks; säilitada toetus, mida antakse naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi suutlikkuse suurendamise poliitika kaudu, et toetada julgeolekut ja arengut, ning Euroopa rahutagamisrahastu kaudu, eelkõige operatsioonile Atalanta ja ELi väljaõppemissioonile Somaalias, ning tagada, et see oleks kooskõlas ELi ühise seisukohaga relvaekspordi kohta ning austaks täielikult inimõigusi ja humanitaarõigust, riski eelhindamise kohustusi, kolmandate riikide osalejatele sõjatehnoloogia tarnimise pidevat jälgimist ning tõhusaid läbipaistvussätteid, sealhulgas Euroopa rahutagamisrahastu raames partneritele tarnitud materjalide jälgitavust ja nõuetekohast kasutamist, et aidata luua vastutustundlik, töökindel ja usaldusväärne julgeolekusektor; kasutada sellega seoses täielikult ära Euroopa rahutagamisrahastu potentsiaali ja tagada järjepidevus endise Aafrika rahutagamisrahastuga Aafrika juhitavate algatuste rahastamise kvaliteedi ja kvantiteedi osas; tagada, et täidetakse kõik Euroopa rahutagamisrahastu rahastamiskohustused, mis on võetud Aafrika Sarvega enne Venemaa kuritegelikku sissetungi Ukrainasse; tagada ATMISe tsiviilkomponendi rahastamine; |
| --- | --- |

k)

pakkuda Aafrika Liidule, selle piirkondlikele komponentidele ja üksikutele riikidele kohandatud ja taotlusepõhist toetust nende jõupingutustes julgeoleku ja stabiilsuse tingimuste parandamiseks; säilitada toetus, mida antakse naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi suutlikkuse suurendamise poliitika kaudu, et toetada julgeolekut ja arengut, ning Euroopa rahutagamisrahastu kaudu, eelkõige operatsioonile Atalanta ja ELi väljaõppemissioonile Somaalias, ning tagada, et see oleks kooskõlas ELi ühise seisukohaga relvaekspordi kohta ning austaks täielikult inimõigusi ja humanitaarõigust, riski eelhindamise kohustusi, kolmandate riikide osalejatele sõjatehnoloogia tarnimise pidevat jälgimist ning tõhusaid läbipaistvussätteid, sealhulgas Euroopa rahutagamisrahastu raames partneritele tarnitud materjalide jälgitavust ja nõuetekohast kasutamist, et aidata luua vastutustundlik, töökindel ja usaldusväärne julgeolekusektor; kasutada sellega seoses täielikult ära Euroopa rahutagamisrahastu potentsiaali ja tagada järjepidevus endise Aafrika rahutagamisrahastuga Aafrika juhitavate algatuste rahastamise kvaliteedi ja kvantiteedi osas; tagada, et täidetakse kõik Euroopa rahutagamisrahastu rahastamiskohustused, mis on võetud Aafrika Sarvega enne Venemaa kuritegelikku sissetungi Ukrainasse; tagada ATMISe tsiviilkomponendi rahastamine;

Demokraatia, inimõigused ja õigusriik

| l) | toetada täielikult demokraatiale üleminekut, õigusriiki, riigi ülesehitamise protsesse ning avatud poliitilist ruumi, mis on kohandatud erinevatele kohalikele oludele; toetada kaasavaid lepitusprotsesse edendavaid strateegiaid, et luua usaldusväärsed ja representatiivsed institutsioonid, mis tagavad eri kogukondade osalemise; teha koostööd eelkõige Somaalia, Etioopia ja Sudaaniga, et suurendada jõupingutusi alaesindatud kogukondade ja naiste kaasamiseks kõrgetasemelisse poliitikasse ja kõrgetasemelistesse juhtorganitesse ning aidata partnerriikidel tegeleda usalduse suurendamise meetmete abil riiklike ametiasutuste vastu suunatud rahulolematuse ja usaldamatusega; olla valmis vajaduse korral lähetama ELi valimisvaatlusmissioone valimisprotsesside toetamiseks enne valimisi ja valimiste ajal; tunnustada parlamentaarse diplomaatia potentsiaali dialoogi edendamisel ja tervikliku partnerluse loomisel ELi, ALi ja üksikute riikide vahel; |
| --- | --- |

l)

toetada täielikult demokraatiale üleminekut, õigusriiki, riigi ülesehitamise protsesse ning avatud poliitilist ruumi, mis on kohandatud erinevatele kohalikele oludele; toetada kaasavaid lepitusprotsesse edendavaid strateegiaid, et luua usaldusväärsed ja representatiivsed institutsioonid, mis tagavad eri kogukondade osalemise; teha koostööd eelkõige Somaalia, Etioopia ja Sudaaniga, et suurendada jõupingutusi alaesindatud kogukondade ja naiste kaasamiseks kõrgetasemelisse poliitikasse ja kõrgetasemelistesse juhtorganitesse ning aidata partnerriikidel tegeleda usalduse suurendamise meetmete abil riiklike ametiasutuste vastu suunatud rahulolematuse ja usaldamatusega; olla valmis vajaduse korral lähetama ELi valimisvaatlusmissioone valimisprotsesside toetamiseks enne valimisi ja valimiste ajal; tunnustada parlamentaarse diplomaatia potentsiaali dialoogi edendamisel ja tervikliku partnerluse loomisel ELi, ALi ja üksikute riikide vahel;

| m) | teha koostööd ELi Aafrika partneritega ja suurendada koostööd kodanikuühiskonnaga, et teha kindlaks ja käsitleda piirkonna peamisi probleeme, sealhulgas inimväärikust ja -õigusi, demokraatlikke ja põhiõigusi, õigusriigiga seotud probleeme ning COVID-19 tervisekriisi leevendamist; kutsuda riikide ametiasutusi üles järgima inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjon vastu võetud ühinemis- ja kogunemisvabadust käsitlevaid suuniseid ning austama meediavabadust, sealhulgas tagades, et meediakanalid saavad tegutseda sõltumatult; väljendada muret püsiva vägivalla ja diskrimineerimise pärast seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi, sooväljenduse ja sootunnuste alusel; kutsuda riiklikke ametiasutusi üles diskrimineerivaid sätteid kehtetuks tunnistama, sealhulgas oma kriminaalkoodeksite läbivaatamise kaudu; suurendada oma toetust inimõiguste kaitsjatele piirkonnas; näidata üles paindlikkust kõigi nende käsutuses olevate vahendite kasutamisel ja rakendada täielikult inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, tagades, et järgitakse riigisiseseid kaitsemehhanisme ja kooskõlastatakse viisade andmist isikutele, kes soovivad riigist lahkuda; kutsuda piirkonna riiklikke ametiasutusi üles looma kodanikuühiskonda soosivat töökeskkonda ning konkreetseid seadusandlikke meetmeid inimõiguste kaitsjate tunnustamiseks ja kaitsmiseks ning nende ahistamise ja meelevaldse kinnipidamise vältimiseks; tunnistada seost korruptsiooni ja laialt levinud inimõiguste rikkumiste vahel ning tugevdada ELi toetust korruptsioonivastasele võitlusele piirkonnas; suurendada elupäästva ja elukestva abi pakkumist, et aidata põuast mõjutatud inimesi ja kogukondi, tehes samal ajal tööd selle nimel, et võimaldada kogukondadel jätkata iseseisvat toimetulekut ja suurendada vastupanuvõimet tulevaste šokkide suhtes; kutsuda kogu piirkonna valitsusi üles tagama humanitaarabitöötajatele juurdepääsu abi vajavatele inimestele; |
| --- | --- |

m)

teha koostööd ELi Aafrika partneritega ja suurendada koostööd kodanikuühiskonnaga, et teha kindlaks ja käsitleda piirkonna peamisi probleeme, sealhulgas inimväärikust ja -õigusi, demokraatlikke ja põhiõigusi, õigusriigiga seotud probleeme ning COVID-19 tervisekriisi leevendamist; kutsuda riikide ametiasutusi üles järgima inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjon vastu võetud ühinemis- ja kogunemisvabadust käsitlevaid suuniseid ning austama meediavabadust, sealhulgas tagades, et meediakanalid saavad tegutseda sõltumatult; väljendada muret püsiva vägivalla ja diskrimineerimise pärast seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi, sooväljenduse ja sootunnuste alusel; kutsuda riiklikke ametiasutusi üles diskrimineerivaid sätteid kehtetuks tunnistama, sealhulgas oma kriminaalkoodeksite läbivaatamise kaudu; suurendada oma toetust inimõiguste kaitsjatele piirkonnas; näidata üles paindlikkust kõigi nende käsutuses olevate vahendite kasutamisel ja rakendada täielikult inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, tagades, et järgitakse riigisiseseid kaitsemehhanisme ja kooskõlastatakse viisade andmist isikutele, kes soovivad riigist lahkuda; kutsuda piirkonna riiklikke ametiasutusi üles looma kodanikuühiskonda soosivat töökeskkonda ning konkreetseid seadusandlikke meetmeid inimõiguste kaitsjate tunnustamiseks ja kaitsmiseks ning nende ahistamise ja meelevaldse kinnipidamise vältimiseks; tunnistada seost korruptsiooni ja laialt levinud inimõiguste rikkumiste vahel ning tugevdada ELi toetust korruptsioonivastasele võitlusele piirkonnas; suurendada elupäästva ja elukestva abi pakkumist, et aidata põuast mõjutatud inimesi ja kogukondi, tehes samal ajal tööd selle nimel, et võimaldada kogukondadel jätkata iseseisvat toimetulekut ja suurendada vastupanuvõimet tulevaste šokkide suhtes; kutsuda kogu piirkonna valitsusi üles tagama humanitaarabitöötajatele juurdepääsu abi vajavatele inimestele;

| n) | peavoolustada üleminekuperioodi õigusemõistmist piirkonna konfliktide ohjamise lähenemisviisis; seada osana ELi toetusest üleminekuperioodi õigusemõistmise jõupingutuste toetamisel esikohale kohalikul ja riiklikul tasandil juhitud protsessid ning kohalikud ja piirkondlikud eksperdid; tõhustada ELi koostööd partnerriikide ning rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega, et toetada võitlust karistamatuse vastu ning edendada tõde, õiglust, kahju hüvitamist ja mittekordumise tagatisi; |
| --- | --- |

n)

peavoolustada üleminekuperioodi õigusemõistmist piirkonna konfliktide ohjamise lähenemisviisis; seada osana ELi toetusest üleminekuperioodi õigusemõistmise jõupingutuste toetamisel esikohale kohalikul ja riiklikul tasandil juhitud protsessid ning kohalikud ja piirkondlikud eksperdid; tõhustada ELi koostööd partnerriikide ning rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega, et toetada võitlust karistamatuse vastu ning edendada tõde, õiglust, kahju hüvitamist ja mittekordumise tagatisi;

| o) | kutsuda valitsusi üles võtma meetmeid, et kaitsta naiste ja tütarlaste õigusi võrdõiguslikkusele, tervisele, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele, haridusele ning võimaldada neil elada ilma soolise vägivalla ja diskrimineerimiseta, tagades sootundliku lähenemisviisi, et ületada kasvav sooline ebavõrdsus kriiside ja konfliktide ajal; tunnustada edusamme, mida on tehtud tervishoiuteenuste kättesaadavuse parandamisel piirkonnas, näiteks Keenias ja Ugandas, eelkõige juurdepääsul elupäästvale HIV-ravile ning juurdepääsul muudele seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele, ning tugevdada ELi toetust seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele, mis on hädavajalikud ÜRO kestliku arengu eesmärkide ja soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks; ühtlustada naiste suguelundite moonutamise vastaseid meetmeid kogu ELi välistegevuses, nagu on korratud Euroopa Parlamendi 12. veebruari 2020. aasta resolutsioonis, pöörates erilist tähelepanu Aafrika Sarve piirkonnale, kus naiste suguelundite moonutamine on maailmas kõige levinum, sealhulgas selle kõige raskemates vormides; kutsuda Aafrika Sarve riiklikke ametiasutusi üles rakendama seadusi, et keelustada naiste suguelundite moonutamine ja tagada naiste austamine; laiendada algatusi naiste kaasamiseks poliitikasse, et soodustada paremat poliitikakujundamist ning aidata lõpetada naiste suguelundite moonutamine ja sundabielud; |
| --- | --- |

o)

kutsuda valitsusi üles võtma meetmeid, et kaitsta naiste ja tütarlaste õigusi võrdõiguslikkusele, tervisele, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele, haridusele ning võimaldada neil elada ilma soolise vägivalla ja diskrimineerimiseta, tagades sootundliku lähenemisviisi, et ületada kasvav sooline ebavõrdsus kriiside ja konfliktide ajal; tunnustada edusamme, mida on tehtud tervishoiuteenuste kättesaadavuse parandamisel piirkonnas, näiteks Keenias ja Ugandas, eelkõige juurdepääsul elupäästvale HIV-ravile ning juurdepääsul muudele seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele, ning tugevdada ELi toetust seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele, mis on hädavajalikud ÜRO kestliku arengu eesmärkide ja soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks; ühtlustada naiste suguelundite moonutamise vastaseid meetmeid kogu ELi välistegevuses, nagu on korratud Euroopa Parlamendi 12. veebruari 2020. aasta resolutsioonis, pöörates erilist tähelepanu Aafrika Sarve piirkonnale, kus naiste suguelundite moonutamine on maailmas kõige levinum, sealhulgas selle kõige raskemates vormides; kutsuda Aafrika Sarve riiklikke ametiasutusi üles rakendama seadusi, et keelustada naiste suguelundite moonutamine ja tagada naiste austamine; laiendada algatusi naiste kaasamiseks poliitikasse, et soodustada paremat poliitikakujundamist ning aidata lõpetada naiste suguelundite moonutamine ja sundabielud;

Kestlik ja kaasav majandusareng – ühiskond

| p) | võtta teadmiseks piirkonna demograafiline areng ja tunnustada noorte ning naiste rolli kestliku majanduskasvu saavutamisel; tugevdada ELi toetust haridusele ja kutseõppele juurdepääsu valdkonnas ning tööjõu oskuste täiendamisele ja ümberõppele vastavalt tööturu vajadustele; rõhutada, et nooremate põlvkondade ja naiste mõjuvõimu suurendamine ja neile reaalsete võimaluste andmine võib tuua kogu piirkonnale mitmesugust kasu; toetada kohaliku vaktsiinitootmise suutlikkust ja aidata tugevdada kohalikke tervishoiusüsteeme ning toetada tervishoiusektori struktuurireforme; nõuda tungivalt, et riikide ametiasutused tagaksid üldise juurdepääsu tervishoiuteenustele, tuginedes mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõtetele; võtta teadmiseks, et terrorismil ja džihadismil on oluline roll majanduskasvu ennetamisel kogu Aafrika Sarve piirkonnas; võtta teadmiseks al-Shabaabi majanduslikku kohalolekut Aafrika Sarve piirkonnas puusöe salakaubaveo ning põllumajandustootjate, ettevõtjate ja abiorganisatsioonide väljapressimise kaudu; pakkuda tehnilist tuge, et anda Euroopa diasporaale võimalus tugevdada ärisuhteid piirkonnaga, eelkõige võimaldades rahaülekannete saatmist seaduslike, läbipaistvate ja usaldusväärsete kanalite kaudu; |
| --- | --- |

p)

võtta teadmiseks piirkonna demograafiline areng ja tunnustada noorte ning naiste rolli kestliku majanduskasvu saavutamisel; tugevdada ELi toetust haridusele ja kutseõppele juurdepääsu valdkonnas ning tööjõu oskuste täiendamisele ja ümberõppele vastavalt tööturu vajadustele; rõhutada, et nooremate põlvkondade ja naiste mõjuvõimu suurendamine ja neile reaalsete võimaluste andmine võib tuua kogu piirkonnale mitmesugust kasu; toetada kohaliku vaktsiinitootmise suutlikkust ja aidata tugevdada kohalikke tervishoiusüsteeme ning toetada tervishoiusektori struktuurireforme; nõuda tungivalt, et riikide ametiasutused tagaksid üldise juurdepääsu tervishoiuteenustele, tuginedes mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõtetele; võtta teadmiseks, et terrorismil ja džihadismil on oluline roll majanduskasvu ennetamisel kogu Aafrika Sarve piirkonnas; võtta teadmiseks al-Shabaabi majanduslikku kohalolekut Aafrika Sarve piirkonnas puusöe salakaubaveo ning põllumajandustootjate, ettevõtjate ja abiorganisatsioonide väljapressimise kaudu; pakkuda tehnilist tuge, et anda Euroopa diasporaale võimalus tugevdada ärisuhteid piirkonnaga, eelkõige võimaldades rahaülekannete saatmist seaduslike, läbipaistvate ja usaldusväärsete kanalite kaudu;

| q) | tunnistada, et kliimamuutused mõjutavad tõsiselt Aafrika Sarve piirkonda ja neil on kaugeleulatuvad tagajärjed piirkonna stabiilsusele; tõhustada ühismeetmeid kliimamuutuste vastases võitluses, eelkõige kliimamuutuste leevendamise, nendega kohanemise, vastupanuvõime ja katastroofiohu juhtimise valdkonnas; jagada Euroopa kliimaseaduses sätestatud Euroopa rohelise kokkuleppe eeliseid oma partneritega ja toetada neid oma kliimamuutustele ülemineku tegevuskavade vastuvõtmisel, jagades parimaid tavasid ja viies selles valdkonnas võimaluse korral ELi algatused kooskõlla olemasolevate Aafrika algatustega; pöörata erilist tähelepanu kliimamuutuste mõjule inimeste ja toiduga kindlustatusele ning vajadusele, et EL ja tema partnerid viiksid ellu kliimakindlat julgeoleku- ja kaitsepoliitikat kooskõlas ELi kliimamuutuste ja kaitse tegevuskava eesmärkidega, mis on osa julgeoleku ja kaitse strateegilisest kompassist; teha koostööd Aafrika partneritega, et võtta kasutusele uued ja uuenduslikud viisid piirkonna potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks, muu hulgas parimate tavade vahetamise ja kestliku põllumajanduse uute tehnoloogiate kasutuselevõtu kaudu, mis tugevdaksid kohalikku ettevõtlust, lõppeesmärgiga vähendada sõltuvust toiduainete ja põllumajandustoodete impordist ning stimuleerida kaasavat ja kestlikku majanduskasvu; toetada vähim arenenud riikide üleskutseid rahastada konkreetselt kliimamuutuste kahjuliku mõjuga seotud kahjusid ja kahjustusi ning toetada mõjutatud piirkondade taastamist ja nende majanduse elavdamist, võttes täiendavaid erimeetmeid ülesehituse ja taastamise rahastamiseks; kaaluda liikmesriikide julgustamist, et nad kasutaksid üksikjuhtumipõhiselt rohkem sihtotstarbelist võla peatamist, võlakergendust või võla kustutamist kõige kaitsetumas olukorras vähim arenenud riikide ja väikeste arenevate saareriikide puhul, seades konkreetseks eesmärgiks aidata kaasa võitlusele kliimamuutuste vastu laiema rahvusvahelise raamistiku osana; |
| --- | --- |

q)

tunnistada, et kliimamuutused mõjutavad tõsiselt Aafrika Sarve piirkonda ja neil on kaugeleulatuvad tagajärjed piirkonna stabiilsusele; tõhustada ühismeetmeid kliimamuutuste vastases võitluses, eelkõige kliimamuutuste leevendamise, nendega kohanemise, vastupanuvõime ja katastroofiohu juhtimise valdkonnas; jagada Euroopa kliimaseaduses sätestatud Euroopa rohelise kokkuleppe eeliseid oma partneritega ja toetada neid oma kliimamuutustele ülemineku tegevuskavade vastuvõtmisel, jagades parimaid tavasid ja viies selles valdkonnas võimaluse korral ELi algatused kooskõlla olemasolevate Aafrika algatustega; pöörata erilist tähelepanu kliimamuutuste mõjule inimeste ja toiduga kindlustatusele ning vajadusele, et EL ja tema partnerid viiksid ellu kliimakindlat julgeoleku- ja kaitsepoliitikat kooskõlas ELi kliimamuutuste ja kaitse tegevuskava eesmärkidega, mis on osa julgeoleku ja kaitse strateegilisest kompassist; teha koostööd Aafrika partneritega, et võtta kasutusele uued ja uuenduslikud viisid piirkonna potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks, muu hulgas parimate tavade vahetamise ja kestliku põllumajanduse uute tehnoloogiate kasutuselevõtu kaudu, mis tugevdaksid kohalikku ettevõtlust, lõppeesmärgiga vähendada sõltuvust toiduainete ja põllumajandustoodete impordist ning stimuleerida kaasavat ja kestlikku majanduskasvu; toetada vähim arenenud riikide üleskutseid rahastada konkreetselt kliimamuutuste kahjuliku mõjuga seotud kahjusid ja kahjustusi ning toetada mõjutatud piirkondade taastamist ja nende majanduse elavdamist, võttes täiendavaid erimeetmeid ülesehituse ja taastamise rahastamiseks; kaaluda liikmesriikide julgustamist, et nad kasutaksid üksikjuhtumipõhiselt rohkem sihtotstarbelist võla peatamist, võlakergendust või võla kustutamist kõige kaitsetumas olukorras vähim arenenud riikide ja väikeste arenevate saareriikide puhul, seades konkreetseks eesmärgiks aidata kaasa võitlusele kliimamuutuste vastu laiema rahvusvahelise raamistiku osana;

| r) | edendada kooskõlastamist ja koostööd asjaomaste komisjoni peadirektoraatidega tagamaks, et ELi kaubanduspoliitika läbivaatamine toob kaasa piirkonna kestliku majanduskasvu, eelkõige muutes vabakaubanduslepingute kaubandust ja kestlikku arengut käsitlevad peatükid täielikult jõustatavaks; märkida, et on vaja teha jõupingutusi, et ennetada inimõiguste rikkumisi ja keskkonna kuritarvitamist Aafrika Sarve piirkonnas tegutsevate ELi korporatsioonide poolt ning tagada, et tulevane äriühingute kestlikkust käsitlev hoolsuskohustuse direktiiv on eesmärgipärane ja toob kohalike kogukondade jaoks kaasa tegelikke edusamme inimõiguste ja keskkonna valdkonnas; pöörata erilist tähelepanu ELi enda poliitika, projektide ja rahastamisega seotud rikkumiste hindamisele ja ennetamisele selles piirkonnas, sealhulgas luues kaebuste esitamise mehhanismi üksikisikutele ja rühmadele, kelle õigusi võidakse ELi tegevusega nendes riikides rikkuda; nõuda tungivalt, et avaliku sektori finantsasutused, sealhulgas Euroopa Investeerimispank, koos komisjoniga tagaksid, et ELi investeeringud oleksid kooskõlas rahvusvaheliste keskkonna- ja kliimaeesmärkidega, eelkõige Pariisi kokkuleppega ja kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030, ning et neid kasutataks õiglase kliimapöörde juhtimiseks kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega; tagada, et ükski piirkonna investeering ei rahastaks kliimakriisi soodustavaid sektoreid, eelkõige fossiilkütuseid kasutavaid tööstusharusid; |
| --- | --- |

r)

edendada kooskõlastamist ja koostööd asjaomaste komisjoni peadirektoraatidega tagamaks, et ELi kaubanduspoliitika läbivaatamine toob kaasa piirkonna kestliku majanduskasvu, eelkõige muutes vabakaubanduslepingute kaubandust ja kestlikku arengut käsitlevad peatükid täielikult jõustatavaks; märkida, et on vaja teha jõupingutusi, et ennetada inimõiguste rikkumisi ja keskkonna kuritarvitamist Aafrika Sarve piirkonnas tegutsevate ELi korporatsioonide poolt ning tagada, et tulevane äriühingute kestlikkust käsitlev hoolsuskohustuse direktiiv on eesmärgipärane ja toob kohalike kogukondade jaoks kaasa tegelikke edusamme inimõiguste ja keskkonna valdkonnas; pöörata erilist tähelepanu ELi enda poliitika, projektide ja rahastamisega seotud rikkumiste hindamisele ja ennetamisele selles piirkonnas, sealhulgas luues kaebuste esitamise mehhanismi üksikisikutele ja rühmadele, kelle õigusi võidakse ELi tegevusega nendes riikides rikkuda; nõuda tungivalt, et avaliku sektori finantsasutused, sealhulgas Euroopa Investeerimispank, koos komisjoniga tagaksid, et ELi investeeringud oleksid kooskõlas rahvusvaheliste keskkonna- ja kliimaeesmärkidega, eelkõige Pariisi kokkuleppega ja kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030, ning et neid kasutataks õiglase kliimapöörde juhtimiseks kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega; tagada, et ükski piirkonna investeering ei rahastaks kliimakriisi soodustavaid sektoreid, eelkõige fossiilkütuseid kasutavaid tööstusharusid;

| s) | pöörata erilist tähelepanu ulatuslikele, kohalikele omavalitsustele kuuluvatele projektidele, eelkõige kõige äärepoolsemates piirkondades, mis on keskkonna seisukohast vähem invasiivsed, kuid tõhusamad inimeste elu parandamisel, st võrguvälised päikeseenergiasüsteemid, niisutussüsteemid, veepuhastus- ja kanalisatsioonisüsteemid, ning tagada, et ELi investeeringud säästvasse energiasse Aafrikas toovad peamiselt kasu kohalikule elanikkonnale eesmärgiga kaotada energiaostuvõimetus; kutsuda ELi üles aitama Aafrika Sarve põllumajandustootjatel vähendada oma sõltuvust mineraalväetistest ja leida põllumajanduslikke alternatiive oma välis- ja arengupoliitika kaudu, et tegeleda väetiste kliima- ja keskkonnamõjudega; nõuda tungivalt, et liikmesriigid teeksid komisjoniga koostööd, et seada prioriteediks partnerlussuhted vähim arenenud riikide kohalike ettevõtjatega, kes järgivad kestlikke ja kaasavaid ärimudeleid; |
| --- | --- |

s)

pöörata erilist tähelepanu ulatuslikele, kohalikele omavalitsustele kuuluvatele projektidele, eelkõige kõige äärepoolsemates piirkondades, mis on keskkonna seisukohast vähem invasiivsed, kuid tõhusamad inimeste elu parandamisel, st võrguvälised päikeseenergiasüsteemid, niisutussüsteemid, veepuhastus- ja kanalisatsioonisüsteemid, ning tagada, et ELi investeeringud säästvasse energiasse Aafrikas toovad peamiselt kasu kohalikule elanikkonnale eesmärgiga kaotada energiaostuvõimetus; kutsuda ELi üles aitama Aafrika Sarve põllumajandustootjatel vähendada oma sõltuvust mineraalväetistest ja leida põllumajanduslikke alternatiive oma välis- ja arengupoliitika kaudu, et tegeleda väetiste kliima- ja keskkonnamõjudega; nõuda tungivalt, et liikmesriigid teeksid komisjoniga koostööd, et seada prioriteediks partnerlussuhted vähim arenenud riikide kohalike ettevõtjatega, kes järgivad kestlikke ja kaasavaid ärimudeleid;

Ränne

| t) | rõhutada, et Aafrika Sarve riigid kuuluvad oluliste rändevoogude, mis suunduvad piirkonna teistesse riikidesse ja ELi, peamiste päritolu-, transiidi- ja sihtriikide hulka; võtta vastu terviklik, konflikti- ja kontekstitundlik rändealase koostöö lähenemisviis, mis seab inimesed esikohale, kooskõlas Hartumi protsessi, ülemaailmse turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkuleppe ning Ida-Aafrika ja Aafrika Sarve piirkonna rännet käsitleva piirkondliku ministrite foorumi tööga, võttes arvesse piirkonnas erinevaid rännet mõjutavaid tegureid ja rändajate püsivat kaitsetust, kaitstes rändajate ja pagulaste õigusi ning tunnistades korduvrände ja piirkondliku liikuvuse eeliseid laiemas piirkonnas; teha koostööd ELi partneritega, et jätkata Hartumi protsessi tegevust ja kujundada see ümber nii, et see kajastaks praegust tegelikku olukorda ja mitmeid reisipiiranguid; arendada välja pikaajaline partnerlus, mis keskendub turvalisele, korrakohasele ja seaduslikule rändele; leida koos Aafrika Sarve partnerriikidega kestlik lahendus, et leevendada Euroopa välispiiridele suunatud rände tagajärgi; edendada tõhustatud koostööd piiride julgeoleku ja piiriülese kuritegevuse, sealhulgas inimkaubanduse ning relvade ja kultuuripärandiga ebaseadusliku kauplemise vastase võitluse valdkonnas; tagada, et kõik piirkonnaga sõlmitavad rändealased koostöö- ja tagasivõtulepingud oleksid rangelt kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste ja pagulasõigusega, eelkõige 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolliga; tagada, et ELi usaldusfondide kaudu kasutusele võetud rahalised vahendid keskenduvad projektidele, millega on pikas perspektiivis võimalik tegeleda rände algpõhjustega; |
| --- | --- |

t)

rõhutada, et Aafrika Sarve riigid kuuluvad oluliste rändevoogude, mis suunduvad piirkonna teistesse riikidesse ja ELi, peamiste päritolu-, transiidi- ja sihtriikide hulka; võtta vastu terviklik, konflikti- ja kontekstitundlik rändealase koostöö lähenemisviis, mis seab inimesed esikohale, kooskõlas Hartumi protsessi, ülemaailmse turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkuleppe ning Ida-Aafrika ja Aafrika Sarve piirkonna rännet käsitleva piirkondliku ministrite foorumi tööga, võttes arvesse piirkonnas erinevaid rännet mõjutavaid tegureid ja rändajate püsivat kaitsetust, kaitstes rändajate ja pagulaste õigusi ning tunnistades korduvrände ja piirkondliku liikuvuse eeliseid laiemas piirkonnas; teha koostööd ELi partneritega, et jätkata Hartumi protsessi tegevust ja kujundada see ümber nii, et see kajastaks praegust tegelikku olukorda ja mitmeid reisipiiranguid; arendada välja pikaajaline partnerlus, mis keskendub turvalisele, korrakohasele ja seaduslikule rändele; leida koos Aafrika Sarve partnerriikidega kestlik lahendus, et leevendada Euroopa välispiiridele suunatud rände tagajärgi; edendada tõhustatud koostööd piiride julgeoleku ja piiriülese kuritegevuse, sealhulgas inimkaubanduse ning relvade ja kultuuripärandiga ebaseadusliku kauplemise vastase võitluse valdkonnas; tagada, et kõik piirkonnaga sõlmitavad rändealased koostöö- ja tagasivõtulepingud oleksid rangelt kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste ja pagulasõigusega, eelkõige 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolliga; tagada, et ELi usaldusfondide kaudu kasutusele võetud rahalised vahendid keskenduvad projektidele, millega on pikas perspektiivis võimalik tegeleda rände algpõhjustega;

| u) | anda viivitamatut abi ja pikaajalist toetust pagulasi võõrustavatele ja abistavatele riikidele, et tagada pagulaste kaitse; hõlbustada rahvusvaheliste põgenike ja riigisiseste põgenike ümberasustamist; koordineerida diplomaatilisi jõupingutusi, et kutsuda käimasolevates konfliktides osaleva piirkonna riikide valitsusi üles lõpetama valimatuid rünnakuid tsiviilelanike ja tsiviiltaristu vastu ning kaitsma tsiviilelanikkonda, võttes sealhulgas kõik meetmed, et tagada pagulaste ja riigisiseste põgenike kaitse ning täielik juurdepääs humanitaarabile, sealhulgas toidule, veele ja peavarjule; toetada piirkonna riike jõupingutuste peavoolustamisel, et toetada asjakohaseid reforme, et tagada karjakasvatajate liikuvuse parem haldamine ja vähendada majanduslikku kaitsetust selliste kriiside ajal nagu põuad, et paremini ohjeldada karjakasvatajate kogukondadega seotud pingeid ja konflikte soodustavaid tegureid; |
| --- | --- |

u)

anda viivitamatut abi ja pikaajalist toetust pagulasi võõrustavatele ja abistavatele riikidele, et tagada pagulaste kaitse; hõlbustada rahvusvaheliste põgenike ja riigisiseste põgenike ümberasustamist; koordineerida diplomaatilisi jõupingutusi, et kutsuda käimasolevates konfliktides osaleva piirkonna riikide valitsusi üles lõpetama valimatuid rünnakuid tsiviilelanike ja tsiviiltaristu vastu ning kaitsma tsiviilelanikkonda, võttes sealhulgas kõik meetmed, et tagada pagulaste ja riigisiseste põgenike kaitse ning täielik juurdepääs humanitaarabile, sealhulgas toidule, veele ja peavarjule; toetada piirkonna riike jõupingutuste peavoolustamisel, et toetada asjakohaseid reforme, et tagada karjakasvatajate liikuvuse parem haldamine ja vähendada majanduslikku kaitsetust selliste kriiside ajal nagu põuad, et paremini ohjeldada karjakasvatajate kogukondadega seotud pingeid ja konflikte soodustavaid tegureid;

Piirkondlik integratsioon

| v) | võtta piirkonnas vastu Euroopa tiimi lähenemisviis, tehes Aafrikale kuuluvate algatuste toetamisel koostööd Aafrika Liidu, piirkondlike organisatsioonide ja paljude erinevate partnerite ja osalejatega, sealhulgas erasektorist; jätkuvalt jälgida ja toetada Aafrika Sarve algatust, milles EL on strateegiline partner, ning selle eesmärki kaasata kapitali, et toetada ühenduvust ja avada võimalusi piirkonnas, luua töökohti, maandada tekkivaid riske, tugevdada vastupanuvõimet ja sillutada teed parematele naabrussuhetele; |
| --- | --- |

v)

võtta piirkonnas vastu Euroopa tiimi lähenemisviis, tehes Aafrikale kuuluvate algatuste toetamisel koostööd Aafrika Liidu, piirkondlike organisatsioonide ja paljude erinevate partnerite ja osalejatega, sealhulgas erasektorist; jätkuvalt jälgida ja toetada Aafrika Sarve algatust, milles EL on strateegiline partner, ning selle eesmärki kaasata kapitali, et toetada ühenduvust ja avada võimalusi piirkonnas, luua töökohti, maandada tekkivaid riske, tugevdada vastupanuvõimet ja sillutada teed parematele naabrussuhetele;

| w) | tunnistada, et turvaline ja tõhus taristu on piirkonna järjepidevale, kestlikule ja õiglasele arengule ülioluline; kasutada täielikult ära ELi toetatavate uute algatuste potentsiaali, mille eesmärk on edendada piirkondlikku integratsiooni ja ühenduvust; suurendada konsulteerimist ja koostööd Aafrika partneritega Global Gateway raames välja töötavate konkreetsete projektide määratlemisel, tuginedes ELi ja ALi kuuenda tippkohtumise positiivsetele tulemustele; näitlikustada põhjalikult Global Gateway raamistikku kui keskkonnahoidlikumat, õiglasemat ja kestlikumat pikaajalist kava, eriti võrreldes teiste osalejate pakutud alternatiividega; toetada piirkonna riike, kes soovivad ühineda Maailma Kaubandusorganisatsiooniga, toetada Aafrika mandri vabakaubanduspiirkonna rakendamist ning jätkata Aafrika Liidu, Ida-Aafrika Ühenduse ja IGADi toetamist ja tugevdamist, et edendada majanduskoostööd, suurendada piirkondlikku integratsiooni ning edendada stabiilsust ja diplomaatiat; tunnistada, et Aafrika Sarve stabiliseerimise ja kestliku arengu väljavaated on tihedalt seotud naaberpiirkondade omadega; kaaluda võimalust töötada välja ELi Punase mere ja Adeni lahe strateegia; |
| --- | --- |

w)

tunnistada, et turvaline ja tõhus taristu on piirkonna järjepidevale, kestlikule ja õiglasele arengule ülioluline; kasutada täielikult ära ELi toetatavate uute algatuste potentsiaali, mille eesmärk on edendada piirkondlikku integratsiooni ja ühenduvust; suurendada konsulteerimist ja koostööd Aafrika partneritega Global Gateway raames välja töötavate konkreetsete projektide määratlemisel, tuginedes ELi ja ALi kuuenda tippkohtumise positiivsetele tulemustele; näitlikustada põhjalikult Global Gateway raamistikku kui keskkonnahoidlikumat, õiglasemat ja kestlikumat pikaajalist kava, eriti võrreldes teiste osalejate pakutud alternatiividega; toetada piirkonna riike, kes soovivad ühineda Maailma Kaubandusorganisatsiooniga, toetada Aafrika mandri vabakaubanduspiirkonna rakendamist ning jätkata Aafrika Liidu, Ida-Aafrika Ühenduse ja IGADi toetamist ja tugevdamist, et edendada majanduskoostööd, suurendada piirkondlikku integratsiooni ning edendada stabiilsust ja diplomaatiat; tunnistada, et Aafrika Sarve stabiliseerimise ja kestliku arengu väljavaated on tihedalt seotud naaberpiirkondade omadega; kaaluda võimalust töötada välja ELi Punase mere ja Adeni lahe strateegia;

Kolmandate osalejate mõju

| x) | rõhutada oma muret seoses kolmandate osalejate, kes ei jaga ELi väärtusi ja eesmärke piirkonnas (sealhulgas Hiina ja Venemaa) ning kes tegutsevad rangelt kahepoolsete huvide edendamise eesmärgil, üha levinumate ja mitmekülgsemate mõjutuste ja rivaalitsemisega; tunnistada, et nende osalejate suurenev kohalolek piirkonnas, eelkõige majanduse, energeetika, julgeoleku (sealhulgas meresõidu turvalisuse) ja sõjalises valdkonnas ning propaganda ja desinformatsiooni levitamise kampaaniate kaudu, mille eesmärk on suurendada nende rolli seal, õõnestades samal ajal nende konkurentide, sealhulgas ELi tegevust, ohustab piirkondlikku rahu, Euroopa jõupingutusi ja abi ning ELi rolli privilegeeritud partnerina; kaaluda kõigi asjakohaste meetmete võtmist selle mõju vastu võitlemiseks; edendada ELi toetust piirkonnale tervikliku lähenemisviisi kaudu, edendades majanduskoostööd ja konfliktide ennetamist, vastandina kolmandate osalejate lähenemisviisile, mille eesmärk on süvendada killustatud keskkonda ja suurendada geopoliitilisi probleeme; teha kokkuvõte Hiina järjepidevatest ja valdkondadeülestest investeeringutest piirkonnas, hinnates samal ajal nende tagajärgi, sealhulgas Aafrika riikide suuremat sõltuvust, ning käsitleda Hiina kasvavat kohalolekut ja mõju; kutsuda Türgi ametivõime üles viima oma tegevus vastavusse ELi poliitikaga ja paremini kooskõlastama jõupingutusi ELi algatustega, eelkõige ELi väljaõppemissiooniga Somaalias, et olla tulemuslikum ja saavutada paremaid tulemusi julgeoleku ja stabiilsuse valdkonnas, toetades seeläbi kiiret ja tõelist üleminekut demokraatiale; tugevdada koostööd Aafrika partneritega, et määrata kindlaks prioriteetsed valdkonnad, millele ELi investeeringud tuleks pühendada, ning eraldada selle saavutamiseks piisavalt vahendeid; võtta teadmiseks kolmandate osapoolte sõjalise tegevuse suurendamine piirkonnas, eelkõige Venemaa kaugelearenenud plaanid rajada Sudaani rannikule mereväebaas Punase mere ääres ning Hiina sõjaväebaasi avamine Djiboutis 2017. aastal; pöörata erilist tähelepanu eraturvafirmade, näiteks Sudaanis tegutseva Venemaa toetatava Wagner Groupi kasvavale tegevusele, mis takistab demokraatiale üleminekut ja kasutab ära riigisiseseid nõrkusi kohaliku elanikkonna arvelt, et vältida sarnaseid negatiivseid tagajärgi teistes piirkondades, ning teha tihedat koostööd Aafrika Liidu ja Aafrika Sarve riikidega, et luua ja kasutusele võtta tõhus, vastutustundlik ja usaldusväärne riiklik julgeolekuaparaat igas riigis; kutsuda kõiki ELi liikmesriike üles ratifitseerima palgasõdurite värbamise, kasutamise, rahastamise ja koolitamise vastast rahvusvahelist konventsiooni; hinnata Venemaa Ukraina-vastase sõja mõju ELi mõjule piirkonnas; |
| --- | --- |

x)

rõhutada oma muret seoses kolmandate osalejate, kes ei jaga ELi väärtusi ja eesmärke piirkonnas (sealhulgas Hiina ja Venemaa) ning kes tegutsevad rangelt kahepoolsete huvide edendamise eesmärgil, üha levinumate ja mitmekülgsemate mõjutuste ja rivaalitsemisega; tunnistada, et nende osalejate suurenev kohalolek piirkonnas, eelkõige majanduse, energeetika, julgeoleku (sealhulgas meresõidu turvalisuse) ja sõjalises valdkonnas ning propaganda ja desinformatsiooni levitamise kampaaniate kaudu, mille eesmärk on suurendada nende rolli seal, õõnestades samal ajal nende konkurentide, sealhulgas ELi tegevust, ohustab piirkondlikku rahu, Euroopa jõupingutusi ja abi ning ELi rolli privilegeeritud partnerina; kaaluda kõigi asjakohaste meetmete võtmist selle mõju vastu võitlemiseks; edendada ELi toetust piirkonnale tervikliku lähenemisviisi kaudu, edendades majanduskoostööd ja konfliktide ennetamist, vastandina kolmandate osalejate lähenemisviisile, mille eesmärk on süvendada killustatud keskkonda ja suurendada geopoliitilisi probleeme; teha kokkuvõte Hiina järjepidevatest ja valdkondadeülestest investeeringutest piirkonnas, hinnates samal ajal nende tagajärgi, sealhulgas Aafrika riikide suuremat sõltuvust, ning käsitleda Hiina kasvavat kohalolekut ja mõju; kutsuda Türgi ametivõime üles viima oma tegevus vastavusse ELi poliitikaga ja paremini kooskõlastama jõupingutusi ELi algatustega, eelkõige ELi väljaõppemissiooniga Somaalias, et olla tulemuslikum ja saavutada paremaid tulemusi julgeoleku ja stabiilsuse valdkonnas, toetades seeläbi kiiret ja tõelist üleminekut demokraatiale; tugevdada koostööd Aafrika partneritega, et määrata kindlaks prioriteetsed valdkonnad, millele ELi investeeringud tuleks pühendada, ning eraldada selle saavutamiseks piisavalt vahendeid; võtta teadmiseks kolmandate osapoolte sõjalise tegevuse suurendamine piirkonnas, eelkõige Venemaa kaugelearenenud plaanid rajada Sudaani rannikule mereväebaas Punase mere ääres ning Hiina sõjaväebaasi avamine Djiboutis 2017. aastal; pöörata erilist tähelepanu eraturvafirmade, näiteks Sudaanis tegutseva Venemaa toetatava Wagner Groupi kasvavale tegevusele, mis takistab demokraatiale üleminekut ja kasutab ära riigisiseseid nõrkusi kohaliku elanikkonna arvelt, et vältida sarnaseid negatiivseid tagajärgi teistes piirkondades, ning teha tihedat koostööd Aafrika Liidu ja Aafrika Sarve riikidega, et luua ja kasutusele võtta tõhus, vastutustundlik ja usaldusväärne riiklik julgeolekuaparaat igas riigis; kutsuda kõiki ELi liikmesriike üles ratifitseerima palgasõdurite värbamise, kasutamise, rahastamise ja koolitamise vastast rahvusvahelist konventsiooni; hinnata Venemaa Ukraina-vastase sõja mõju ELi mõjule piirkonnas;

| y) | tugevdada strateegilist teabevahetust tõhusate ja faktipõhiste avalike teabekampaaniate kaudu, et olla rohkem esindatud kohalikul tasandil ning teavitada ELi meetmetest, eesmärkidest ja rahastatud algatustest piirkonnas, et suurendada ELi nähtavust, ning rõhutada eesmärki luua lisaväärtust kohalikele kogukondadele, kestlikule arengule, rahule ja julgeolekule ning kaasavale majanduskasvule, võideldes samal ajal ka kolmandate poolte levitatava desinformatsiooni ja valede narratiivide vastu; volitada ELi eriesindajat Aafrika Sarve piirkonnas keskenduma piirkondlikule tegevusele ning suurendama ELi nähtavust, kohalolekut ja koostööd kõigi piirkonna riikidega, et edendada tihedamaid suhteid; tagada ELi eriesindaja töö suurem läbipaistvus ja nähtavus, tagamaks, et ELi eriesindaja seab prioriteediks konfliktide lahendamise, inimõiguste ja demokraatia toetamise koostöös oma piirkonna partneritega ning suhtleb ennetavalt kodanikuühiskonna osalejate, inimõiguste kaitsjate ja teisitimõtlejatega, keda kohalikud ametiasutused võivad ähvardada või sihiks võtta; |
| --- | --- |

y)

tugevdada strateegilist teabevahetust tõhusate ja faktipõhiste avalike teabekampaaniate kaudu, et olla rohkem esindatud kohalikul tasandil ning teavitada ELi meetmetest, eesmärkidest ja rahastatud algatustest piirkonnas, et suurendada ELi nähtavust, ning rõhutada eesmärki luua lisaväärtust kohalikele kogukondadele, kestlikule arengule, rahule ja julgeolekule ning kaasavale majanduskasvule, võideldes samal ajal ka kolmandate poolte levitatava desinformatsiooni ja valede narratiivide vastu; volitada ELi eriesindajat Aafrika Sarve piirkonnas keskenduma piirkondlikule tegevusele ning suurendama ELi nähtavust, kohalolekut ja koostööd kõigi piirkonna riikidega, et edendada tihedamaid suhteid; tagada ELi eriesindaja töö suurem läbipaistvus ja nähtavus, tagamaks, et ELi eriesindaja seab prioriteediks konfliktide lahendamise, inimõiguste ja demokraatia toetamise koostöös oma piirkonna partneritega ning suhtleb ennetavalt kodanikuühiskonna osalejate, inimõiguste kaitsjate ja teisitimõtlejatega, keda kohalikud ametiasutused võivad ähvardada või sihiks võtta;

Konkreetsete riikidega seotud küsimused

| z) | käsitledes järgmisi Aafrika Sarve riikidega seotud konkreetseid küsimusi: |
| --- | --- |

z)

käsitledes järgmisi Aafrika Sarve riikidega seotud konkreetseid küsimusi:

Djibouti

| i) | tunnistada Djibouti geostrateegilist tähtsust; võtta teadmiseks Djibouti positiivne panus rahu, julgeoleku ja piirkondliku koostöö edendamisse Aafrika Sarve piirkonnas, eelkõige operatsiooni Atalanta logistilise platvormi ja ELi liikmesriikide sõjalise kohaloleku vastuvõtmise kaudu; juhtida tähelepanu sellele, et Djibouti ehitusprojekte rahastab suures osas Hiina, kes investeerib taristusse hinnanguliselt 9,8 miljardit USA dollarit; tunda muret Hiina mereväebaasi loomise pärast Djiboutis pikamaa sõjalise projektsiooni jaoks ning Doralehi strateegilise sadama ülevõtmise ja Djibouti kasvava avaliku sektori välisvõla suurenemise pärast Hiinalt võetud laenude tõttu; teha koostööd riigiga, mis on maailma ühe kõige rohkem kasutatava rändetee ristumiskohas, et aidata tal vastu võtta piirkonna pagulasi ning täita oma ülemaailmseid ja piirkondlikke kohustusi; jagada ELi oskusteavet ja parimaid tavasid veemajanduse valdkonnas, kuna Djibouti on üks maailma kuivemaid riike, kus valitseb äärmuslik põud; väljendada kahetsust selle üle, et ühelgi sõltumatul meediakanalil ei ole lubatud Djiboutist sõnumeid edastada; nõuda, et tagataks sõltumatu Djibouti meedia allikate kaitse, kellel ei ole muud valikut kui edastada sõnumeid ja võtta sõna välismaalt; |
| --- | --- |

i)

tunnistada Djibouti geostrateegilist tähtsust; võtta teadmiseks Djibouti positiivne panus rahu, julgeoleku ja piirkondliku koostöö edendamisse Aafrika Sarve piirkonnas, eelkõige operatsiooni Atalanta logistilise platvormi ja ELi liikmesriikide sõjalise kohaloleku vastuvõtmise kaudu; juhtida tähelepanu sellele, et Djibouti ehitusprojekte rahastab suures osas Hiina, kes investeerib taristusse hinnanguliselt 9,8 miljardit USA dollarit; tunda muret Hiina mereväebaasi loomise pärast Djiboutis pikamaa sõjalise projektsiooni jaoks ning Doralehi strateegilise sadama ülevõtmise ja Djibouti kasvava avaliku sektori välisvõla suurenemise pärast Hiinalt võetud laenude tõttu; teha koostööd riigiga, mis on maailma ühe kõige rohkem kasutatava rändetee ristumiskohas, et aidata tal vastu võtta piirkonna pagulasi ning täita oma ülemaailmseid ja piirkondlikke kohustusi; jagada ELi oskusteavet ja parimaid tavasid veemajanduse valdkonnas, kuna Djibouti on üks maailma kuivemaid riike, kus valitseb äärmuslik põud; väljendada kahetsust selle üle, et ühelgi sõltumatul meediakanalil ei ole lubatud Djiboutist sõnumeid edastada; nõuda, et tagataks sõltumatu Djibouti meedia allikate kaitse, kellel ei ole muud valikut kui edastada sõnumeid ja võtta sõna välismaalt;

Eritrea

| ii) | mõista hukka Eritrea täielik vastavusseviimine Venemaa narratiivi ja propagandaga ning väljendada muret, et Eritreast võib saada Venemaa mõju platvorm Aafrika Sarve piirkonnas; kutsuda Eritrea ametivõime üles lõpetama sõjaline osalemine Etioopia tsiviilkonfliktis, hõlbustades samal ajal rahukokkuleppe sõlmimist Etioopia föderaalvõimude ja Tigray Rahvavabastusrinde (TPLF) vahel, mis hõlmaks rühmituse raketirünnakute lõpetamist Eritrea pinnal; kutsuda Eritrea ametivõime üles astuma konkreetseid samme sisemise leppimise suunas ja vabastama tingimusteta kõik poliitvangid, sealhulgas Rootsi-Eritrea kirjanik ja ajakirjanik David Isaak, keda on alates 2001. aastast kinni peetud; jälgida pidevalt siseolukorda ning kaaluda ELi sanktsioonide järkjärgulist ja proportsionaalset vähendamist, kui tehakse käegakatsutavaid ja objektiivseid parandusi; |
| --- | --- |

ii)

mõista hukka Eritrea täielik vastavusseviimine Venemaa narratiivi ja propagandaga ning väljendada muret, et Eritreast võib saada Venemaa mõju platvorm Aafrika Sarve piirkonnas; kutsuda Eritrea ametivõime üles lõpetama sõjaline osalemine Etioopia tsiviilkonfliktis, hõlbustades samal ajal rahukokkuleppe sõlmimist Etioopia föderaalvõimude ja Tigray Rahvavabastusrinde (TPLF) vahel, mis hõlmaks rühmituse raketirünnakute lõpetamist Eritrea pinnal; kutsuda Eritrea ametivõime üles astuma konkreetseid samme sisemise leppimise suunas ja vabastama tingimusteta kõik poliitvangid, sealhulgas Rootsi-Eritrea kirjanik ja ajakirjanik David Isaak, keda on alates 2001. aastast kinni peetud; jälgida pidevalt siseolukorda ning kaaluda ELi sanktsioonide järkjärgulist ja proportsionaalset vähendamist, kui tehakse käegakatsutavaid ja objektiivseid parandusi;

Etioopia

| iii) | toetada kõiki diplomaatilisi jõupingutusi jätkuva konflikti lõpetamiseks Etioopias, kes on oluline osaleja Aafrika Sarve piirkonnas, nii riiklikul tasandil kui ka Aafrika Liidu vahendustegevuse kaudu, mille raames kuulutatakse välja Aafrika Sarve kõrge esindaja Olusegun Obasanjo juhitav kõrgetasemeliste vahendajate kolmik, et seada prioriteediks kokkulepe alalise relvarahu, humanitaarabi takistusteta juurdepääsu kohta kõikidesse piirkondadesse ja Eritrea vägede viivitamatuks väljaviimiseks ning hõlbustada aruandekohustust ja sisemist leppimist; nõuda, et peaminister Abiy Ahmedi poolt hiljuti algatatud riigisisene dialoog peab olema võimalikult kaasav, laiaulatuslik ja läbipaistev ning hõlmama kodanikuühiskonna ja opositsioonierakondade esindajaid, et täita eesmärk olla leppimise tõeline katalüsaator; koordineerida asjaomaste riiklike ja rahvusvaheliste institutsioonide ning Etioopia valitsuse vahelist toetust tervishoiu-, haridus- ja muude avalike rajatiste ja teenuste taastamisel, sealhulgas riigisiseste põgenike ja konfliktidest mõjutatud elanikkonna abistamisel; võtta teadmiseks Amnesty Internationali ja Human Rights Watchi aruanne inimsusevastaste kuritegude ja etnilise puhastuse kohta Lääne-Tigrays; tervitada ÜRO inimõiguste nõukogu poolt Etioopia inimõiguste ekspertide rahvusvahelise komisjoni (ICHREE) loomist, et viia läbi kõigi konfliktiosaliste poolt Etioopias alates 3. novembrist 2020 toime pandud väidetavate rikkumiste ja kuritarvituste põhjalik ja erapooletu uurimine; nimetatud komisjoni töö täiendab Etioopia ministeeriumidevahelist aruandluskohustust käsitlevat rakkerühma (IMTF) ja ühise uurimisrühma järeldusi, mis avaldati ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo / Etioopia inimõiguste komisjoni aruandes 2021. aasta novembris; toetada üleminekuperioodi õigusemõistmist, et võtta inimõiguste rikkumiste toimepanijad vastutusele raskete kuritegude eest, mille nad on toime pannud seoses Etioopia konfliktiga, eelkõige toetades kõigi asjaomaste institutsioonide, nagu Etioopia inimõiguste komisjoni, ÜRO Inimõiguste Nõukogu ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu rolli; võtta teadmiseks mõned positiivsed suundumused riigis, näiteks 24. märtsi 2022. aasta humanitaarrahu ja mõnede poliitvangide vabastamine, humanitaarabi parem kättesaadavus vaherahu ajal ning Etioopia valitsuse ja Tigray juhtkonna avalikud deklaratsioonid selle kohta, et nad pühenduvad Aafrika Liidu juhitavatele rahukõnelustele; hinnata hoolikalt suundumusi Etioopias, et võtta olukorra halvenemise korral täiendavaid meetmeid; nõuab samal ajal jätkuvalt konflikti rahumeelset lahendamist ja rahukõneluste viivitamatut alustamist ning uurib ELi võimalikku rolli vahendusprotsessis; olla samal ajal valmis järk-järgult taastama eelarvetoetust ja ELi abi, kui on täidetud teatavad tingimused, muu hulgas vaenutegevuse lõpetamine, humanitaarabi täielik ja takistamatu juurdepääs Etioopiale, sealhulgas Tigray piirkonnas, konflikti raames toime pandud kuritegude eest vastutusele võtmine ning Eritrea vägede väljaviimine riigist; |
| --- | --- |

iii)

toetada kõiki diplomaatilisi jõupingutusi jätkuva konflikti lõpetamiseks Etioopias, kes on oluline osaleja Aafrika Sarve piirkonnas, nii riiklikul tasandil kui ka Aafrika Liidu vahendustegevuse kaudu, mille raames kuulutatakse välja Aafrika Sarve kõrge esindaja Olusegun Obasanjo juhitav kõrgetasemeliste vahendajate kolmik, et seada prioriteediks kokkulepe alalise relvarahu, humanitaarabi takistusteta juurdepääsu kohta kõikidesse piirkondadesse ja Eritrea vägede viivitamatuks väljaviimiseks ning hõlbustada aruandekohustust ja sisemist leppimist; nõuda, et peaminister Abiy Ahmedi poolt hiljuti algatatud riigisisene dialoog peab olema võimalikult kaasav, laiaulatuslik ja läbipaistev ning hõlmama kodanikuühiskonna ja opositsioonierakondade esindajaid, et täita eesmärk olla leppimise tõeline katalüsaator; koordineerida asjaomaste riiklike ja rahvusvaheliste institutsioonide ning Etioopia valitsuse vahelist toetust tervishoiu-, haridus- ja muude avalike rajatiste ja teenuste taastamisel, sealhulgas riigisiseste põgenike ja konfliktidest mõjutatud elanikkonna abistamisel; võtta teadmiseks Amnesty Internationali ja Human Rights Watchi aruanne inimsusevastaste kuritegude ja etnilise puhastuse kohta Lääne-Tigrays; tervitada ÜRO inimõiguste nõukogu poolt Etioopia inimõiguste ekspertide rahvusvahelise komisjoni (ICHREE) loomist, et viia läbi kõigi konfliktiosaliste poolt Etioopias alates 3. novembrist 2020 toime pandud väidetavate rikkumiste ja kuritarvituste põhjalik ja erapooletu uurimine; nimetatud komisjoni töö täiendab Etioopia ministeeriumidevahelist aruandluskohustust käsitlevat rakkerühma (IMTF) ja ühise uurimisrühma järeldusi, mis avaldati ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo / Etioopia inimõiguste komisjoni aruandes 2021. aasta novembris; toetada üleminekuperioodi õigusemõistmist, et võtta inimõiguste rikkumiste toimepanijad vastutusele raskete kuritegude eest, mille nad on toime pannud seoses Etioopia konfliktiga, eelkõige toetades kõigi asjaomaste institutsioonide, nagu Etioopia inimõiguste komisjoni, ÜRO Inimõiguste Nõukogu ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu rolli; võtta teadmiseks mõned positiivsed suundumused riigis, näiteks 24. märtsi 2022. aasta humanitaarrahu ja mõnede poliitvangide vabastamine, humanitaarabi parem kättesaadavus vaherahu ajal ning Etioopia valitsuse ja Tigray juhtkonna avalikud deklaratsioonid selle kohta, et nad pühenduvad Aafrika Liidu juhitavatele rahukõnelustele; hinnata hoolikalt suundumusi Etioopias, et võtta olukorra halvenemise korral täiendavaid meetmeid; nõuab samal ajal jätkuvalt konflikti rahumeelset lahendamist ja rahukõneluste viivitamatut alustamist ning uurib ELi võimalikku rolli vahendusprotsessis; olla samal ajal valmis järk-järgult taastama eelarvetoetust ja ELi abi, kui on täidetud teatavad tingimused, muu hulgas vaenutegevuse lõpetamine, humanitaarabi täielik ja takistamatu juurdepääs Etioopiale, sealhulgas Tigray piirkonnas, konflikti raames toime pandud kuritegude eest vastutusele võtmine ning Eritrea vägede väljaviimine riigist;

Keenia

| iv) | rõhutada Keenia potentsiaali olulise osalejana Aafrika Sarve piirkonnas poliitilises ja majanduslikus mõttes, et suurendada piirkondlikku stabiilsust ning etendada konstruktiivset rolli rahu ja julgeoleku tagamisel; toetada pühendumist uuendatud strateegilisele partnerlusele Keeniaga; süvendada ELi-Keenia suhteid, kasutades täielikult ära ELi-Keenia strateegilise dialoogi potentsiaali; väljendada heameelt otsuse üle lähetada 2022. aasta augustis toimuvatele presidendivalimistele ELi valimisvaatlusmissioon; tunnustada valimisvaidluse rahumeelset lahendamist pärast presidendivalimisi ja võtta teadmiseks Keenia kohtute vastutustundlik roll selles; kutsuda Keenia ametivõime üles nõuetekohaselt hindama eelseisvat valimiste vaatlemise missiooni lõplikku aruannet ja tegema vajalikke järeldusi riigi valimisprotsesside edasiseks reformimiseks ja parandamiseks; pidada kiiduväärseks Keenia jõupingutusi teha koostööd keskkonnaprobleemide lahendamisel ning eelkõige 2022. aasta märtsis Nairobis ÜRO Keskkonnaassambleel sellise resolutsiooni heakskiitmist, mille eesmärk on lõpetada plastireostus ja töötada 2024. aastaks välja õiguslikult siduv rahvusvaheline kokkulepe; |
| --- | --- |

iv)

rõhutada Keenia potentsiaali olulise osalejana Aafrika Sarve piirkonnas poliitilises ja majanduslikus mõttes, et suurendada piirkondlikku stabiilsust ning etendada konstruktiivset rolli rahu ja julgeoleku tagamisel; toetada pühendumist uuendatud strateegilisele partnerlusele Keeniaga; süvendada ELi-Keenia suhteid, kasutades täielikult ära ELi-Keenia strateegilise dialoogi potentsiaali; väljendada heameelt otsuse üle lähetada 2022. aasta augustis toimuvatele presidendivalimistele ELi valimisvaatlusmissioon; tunnustada valimisvaidluse rahumeelset lahendamist pärast presidendivalimisi ja võtta teadmiseks Keenia kohtute vastutustundlik roll selles; kutsuda Keenia ametivõime üles nõuetekohaselt hindama eelseisvat valimiste vaatlemise missiooni lõplikku aruannet ja tegema vajalikke järeldusi riigi valimisprotsesside edasiseks reformimiseks ja parandamiseks; pidada kiiduväärseks Keenia jõupingutusi teha koostööd keskkonnaprobleemide lahendamisel ning eelkõige 2022. aasta märtsis Nairobis ÜRO Keskkonnaassambleel sellise resolutsiooni heakskiitmist, mille eesmärk on lõpetada plastireostus ja töötada 2024. aastaks välja õiguslikult siduv rahvusvaheline kokkulepe;

Somaalia

| v) | tuletada meelde, et ebakindel julgeolekuolukord Somaalias on väga murettekitav ning kui seda kindla kontrolli all ei hoita, võib see olla kogu Aafrika Sarve piirkonnas ja isegi kaugemal oluline destabiliseeriv tegur; tervitada Somaalia presidendivalimiste lõpuleviimist ja võimu rahumeelset üleandmist; kutsuda vastvalitud presidenti üles moodustama kaasavat kabinetti ja uut valitsust tegema edusamme oluliste riiklike prioriteetide asjus, sealhulgas tegelema raske humanitaarolukorraga riigis; hinnata Euroopa toetuse taastamist; pidada kiiduväärseks ELi tegevuse positiivset mõju Somaalias; rõhutada nõuandemissioonide ilmset lisaväärtust juhtimisstruktuuridele ja seega julgustada Euroopa osalejaid osalema ELi väljaõppemissiooni operatsioonides; toetada täielikult ATMISe jõupingutusi inimõiguste edendamisel Somaalias ja rahuvalvepüüdlusi al-Shabaabi vastu, mis ohustab riigis demokraatia julgeolekut ja õigusriiki; teha koostööd Aafrika Liidu ja Somaalia institutsioonidega, et vaadata läbi ATMISe volitused, keskendudes institutsioonide väljaarendamisele ja pakkuda Euroopa rahutagamisrahastu kaudu piisavat rahalist toetust; koordineerida jõupingutusi Aafrika Liidu ja IGADiga, et ergutada Somaalias riigi ülesehitamise protsessi, mille keskmes on kodanikuühiskond; tagada, et ATMISe läbivaatamine toimuks paralleelselt Somaalia relvajõudude ja tsiviiljulgeolekuaparaadi järkjärgulise tugevdamisega, mis peaksid saama riigi julgeoleku tagajateks; konsulteerida Somaalia ametivõimudega, et teha kindlaks uued kahepoolse koostöö vormid ELiga, et tugevdada Somaalia suutlikkust tagada meresõidu turvalisus ja vältida piraatluse taasteket riigi territoriaalvetes; toetada ATMISe vägede tegevuse põhjalikku hindamist, pidades silmas Somaalias regulaarvägede poolt toime pandavate kuritegude ennetamist; |
| --- | --- |

v)

tuletada meelde, et ebakindel julgeolekuolukord Somaalias on väga murettekitav ning kui seda kindla kontrolli all ei hoita, võib see olla kogu Aafrika Sarve piirkonnas ja isegi kaugemal oluline destabiliseeriv tegur; tervitada Somaalia presidendivalimiste lõpuleviimist ja võimu rahumeelset üleandmist; kutsuda vastvalitud presidenti üles moodustama kaasavat kabinetti ja uut valitsust tegema edusamme oluliste riiklike prioriteetide asjus, sealhulgas tegelema raske humanitaarolukorraga riigis; hinnata Euroopa toetuse taastamist; pidada kiiduväärseks ELi tegevuse positiivset mõju Somaalias; rõhutada nõuandemissioonide ilmset lisaväärtust juhtimisstruktuuridele ja seega julgustada Euroopa osalejaid osalema ELi väljaõppemissiooni operatsioonides; toetada täielikult ATMISe jõupingutusi inimõiguste edendamisel Somaalias ja rahuvalvepüüdlusi al-Shabaabi vastu, mis ohustab riigis demokraatia julgeolekut ja õigusriiki; teha koostööd Aafrika Liidu ja Somaalia institutsioonidega, et vaadata läbi ATMISe volitused, keskendudes institutsioonide väljaarendamisele ja pakkuda Euroopa rahutagamisrahastu kaudu piisavat rahalist toetust; koordineerida jõupingutusi Aafrika Liidu ja IGADiga, et ergutada Somaalias riigi ülesehitamise protsessi, mille keskmes on kodanikuühiskond; tagada, et ATMISe läbivaatamine toimuks paralleelselt Somaalia relvajõudude ja tsiviiljulgeolekuaparaadi järkjärgulise tugevdamisega, mis peaksid saama riigi julgeoleku tagajateks; konsulteerida Somaalia ametivõimudega, et teha kindlaks uued kahepoolse koostöö vormid ELiga, et tugevdada Somaalia suutlikkust tagada meresõidu turvalisus ja vältida piraatluse taasteket riigi territoriaalvetes; toetada ATMISe vägede tegevuse põhjalikku hindamist, pidades silmas Somaalias regulaarvägede poolt toime pandavate kuritegude ennetamist;

Lõuna-Sudaan

| vi) | võtta teadmiseks valitsuse volituste pikendamine veel kahe aasta võrra, kuid rõhutada oma kohustust teha edusamme rahulepingu rakendamisel ning valmistuda vabadeks ja õiglasteks valimisteks; toetada täielikult rahulepingu varajast rakendamist Lõuna-Sudaanis selliste peamiste järelevalvestruktuuride kaudu nagu taastatud ühine järelevalve- ja hindamiskomisjon ning relvarahu ja üleminekuaja julgeolekukokkulepete seire- ja kontrollimehhanism, tehes tihedat koostööd Aafrika Liidu ja IGADiga; koordineerida ja toetada teisi Lõuna-Sudaani rahvusvahelisi ja piirkondlikke osalejaid, nagu Aafrika Liit, IGAD, ÜRO ja kolmik (USA, Ühendkuningriik ja Norra), et jätkata jõulist tegevust Lõuna-Sudaani rahvusliku ühtsuse uuendatud üleminekuvalitsuse survestamisel rakendama Lõuna-Sudaani Vabariigi konfliktide lahendamise uuendatud lepingut ja eelkõige täitma oma üleminekueelseid ülesandeid, sealhulgas naiste esindatuse osas, nagu on lepingus üksikasjalikult kirjeldatud; |
| --- | --- |

vi)

võtta teadmiseks valitsuse volituste pikendamine veel kahe aasta võrra, kuid rõhutada oma kohustust teha edusamme rahulepingu rakendamisel ning valmistuda vabadeks ja õiglasteks valimisteks; toetada täielikult rahulepingu varajast rakendamist Lõuna-Sudaanis selliste peamiste järelevalvestruktuuride kaudu nagu taastatud ühine järelevalve- ja hindamiskomisjon ning relvarahu ja üleminekuaja julgeolekukokkulepete seire- ja kontrollimehhanism, tehes tihedat koostööd Aafrika Liidu ja IGADiga; koordineerida ja toetada teisi Lõuna-Sudaani rahvusvahelisi ja piirkondlikke osalejaid, nagu Aafrika Liit, IGAD, ÜRO ja kolmik (USA, Ühendkuningriik ja Norra), et jätkata jõulist tegevust Lõuna-Sudaani rahvusliku ühtsuse uuendatud üleminekuvalitsuse survestamisel rakendama Lõuna-Sudaani Vabariigi konfliktide lahendamise uuendatud lepingut ja eelkõige täitma oma üleminekueelseid ülesandeid, sealhulgas naiste esindatuse osas, nagu on lepingus üksikasjalikult kirjeldatud;

Sudaan

| vii) | korrata veel kord 2021. aasta oktoobri sõjaväelise riigipöörde ja sellele järgnenud mahasurumisel toime pandud vägivalla hukkamõistu; kooskõlastada oma tegevus piirkonna teiste osalejatega, et avaldada sõjaväele survet selge ajakava kehtestamiseks tsiviilvalitsuse taastamiseks, mis viiks võimalikult kiiresti õiglaste, avatud ja läbipaistvate üldvalimisteni; võtta teadmiseks sõjaväe väljendatud kavatsus anda võim üle tsiviilvõimudele ja nõuda, et see üleminek viidaks ellu põhjendamatu viivituseta; kutsuda tsiviilpoliitilisi ametivõime üles suurendama koordineerimist ja koostööd, et esitada selged kavad rahumeelse ülemineku tagamiseks; rõhutada, et vaja on kiiret lahendust, kuna mis tahes edasine viivitus süvendaks majanduse ja humanitaarolukorra halvenemist kogu riigis ning süvendaks niigi tohutuid probleeme, millega Sudaani elanikud silmitsi seisavad; toetada kohapealset kodanikuühiskonda ja kohapealseid aktiviste ning nõuda kinnipeetavate rahumeelsete aktivistide ja poliitvangide vabastamist; kinnitada veel kord oma kindlat toetust kolmepoolse mehhanismi käimasolevatele jõupingutustele aidata lahendada Sudaani osaliste ja algatuste vahelisi erimeelsusi, hõlbustada demokraatiale ülemineku taastamist ning sillutada teed tsiviil- ja demokraatlikule ümberkujundamisele; rõhutada, et tuleb algatada üleminekuperioodi õigusemõistmine, et tuua inimõiguste rikkumiste toimepanijad kohtu ette ja panna alus rahvuslikule leppimisele; tõhustada ELi kohapealset tegevust seoses humanitaarabi ja elanikkonna otsese toetamisega, parandades kohalike kogukondade elutingimusi, vähendades samal ajal kokkupuudet Venemaa ja Hiina mõjudega; väljendada sügavat muret kavandatava Venemaa mereväebaasi loomise pärast Port Sudanis, millel oleks negatiivne mõju Punase mere rahule ja julgeolekule; |
| --- | --- |

vii)

korrata veel kord 2021. aasta oktoobri sõjaväelise riigipöörde ja sellele järgnenud mahasurumisel toime pandud vägivalla hukkamõistu; kooskõlastada oma tegevus piirkonna teiste osalejatega, et avaldada sõjaväele survet selge ajakava kehtestamiseks tsiviilvalitsuse taastamiseks, mis viiks võimalikult kiiresti õiglaste, avatud ja läbipaistvate üldvalimisteni; võtta teadmiseks sõjaväe väljendatud kavatsus anda võim üle tsiviilvõimudele ja nõuda, et see üleminek viidaks ellu põhjendamatu viivituseta; kutsuda tsiviilpoliitilisi ametivõime üles suurendama koordineerimist ja koostööd, et esitada selged kavad rahumeelse ülemineku tagamiseks; rõhutada, et vaja on kiiret lahendust, kuna mis tahes edasine viivitus süvendaks majanduse ja humanitaarolukorra halvenemist kogu riigis ning süvendaks niigi tohutuid probleeme, millega Sudaani elanikud silmitsi seisavad; toetada kohapealset kodanikuühiskonda ja kohapealseid aktiviste ning nõuda kinnipeetavate rahumeelsete aktivistide ja poliitvangide vabastamist; kinnitada veel kord oma kindlat toetust kolmepoolse mehhanismi käimasolevatele jõupingutustele aidata lahendada Sudaani osaliste ja algatuste vahelisi erimeelsusi, hõlbustada demokraatiale ülemineku taastamist ning sillutada teed tsiviil- ja demokraatlikule ümberkujundamisele; rõhutada, et tuleb algatada üleminekuperioodi õigusemõistmine, et tuua inimõiguste rikkumiste toimepanijad kohtu ette ja panna alus rahvuslikule leppimisele; tõhustada ELi kohapealset tegevust seoses humanitaarabi ja elanikkonna otsese toetamisega, parandades kohalike kogukondade elutingimusi, vähendades samal ajal kokkupuudet Venemaa ja Hiina mõjudega; väljendada sügavat muret kavandatava Venemaa mereväebaasi loomise pärast Port Sudanis, millel oleks negatiivne mõju Punase mere rahule ja julgeolekule;

Uganda

| viii) | tunnustada Uganda olulist rolli vahendusprotsessis, mis viis rahukokkuleppeni Lõuna-Sudaanis; tervitada Uganda relvajõudude panust ATMISesse ja koordineerida tegevust riigiga, pidades silmas missiooni tulevikku; toetada riigi uut kohaliku omavalitsuse kava ja muid jõupingutusi vaesuse vastu võitlemiseks rohujuure tasandi lähenemisviisi abil; väljendada kahetsust tingimuste üle, milles 2021. aasta jaanuaris toimunud presidendivalimised toimusid, ning kutsuda Uganda ametivõime üles edendama avatud poliitilist ruumi, mis soodustab õiglasi ja läbipaistvaid valimisi, hoidudes samas meediale ja sotsiaalmeediale juurdepääsu piiramisest; rõhutada asjaolu, et põlisrahvaste ja kohalike kogukondade õigus vabale ja eelnevale teadlikule nõusolekule on sätestatud rahvusvahelises õiguses ning kutsuda Uganda ametivõime üles alati kaitsma kõiki põhilisi inimõigusi; väljendada sellega seoses muret tõsiste inimõiguste rikkumiste pärast, millest on teatatud Ida-Aafrika toornaftajuhtme projektis, ning sellega seotud pöördumatu keskkonna- ja kliimakahju ohu pärast; kutsuda ELi üles võtma kiiresti vastu äriühingute kestlikkust käsitlev hoolsuskohustuse direktiiv, et võtta Euroopa äriühingud vastutusele, kui nende tegevus on seotud selliste rikkumistega; |
| --- | --- |

viii)

tunnustada Uganda olulist rolli vahendusprotsessis, mis viis rahukokkuleppeni Lõuna-Sudaanis; tervitada Uganda relvajõudude panust ATMISesse ja koordineerida tegevust riigiga, pidades silmas missiooni tulevikku; toetada riigi uut kohaliku omavalitsuse kava ja muid jõupingutusi vaesuse vastu võitlemiseks rohujuure tasandi lähenemisviisi abil; väljendada kahetsust tingimuste üle, milles 2021. aasta jaanuaris toimunud presidendivalimised toimusid, ning kutsuda Uganda ametivõime üles edendama avatud poliitilist ruumi, mis soodustab õiglasi ja läbipaistvaid valimisi, hoidudes samas meediale ja sotsiaalmeediale juurdepääsu piiramisest; rõhutada asjaolu, et põlisrahvaste ja kohalike kogukondade õigus vabale ja eelnevale teadlikule nõusolekule on sätestatud rahvusvahelises õiguses ning kutsuda Uganda ametivõime üles alati kaitsma kõiki põhilisi inimõigusi; väljendada sellega seoses muret tõsiste inimõiguste rikkumiste pärast, millest on teatatud Ida-Aafrika toornaftajuhtme projektis, ning sellega seotud pöördumatu keskkonna- ja kliimakahju ohu pärast; kutsuda ELi üles võtma kiiresti vastu äriühingute kestlikkust käsitlev hoolsuskohustuse direktiiv, et võtta Euroopa äriühingud vastutusele, kui nende tegevus on seotud selliste rikkumistega;

2.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning teavitamise eesmärgil Aafrika Liidule, Ida-Aafrika Arenguühendusele ja ÜROle.

---

(1)  ELT C 385, 22.9.2021, lk 24.

(2)  ELT C 494, 8.12.2021, lk 80.

(3)  ELT C 224, 8.6.2022, lk 99.

(4)  ELT C 117, 11.3.2022, lk 114.

(5)  ELT C 336, 2.9.2022, lk 14.

(6)  ELT C 425, 20.10.2021, lk 132.

(7)  ELT C 132, 24.3.2022, lk 205.

(8)  ELT C 465, 17.11.2021, lk 154.

(9)  ELT C 202, 28.5.2021, lk 54.

(10)  ELT C 395, 29.9.2021, lk 50.

(11)  ELT C 50, 9.2.2018, lk 57.

(12)  ELT C 307, 30.8.2018, lk 92.

(13)  ELT C 76, 28.2.2018, lk 35.

(14)  ELT C 294, 23.7.2021, lk 8.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 4. oktoober 2022

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/130

---

P9_TA(2022)0332

Haiguste Ennetuse ja Tõrje Euroopa keskus ***I

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 132/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0726), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0726),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 168 lõiget 5, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0366/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 168 lõiget 5, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0366/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Prantsusmaa Senati poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsusmaa Senati poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2021. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 7. mai 2021. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 7. mai 2021. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 8. detsembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 8. detsembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A9-0253/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A9-0253/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 109.

(2)  ELT C 300, 27.7.2021, lk 76.

(3)  Käesolev seisukoht asendab 14. septembril 2021. aastal vastu võetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0376).

---

P9_TC1-COD(2020)0320

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2370) lõplikule kujule).

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/132 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/132

---

P9_TA(2022)0333

Tõsised piiriülesed terviseohud ***I

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse tõsiseid piiriüleseid terviseohtusid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1082/2013/EL (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 132/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0727), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0727),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 168 lõiget 5, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0367/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 168 lõiget 5, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0367/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Prantsusmaa Senati poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsusmaa Senati poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2021. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 7. mai 2021. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 7. mai 2021. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A9-0247/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A9-0247/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 109.

(2)  ELT C 300, 27.7.2021, lk 76.

(3)  Käesolev seisukoht asendab 14. septembril ja 11. novembril 2021. aastal vastu võetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0377 ja P9_TA(2021)0449).

---

P9_TC1-COD(2020)0322

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., milles käsitletakse tõsiseid piiriüleseid terviseohtusid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1082/2013/EL

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2371) lõplikule kujule).

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/133 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/133

---

P9_TA(2022)0336

India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) pädevusalasse kuuluval alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ***I

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) pädevusalasse kuuluval alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ning muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1936/2001, (EÜ) nr 1984/2003 ja (EÜ) nr 520/2007 (COM(2021)0113 – C9-0095/2021 – 2021/0058(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 132/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0113), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0113),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0095/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0095/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9. juuni 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9. juuni 2021. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 22. juuni 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 22. juuni 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0312/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0312/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 341, 24.8.2021, lk 106.

---

P9_TC1-COD(2021)0058

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) pädevusalasse kuuluval alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ning muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1936/2001, (EÜ) nr 1984/2003 ja (EÜ) nr 520/2007

E(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2343) lõplikule kujule).

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/134 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/134

---

P9_TA(2022)0337

Paindlik abi territooriumidele (FAST–CARE) ***I

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 ja määrust (EL) 2021/1060 seoses täiendava paindlikkusega Venemaa Föderatsiooni sõjalise agressiooni tagajärgedega tegelemiseks FAST (paindlik abi territooriumidele) – CARE (COM(2022)0325 – C9-0218/2022 – 2022/0208(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esineme lugemine)

(2023/C 132/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0325), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0325),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 177, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0218/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 177, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0218/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 20. juuli 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 20. juuli 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A9-0232/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A9-0232/2022),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0208

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) 2021/1060 seoses täiendava paindlikkusega Venemaa Föderatsiooni sõjalise agressiooni tagajärgedega tegelemiseks FAST (paindlik abi territooriumidele) – CARE

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2039) lõplikule kujule).

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/135 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/135

---

P9_TA(2022)0338

Raadioseadmete direktiiv: elektroonikaseadmete ühtne laadija ***I

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2014/53/EL raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (COM(2021)0547 – C9-0366/2021 – 2021/0291(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 132/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0547), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0547),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0366/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0366/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2021. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A9-0129/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A9-0129/2022),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 152, 6.4.2022, lk 82.

---

P9_TC1-COD(2021)0291

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/..., millega muudetakse direktiivi 2014/53/EL raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2022/2380) lõplikule kujule).

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/136 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/136

---

P9_TA(2022)0340

ELi tollivaldkonna ühtne liides ***I

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse Euroopa Liidu tollivaldkonna ühtne teeninduskeskkond ja muudetakse määrust (EL) nr 952/2013 (COM(2020)0673 – C9-0338/2020 – 2020/0306(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 132/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0673), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0673),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikleid 33, 114 ja 207, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C9-0338/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikleid 33, 114 ja 207, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C9-0338/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. märtsi 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. märtsi 2021. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. juuni 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. juuni 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni kirja,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A9-0279/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A9-0279/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 220, 9.6.2021, lk 62.

---

P9_TC1-COD(2020)0306

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega luuakse Euroopa Liidu tollivaldkonna ühtne teeninduskeskkond ja muudetakse määrust (EL) nr 952/2013

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2399) lõplikule kujule).

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/137 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/137

---

P9_TA(2022)0341

Põllumajanduse sisendite ja väljundite statistika ***I

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb põllumajanduse sisendite ja väljundite statistikat ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1165/2008, (EÜ) nr 543/2009 ja (EÜ) nr 1185/2009 ning nõukogu direktiiv 96/16/EÜ (COM(2021)0037 – C9-0009/2021 – 2021/0020(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 132/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0037), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0037),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0009/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0009/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 17. juuni 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 17. juuni 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A9-0285/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A9-0285/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

P9_TC1-COD(2021)0020

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., mis käsitleb põllumajanduse sisendite ja väljundite statistikat ning millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 617/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 1165/2008, (EÜ) nr 543/2009 ja (EÜ) nr 1185/2009 ning nõukogu direktiiv 96/16/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2379) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISAVALDUS SEOSES MÄÄRUSEGA (EL) 2022/2379 SELLE KOHTA, KUI OLULINE ON LUUA KÕIGIS LIIKMESRIIKIDES RIIGI PÄDEVATE ASUTUSTE PEETAV REGISTER PÕLLUMAJANDUSES TAIMEKAITSEVAHENDITE KASUTAMISE KOHTA

Euroopa rohelise kokkuleppe osana rõhutatakse strateegias „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegias vajadust minna üle kestlikule toidusüsteemile, vähendades selleks eelkõige pestitsiidide kasutamist ja nendega seotud riske 2030. aastaks 50 % ning suurendades mahepõllumajanduse osakaalu ja elurikkaid maastikuelemente põllumajandusmaal.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/2379 (1) (PSVS) alusel saab põllumajanduslikus tegevuses professionaalsete kasutajate poolt taimekaitsevahendite kasutamise kohta (mis hõlmab 95 % iga liikmesriigi kasutusest) täielikke andmeid koguda vaid siis, kui liidu õiguse alusel on kohaldatav õiguslik nõue, mille kohaselt peavad taimekaitsevahendite professionaalsed kasutajad edastama oma andmeid riigi pädevatele asutustele elektroonilisel kujul.

Euroopa Parlament ja nõukogu tunnistavad sellise nõude liidu õigusaktides sätestamise tähtsust ja kohustuvad tegema selle nimel koostööd.

KOMISJONI AVALDUS SEOSES MÄÄRUSEGA (EL) 2022/2379 KÄIMASOLEVA TÖÖ KOHTA, MILLE EESMÄRK ON TAGADA SELLISTE ANDMETE KÄTTESAADAVUS ELEKTROONILISEL KUJUL, MIDA TAIMEKAITSEVAHENDITE PROFESSIONAALSED KASUTAJAD SÄILITAVAD VASTAVALT MÄÄRUSE (EÜ) NR 1107/2009 ARTIKLI 67 LÕIKELE 1

Euroopa rohelises kokkuleppes ja strateegias „Talust taldrikule“ on sätestatud, et keemiliste pestitsiidide kasutamise ja nendega seotud riskide vähendamine on liidu peamine eesmärk. Tõhusa ja mõjusa poliitika tagamiseks on äärmiselt oluline esitada usaldusväärsed ja terviklikud andmed pestitsiidide kasutamise kohta põllumajandusettevõtetes. Käimasolev töö, mille eesmärk on tagada taimekaitsevahendite professionaalsete kasutajate säilitatavate andmete elektrooniline kättesaadavus, on oluline tegur, mis võimaldab rakendada pestitsiididega seotud aruandluskohustusi, mis on osa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2022/2379 (2) (SAIO).

Seepärast on komisjon koostanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (3) artikli 67 lõike 4 alusel komisjoni rakendusmääruse eelnõu seoses taimekaitsevahendite kasutamist käsitlevate selliste andmete sisu ja vormiga, mida professionaalsed kasutajad peavad säilitama määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 67 lõike 1 kohaselt.

Kui kõnealune rakendusmäärus vastu võetakse, nagu praegu ette nähtud, reguleeriks see üksikasjalikult määrusega (EÜ) nr 1107/2009 nõutavat andmete säilitamist, sealhulgas määrates kindlaks andmed, mida professionaalsed kasutajad peavad salvestama, ning tagades, et need andmed on elektroonilisel kujul kättesaadavad hiljemalt alates 1. jaanuarist 2025.

Kõnealuse rakendusmääruse eelnõu arutatakse praegu alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee päevakorrapunktis „Fütofarmatseutilised tooted – õigusaktid“. Lähikuudel kavatseb komisjon küsida komitee arvamust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (4) artiklile 5.

Komisjon kavatseb selle rakendusmääruse vastu võtta enne 2022. aasta lõppu.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. novembri 2022. aasta määrus (EL) 2022/2379, mis käsitleb põllumajanduse sisendite ja väljundite statistikat ning millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 617/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 1165/2008, (EÜ) nr 543/2009 ja (EÜ) nr 1185/2009 ning nõukogu direktiiv 96/16/EÜ (ELT L 315, 7.12.2022, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. novembri 2022. aasta määrus (EL) 2022/2379, mis käsitleb põllumajanduse sisendite ja väljundite statistikat ning millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 617/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 1165/2008, (EÜ) nr 543/2009 ja (EÜ) nr 1185/2009 ning nõukogu direktiiv 96/16/EÜ (ELT L 315, 7.12.2022, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/139 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/139

---

P9_TA(2022)0342

Püsivaid orgaanilisi saasteaineid käsitleva määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisa muutmine ***I

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1021 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) IV ja V lisa (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 132/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0656), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0656),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0396/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0396/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2021. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A9-0092/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A9-0092/2022),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT C 152, 6.4.2022, lk 197.

(2)  Käesolev seisukoht asendab 3. mai 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0130).

---

P9_TC1-COD(2021)0340

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määruse (EL) 2019/1021 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) IV ja V lisa

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2400) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus

Komisjoni avaldus seoses määruse (EL) 2022/2400 vastuvõtmisega jäätmekoodi (1)
  17 05 04„muld ja kivid, mida ei ole nimetatud koodi 17 05 03 all“ kandmise kohta määruse (EL) 2019/1021 V lisa 2. osasse

Jäätmekoodi „mullad ja kivid, mida ei ole nimetatud koodi 17 05 03 all“ lisamist V lisa 2. osasse ei tohiks tõlgendada nii, et see soosib pigem pinnase kõrvaldamist jäätmetena kui selle tervendamist, et vältida jäätmeteket.

Kui kõrvaldamine pakub parimat keskkonnajäätmete käitlemise võimalust, kohaldatakse hävitavast töötlemisest tehtava erakorralise erandi suhtes määruse (EL) 2019/1021 artikli 7 lõike 4 nõudeid.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. novembri 2022. aasta määrus (EL) 2022/2400, millega muudetakse määruse (EL) 2019/1021 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) IV ja V lisa (ELT L 317, 9.12.2022, lk 24).

---

Neljapäev, 6. oktoober 2022

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 132/141 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 132/141

---

P9_TA(2022)0348

Teenindusaegade kasutamise nõuded liidu lennujaamades: ajutine vabastus ***I

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 95/93 seoses COVID-19 pandeemiast tingitud ajutise vabastusega teenindusaegade kasutamise eeskirjade kohaldamisest ühenduse lennujaamades (COM(2022)0334 – C9-0225/2022 – 2022/0214(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 132/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0334), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0334),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0225/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0225/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. septembri 2022. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. septembri 2022. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P9_TC1-COD(2022)0214

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. oktoobril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 95/93 seoses epidemioloogilisest olukorrast või sõjalisest agressioonist tingitud ajutise vabastusega teenindusaegade kasutamise nõuete kohaldamisest liidu lennujaamades

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2038) lõplikule kujule).

---