# Euroopan unionin C 146/27.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 146 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 66. vuosikerta27. huhtikuu 2023 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 146

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

66. vuosikerta27. huhtikuu 2023

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 576. täysistunto, 22.2.2023–23.2.2023 |
| 2023/C 146/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta Ukraina: Vuosi Venäjän hyökkäyksen jälkeen – Euroopan kansalaisyhteiskunnan näkökulma | 1 |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 576. täysistunto, 22.2.2023–23.2.2023 |
| 2023/C 146/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Energiapolitiikka ja työmarkkinat: työllisyysvaikutukset energiasiirtymää toteuttavilla alueilla (oma-aloitteinen lausunto) | 4 |
| 2023/C 146/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Työmarkkinoiden kehityksen tukeminen: työllistettävyyden ylläpitäminen, tuottavuuden parantaminen ja osaamisen kehittäminen erityisesti pk-yrityksissä (oma-aloitteinen lausunto) | 15 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 576. täysistunto, 22.2.2023–23.2.2023

2023/C 146/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta Ukraina: Vuosi Venäjän hyökkäyksen jälkeen – Euroopan kansalaisyhteiskunnan näkökulma

1

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 576. täysistunto, 22.2.2023–23.2.2023

2023/C 146/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Energiapolitiikka ja työmarkkinat: työllisyysvaikutukset energiasiirtymää toteuttavilla alueilla (oma-aloitteinen lausunto)

4

2023/C 146/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Työmarkkinoiden kehityksen tukeminen: työllistettävyyden ylläpitäminen, tuottavuuden parantaminen ja osaamisen kehittäminen erityisesti pk-yrityksissä (oma-aloitteinen lausunto)

15

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 576. täysistunto, 22.2.2023–23.2.2023 |
| 2023/C 146/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetusten (EU) N:o 260/2012 ja (EU) 2021/1230 muuttamisesta euromääräisten pikasiirtojen osalta(COM(2022) 546 final – 2022/0341 (COD)) | 23 |
| 2023/C 146/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja koskevien tietojen keruusta ja jakamisesta ja asetuksen (EU) 2018/1724 muuttamisesta(COM(2022) 571 final – 2022/0358 (COD)) | 29 |
| 2023/C 146/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhdyskuntajätevesien käsittelystä(COM(2022) 541 final – 2022/0345 (COD)) | 35 |
| 2023/C 146/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön vesipolitiikan puitteista annetun direktiivin 2000/60/EY, pohjaveden suojelusta pilaantumiselta ja huononemiselta annetun direktiivin 2006/118/EY ja ympäristönlaatunormeista vesipolitiikan alalla annetun direktiivin 2008/105/EY muuttamisesta(COM(2022) 540 final – 2022/0344 (COD)) | 41 |
| 2023/C 146/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ilmanlaadusta ja sen parantamisesta(COM(2022) 542 final – 2022/0347 (COD)) | 46 |
| 2023/C 146/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Tiedonanto linjauksista EU:n talouden ohjausjärjestelmän uudistamiseksi(COM(2022) 583 final) | 53 |
| 2023/C 146/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille: Vuotuinen selvitys kestävästä kasvusta 2023(COM(2022) 780 final) | 59 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 576. täysistunto, 22.2.2023–23.2.2023

2023/C 146/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetusten (EU) N:o 260/2012 ja (EU) 2021/1230 muuttamisesta euromääräisten pikasiirtojen osalta(COM(2022) 546 final – 2022/0341 (COD))

(COM(2022) 546 final – 2022/0341 (COD))

23

2023/C 146/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja koskevien tietojen keruusta ja jakamisesta ja asetuksen (EU) 2018/1724 muuttamisesta(COM(2022) 571 final – 2022/0358 (COD))

(COM(2022) 571 final – 2022/0358 (COD))

29

2023/C 146/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhdyskuntajätevesien käsittelystä(COM(2022) 541 final – 2022/0345 (COD))

(COM(2022) 541 final – 2022/0345 (COD))

35

2023/C 146/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön vesipolitiikan puitteista annetun direktiivin 2000/60/EY, pohjaveden suojelusta pilaantumiselta ja huononemiselta annetun direktiivin 2006/118/EY ja ympäristönlaatunormeista vesipolitiikan alalla annetun direktiivin 2008/105/EY muuttamisesta(COM(2022) 540 final – 2022/0344 (COD))

(COM(2022) 540 final – 2022/0344 (COD))

41

2023/C 146/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ilmanlaadusta ja sen parantamisesta(COM(2022) 542 final – 2022/0347 (COD))

(COM(2022) 542 final – 2022/0347 (COD))

46

2023/C 146/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Tiedonanto linjauksista EU:n talouden ohjausjärjestelmän uudistamiseksi(COM(2022) 583 final)

(COM(2022) 583 final)

53

2023/C 146/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille: Vuotuinen selvitys kestävästä kasvusta 2023(COM(2022) 780 final)

(COM(2022) 780 final)

59

---

| | Oikaisuja |
| --- | --- |
| 2023/C 146/11 | Oikaisu I osan (Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot) otsikon Euroopan talous- ja sosiaalikomitea alaotsikkoon 575. Plenartagung des Europäischen Wirtschafts- und Sozialausschusses, 14.12.2022-15.12.2022( EUVL C 140, 21.4.2023 ) | 65 |
| 2023/C 146/12 | Oikaisu alaotsikkoon 575. Plenartagung des Europäischen Wirtschafts- und Sozialausschusses, 14.12.2022-15.12.2022 osassa III (Valmistelevat säädökset), otsikon Euroopan talous- ja sosiaalikomitea alla ( EUVL C 140, 21.4.2023 ) | 66 |

Oikaisuja

2023/C 146/11

Oikaisu I osan (Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot) otsikon Euroopan talous- ja sosiaalikomitea alaotsikkoon 575. Plenartagung des Europäischen Wirtschafts- und Sozialausschusses, 14.12.2022-15.12.2022( EUVL C 140, 21.4.2023 )

( EUVL C 140, 21.4.2023 )

65

2023/C 146/12

Oikaisu alaotsikkoon 575. Plenartagung des Europäischen Wirtschafts- und Sozialausschusses, 14.12.2022-15.12.2022 osassa III (Valmistelevat säädökset), otsikon Euroopan talous- ja sosiaalikomitea alla ( EUVL C 140, 21.4.2023 )

( EUVL C 140, 21.4.2023 )

66

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 576. täysistunto, 22.2.2023–23.2.2023

| 27.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta ”Ukraina: Vuosi Venäjän hyökkäyksen jälkeen – Euroopan kansalaisyhteiskunnan näkökulma”

(2023/C 146/01)

| Esittelijät: | Stefano MALLIA


  Oliver RÖPKE


  Séamus BOLAND |
| --- | --- |

Esittelijät:

Stefano MALLIA

Oliver RÖPKE

Séamus BOLAND

| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 4 kohta |
| --- | --- |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.2.2023 |
| Täysistunnon numero | 576 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 160/1/4 |

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 4 kohta

Hyväksyminen täysistunnossa

23.2.2023

Täysistunnon numero

576

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

160/1/4

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA (ETSK), joka

Ukrainan liittyminen EU:hun

| 1. | muistuttaa, että ukrainalaisia kuolee jatkuvasti demokratiaa puolustaessaan ja että maan määrätietoisille pyrkimyksille kohti EU-jäsenyyttä on annettava konkreettista ja merkityksellistä tunnustusta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että laajentuminen on molempia osapuolia hyödyttävä prosessi, sillä se vakauttaa omalta osaltaan EU:ta, vahvistaa sen geopoliittista asemaa, edistää rauhaa, unionin arvoja ja sen kansojen hyvinvointia (1) ja hyödyttää kaikkia laajempien sisämarkkinoiden kautta. Lisäksi laajentumisprosessi auttaa Ukrainaa vahvistamaan demokratiaa, oikeusvaltiota ja ihmisoikeuksien kunnioittamista. |
| --- | --- |

2.

| 3. | painottaa, että EU:n tulee toimia Ukrainan liittymisprosessissa yhtenäisesti, ja ehdottaa, että tässä yhteydessä noudatetaan muiden EU:hun vuosina 2004–2013 liittyneiden Itä-Euroopan maiden esimerkkiä. Tätä varten tulee perustaa asianomaisten ministeriöiden alaisuuteen EU-integraatiota käsitteleviä työryhmiä, joiden kautta virkamiehiä perehdytetään kysymyksiin, jotka liittyvät yhdenmukaistamiseen EU:n vaatimusten, normien, menettelyjen ja yleisesti EU:n säännöstön kanssa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että EU:hun liittymisen menettelysääntöjä on noudatettava, mutta pitää selvänä, että Ukrainan (samoin kuin kaikkien Länsi-Balkanin ehdokasmaiden ja itäisen kumppanuuden piiriin kuuluvien ehdokasmaiden) liittymisprosessi on toteutettava mahdollisimman käytännönläheisesti ja tukeutuen demokratiaa, oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia, perusvapauksia, markkinataloutta ja EU:n säännöstön täytäntöönpanoa koskevien uudistusten toteuttamiseen. |
| --- | --- |

4.

Ukrainaan kohdistuvia hyökkäysrikoksia käsittelevä kansainvälinen erityistuomioistuin ja Venäjän federaation vastaiset pakotteet

| 5. | kannattaa varauksetta Euroopan parlamentin päätöslauselmaa, jossa kehotetaan perustamaan Ukrainaan kohdistuvia hyökkäysrikoksia käsittelevä kansainvälinen erityistuomioistuin (2). Tuomioistuin olisi muodostettava tiiviissä yhteistyössä Kansainvälisen rikostuomioistuimen ja YK:n kanssa. Komitea vetoaa lisäksi sen puolesta, että EU omaksuisi johtoaseman kansainvälisen avun tarjoamisessa sotarikosten, ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten ja kansanmurhan tutkintaan. |
| --- | --- |

5.

| 6. | kannattaa Euroopan parlamentin päätöslauselmaa Venäjän federaation nimeämisestä terrorismia tukevaksi valtioksi (3) ja pitää erityisen myönteisenä kohtaa, jossa kehotetaan EU:ta ja sen jäsenvaltioita kehittämään EU:n oikeudellinen kehys, jonka nojalla valtioita voitaisiin nimetä terrorismia tukeviksi valtioiksi ja valtioiksi, jotka käyttävät terrorismin keinoja. Tällaisen EU:n oikeudellisen kehyksen täytäntöönpanon olisi johdettava merkittäviin taloudellisesti, poliittisesti, sosiaalisesti ja kulttuurisesti rajoittaviin toimenpiteisiin näitä maita vastaan. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ilmaisee tukensa ehdotukselle sisällyttää Wagner Group EU:n terroristiluetteloon. |
| --- | --- |

7.

”Ukraina-väsymyksen” ehkäiseminen

| 8. | korostaa, että Ukrainan häviö sodassa Venäjää vastaan olisi tuhoisaa demokratialle kaikkialla maailmassa. EU:n on tehtävä kaikkensa ”Ukraina-väsymyksen” ehkäisemiseksi. EU:lla on rauhanhankkeena moraalinen velvollisuus tukea Ukrainaa niin kauan kuin se on tarpeen ja tehdä kaikkensa Ukrainan hyväksi, myös antamalla humanitaarista apua ja infrastruktuuritukea. |
| --- | --- |

8.

Ukrainan jälleenrakentaminen ja elpyminen

| 9. | huomauttaa, että EU:n on jo nyt laadittava suunnitelmia ja valmisteltava välineitä Ukrainan jälleenrakentamista varten. Eri virastojen yhteinen lahjoittajien koordinointifoorumi on vahva osoitus siitä, että kansainvälinen yhteisö seisoo Ukrainan rinnalla ja aikoo tukea sitä jatkossakin, mutta lyhyen aikavälin avun lisäksi sen on kiinnitettävä yhtä lailla huomiota Ukrainan jälleenrakentamiseen pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että Ukrainan yhteiskunnan ja alueen jälleenrakennus- ja elpymissuunnitelmissa olisi kiinnitettävä huomiota oikeudenmukaisiin työoloihin ja -ehtoihin, työlainsäädännön noudattamisen valvontaan, ihmisarvoisen työn sekä turvallista ja terveellistä työympäristöä koskevan oikeuden edistämiseen ja koulutusmahdollisuuksien tarjoamiseen kaikille. |
| --- | --- |

10.

| 11. | tähdentää, että Ukrainan jälleenrakentaminen on valtava urakka ja että nyt on luotava kaikki tarvittavat edellytykset sille, että ukrainalaiset voivat palata normaaliin elämään mahdollisimman pian sodan päätyttyä ja että he voivat rakentaa kilpailukykyisen talouden, joka edistää vihreää, digitaalista ja oikeudenmukaista siirtymää ja tuottaa hyvinvointia kaikille ukrainalaisille. Näiden prosessien yhteydessä tulee myös tukea työpaikkojen luomista niiden työpaikkojen tilalle, jotka Ukraina on menettänyt Venäjän hyökkäyksen takia. |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa ottamaan työmarkkinaosapuolet ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan jälleenrakennus- ja elpymissuunnitelmien laadintaan, täytäntöönpanoon ja seurantaan. Niiden osallistuminen takaa avoimuuden ja oikeudenmukaisuuden sekä sen, että resursseja ohjataan sinne, missä niitä tarvitaan eniten. |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa, että on EU:n ja Ukrainan yhteisen edun mukaista auttaa kaikentyyppisiä ukrainalaisia yrityksiä selviytymään sodasta ja luomaan jälleenrakentamisen aikana perusta kukoistavalle taloudelle. Ukrainalle on annettava mahdollisuus osallistua sisämarkkinaohjelman lisäksi muihinkin keskeisiin EU:n ohjelmiin. Yritykset tarvitsevat jatkuvaa ja tehostettua tukea tietämyksen jakamiseen, logistiikkaan sekä suoran ja välillisen rahoituksen saantiin. |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa käynnistämään Ukrainassa uudelleen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun sotalain vallitessa, vaikka se saattaa olla haasteellista. Työmarkkinavuoropuhelulla on keskeinen sija Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksissa ja EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksessa, ja siitä tulee yksi tärkeimmistä välineistä hallituksen, työnantajien ja työntekijöiden välisissä neuvotteluissa maan taloudelliseen ja sosiaaliseen jälleenrakentamiseen liittyvistä kysymyksistä. |
| --- | --- |

14.

| 15. | suhtautuu myönteisesti rakentaviin kolmikantasopimuksiin Ukrainan työlainsäädännön uudistuksista ja odotettavissa olevaan työehtosopimuksia koskevan lainsäädännön parantamiseen ja korostaa, että Ukrainan, ILO:n ja EU:n asiantuntijat on otettava mukaan kansainvälisten työnormien sekä sosiaalisiin kysymyksiin ja työhön liittyvien vähimmäisvaatimusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

15.

Kansalaisyhteiskunnan ja ihmisten välisten yhteyksien tukeminen

| 16. | antaa EU:n ja Ukrainan kansalaisyhteiskunnan organisaatioille tunnustusta solidaarisuudesta, jota ne ovat osoittaneet tarjoamalla hätäapua ja tukea sotaa pakeneville. |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että on tärkeää perustaa EU:n mekanismi, jonka avulla voidaan lisätä Ukrainan kansalaisyhteiskunnan vaikutusmahdollisuuksia tarjoamalla rahoitusta ja helpottamalla osallistumista EU:n kansalaisyhteiskunnan verkostoihin. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen nojalla perustetun EU:n ja Ukrainan kansalaisyhteiskuntafoorumin ja muiden Ukrainan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, myös Brysselissä toimivien kattoverkostojen ja ulkomailla asuvien ukrainalaisten järjestöjen, taloudelliseen ja hallinnolliseen tukemiseen sekä tämän tuen koordinointiin. |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa lisäämään Erasmus+-ohjelman määrärahoja Ukrainan osalta vuonna 2024, jotta tuhat uutta Ukrainasta tulevaa edunsaajaa voi hyödyntää ohjelmaa. Näin voidaan rakentaa siltoja EU:n ja Ukrainan kansalaisyhteiskunnan välille ja vahvistaa niitä. Tällaiset harjoittelu- ja vaihtomahdollisuudet ETSK:ssa ja muissa EU:n toimielimissä saisivat ukrainalaiset nuoret tiedostamaan yhä paremmin EU:hun yhdentymisen sosiaaliset ja taloudelliset hyödyt. |
| --- | --- |

18.

Bryssel 23. helmikuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artikla.

1

(2)  Euroopan parlamentin 19. tammikuuta 2023 antama päätöslauselma Ukrainaan kohdistuvaa hyökkäysrikosta käsittelevän tuomioistuimen perustamisesta (2022/3017(RSP)).

2

(3)  Euroopan parlamentin 23. marraskuuta 2022 antama päätöslauselma Venäjän federaation nimeämisestä terrorismia tukevaksi valtioksi (2022/2896(RSP)).

3

---

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 576. täysistunto, 22.2.2023–23.2.2023

| 27.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/4

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Energiapolitiikka ja työmarkkinat: työllisyysvaikutukset energiasiirtymää toteuttavilla alueilla”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 146/02)

| Esittelijä: | Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO |
| --- | --- |

Esittelijä:

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 30.1.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.2.2023 |
| Täysistunnon numero | 576 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 123/43/20 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

30.1.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

22.2.2023

Täysistunnon numero

576

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

123/43/20

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) katsoo, että ilmastokriisin kielteisten vaikutusten voimistuminen sekä uudesta geopoliittisesta ja energiamarkkinatilanteesta johtuvat epävarmuustekijät ja kriisit pakottavat Euroopan unionin vauhdittamaan huomattavasti siirtymistä puhtaaseen energiaan ja vahvistamaan Euroopan energiaomavaraisuutta, jotta EU ei olisi riippuvainen epäluotettavista toimittajista ja hinnoiltaan epävakaista fossiilisista polttoaineista. Komitea suhtautuukin myönteisesti asiaa koskeviin Euroopan komission suunnitelmiin (esimerkiksi REPowerEU-suunnitelmaan ja sen lisärahoitukseen elpymis- ja palautumistukivälineestä). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK huomauttaa myös, että ympäristöriskit (ilmastokriisi) ja energiariskit (riippuvuus fossiilisista polttoaineista) vaikuttavat taloudelliseen toimintaan ja siihen liittyviin poliittisiin toimenpiteisiin. Niillä on eri tavoin suuri vaikutus heikoimmassa asemassa oleviin alueisiin, talouden aloihin, työntekijöihin ja väestöryhmiin. ETSK katsookin, että on kiinnitettävä erityistä huomiota oikeudenmukaisen siirtymän tukialueisiin, joilla yhteys energia-alan kehityksen ja työmarkkinoiden vaatimusten välillä on vahvempi ja joilla tarvitaan erityisiä politiikkatoimia. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Luotettavimmat tutkimukset osoittavat, että vihreän siirtymän ja erityisesti energiasiirtymän onnistuminen saattaa kasvattaa bruttokansantuotetta (eräissä tutkimuksissa sen arvioidaan kasvavan 5,6 prosenttia vuoteen 2050 mennessä), lisätä työllisyyttä (ILO ja IRENA arvioivat, että häviävien työpaikkojen tilalle syntyy nelinkertaisesti uusia työpaikkoja) ja parantaa työpaikkojen laatua tarvittavan korkeamman pätevyystason vuoksi. Energian hinnan aleneminen, kun käyttöön saadaan yhä enemmän EU:n asianmukaisen vihreän luokitusjärjestelmän avulla yksilöitäviä ja edistettäviä energialähteitä, etenkin uusiutuvia energialähteitä, parantaa paitsi näiden palvelujen saatavuutta myös tuotantoa ja luo lisää työpaikkoja. Uusiutuvan energian alalle syntyviä työpaikkoja on yleensä vaikeampi siirtää muualle, mikä hyödyttää useita alueita, erityisesti niitä, jotka ovat suuremmassa väestökadon vaarassa. Lisäksi on otettava huomioon myönteiset terveysvaikutukset työympäristöön. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK on kuitenkin hyvin huolissaan vakavista taloudellisista, työllisyyteen kohdistuvista ja sosiaalisista lyhyen ja keskipitkän aikavälin kielteisistä vaikutuksista, joita energiasiirtymä aiheuttaa ja joita meneillään oleva Ukrainan sodan synnyttämä kriisi ja nykyinen taloustilanne (korkea inflaatio) pahentavat. Energian hintojen nousu on vaikuttanut haavoittuvimmassa asemassa oleviin kotitalouksiin ja moniin yrityksiin kaikkialla EU:ssa. Suuret energialaskut nostavat yritysten kustannuksia, vaikuttavat niiden tuotanto- ja työllisyystasoon ja pakottavat ne tekemään rakenneuudistussuunnitelmia. Tämä osoittaa, että energiapolitiikalla ja sen muutoksilla on ratkaiseva merkitys työmarkkinoiden keskeisten toimijoiden – työntekijöiden ja työnantajien – sopeutumisen ja tasapainon kannalta. Energiamarkkinat onkin saatava vakautumaan hyvin pian, ja tulevaisuudessa niitä varten tarvitaan uudet hallinnointisäännöt, joissa on otettava huomioon vihreä ja digitaalinen siirtymä, häiriönsietokyky ja kilpailukyky. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK ehdottaa energiasiirtymän kielteisten vaikutusten korjaamiseksi tai lieventämiseksi, että jäsenvaltiot harkitsevat asianmukaisia tapoja integroida nykyisessä uusien kriisien sävyttämässä tilanteessa työmarkkinapolitiikat (kannustimet laadukkaita ja kestäviä työpaikkoja varten energiasiirtymän lisäarvona; rahastot tilapäisten tai pysyvien rakenneuudistusprosessien kustannusten jakamiseksi; ammatilliset uudelleenkoulutusohjelmat työllistettävyyden parantamiseksi hiilivapaassa taloudessa jne.) ja sosiaalista hyvinvointia edistävät politiikat (energiapalvelujen yleisen saatavuuden varmistaminen, korvaavien tulojen ja riittävän vähimmäistoimeentulon takaaminen jne.) paremmin sääntelypuitteisiin ja ympäristö- ja energiapolitiikkoihin. Tässä osana Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman kansallisia täytäntöönpanotoimenpiteitä toteutettavassa integroinnissa on turvauduttava aina työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja kollektiivisiin neuvotteluihin rajoittamatta kuitenkaan kunkin jäsenvaltion erilaisten työmarkkinasuhteiden järjestelmien riippumattomuutta ja moninaisuutta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK ehdottaa näiden haasteiden monimutkaisuuden vuoksi, että etusijalle asetetaan energiasiirtymään, työmarkkinoihin ja aluekehitykseen liittyvien kysymysten väliset yhteydet uudistetun koheesiopolitiikan (taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus) puitteissa. Vaikka EU:n energiapolitiikan ja työmarkkinoiden väliset suhteet alueellisessa kontekstissa ovat EU:n kaikille alueille merkityksellinen kysymys, erityistapauksia ovat oikeudenmukaisen siirtymän tukialueet, jotka nojaavat vahvasti perinteisiin energialähteisiin, mikä vaikuttaa niihin sidoksissa oleviin teollisuudenaloihin. Tätä varten on otettava käyttöön hyödyllisiä indikaattoreita, kuten hiilestä irtautumisen työllisyyspotentiaalin indikaattori. ETSK toteaa jälleen olevansa vakuuttunut siitä, että ilmastopolitiikan ja energiasiirtymän tavoitteiden tosiasiallisen saavuttamisen varmistamiseksi on hyödynnettävä tehokkaammin oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia ottaen huomioon, että tahti tulee sovittaa yhteen niin pienten kuin suurtenkin yritysten tilanteen kanssa. Näissä olosuhteissa on tarpeen toteuttaa uusia täydentäviä aluetason toimia, jotta voidaan säilyttää mahdollisimman suuri määrä työpaikkoja ja taata uusien työpaikkojen laatu niin, että varmistetaan aina todellinen ja tehokas työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja kollektiiviset neuvottelut sekä yhteisötalouden toimijoiden osallistuminen. Komission on edistettävä tätä laajempaa sosiaalista ulottuvuutta. Kaikki harkittavat toimenpiteet tai politiikat on aina muotoiltava siten, että kunnioitetaan kansallisten työmarkkinasuhdejärjestelmien ominaispiirteitä sekä työmarkkinaosapuolten roolia, toimivaltuuksia ja riippumattomuutta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa komissiota, Euroopan parlamenttia sekä EU:n jäsenvaltioita ja alueita osallistamaan työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot innovatiivisemmalla ja tehokkaammalla tavalla energiasiirtymää koskevien, suurta lisäarvoa työllisyyteen ja sosiaaliseen suojeluun tuovien politiikkojen suunnitteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin. Asiaa koskevista tapaustutkimuksista on käynyt ilmi alalla vallitseva alueellinen epätasapaino. Komitea kehottaakin komissiota ja jäsenvaltioita – vuoropuhelussa työmarkkinaosapuolten kanssa ja yhteisötalouden toimijat osallistaen – hyväksymään toimenpiteitä, jotka edistävät alueellisesti ja sosioekonomisesti tasapainoisempaa kehitystä. Voidaan esimerkiksi edistää neuvotteluprosesseja ja tarvittaessa yhteiskuntasopimuksia taloudellisesti, sosiaalisesti sekä työelämän kannalta oikeudenmukaisen energiasiirtymän varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK pitää nykyisessä geopoliittisessa kriisitilanteessa tarpeellisena vahvistaa toimintapolitiikkoja, jotka koskevat julkisia ja yksityisiä investointeja sekä sosiaalisia korvauksia, kun otetaan huomioon EU:n suurten yritysten kilpailukykyyn sekä pk-yrityksiin ja haavoittuvimmassa asemassa oleviin kotitalouksiin kohdistuvat kielteiset vaikutukset. ETSK kannustaa hyödyntämään muiden mekanismien ohella elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa REPowerEU-suunnitelmaa, jotta voidaan vakauttaa markkinoiden tilanne ja varmistaa toimitukset Euroopan kansalaisille. Tämä kiireellinen tarve on ratkaistava lisäämällä taloudellisia ja sosiaalisia investointitoimenpiteitä (esim. tuki korkeampien liiketoimintakustannusten korvaamiseksi, resurssien takaaminen energiaköyhyyden ehkäisemiseksi) heikentämättä kuitenkaan sovittuja hiilestä irtautumisen tavoitteita, sillä uusilla viivästyksillä olisi kielteisempiä vaikutuksia kuin hiilestä irtautumisen vauhdittamisella keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että sekä suurilla yrityksillä että pk-yrityksillä on tärkeä tehtävä energiasiirtymän tavoitteen toteuttamisessa, kun on asetettu tiukat vaatimukset kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen ja sosiaalisen suojelun edistämiselle sekä takeet energiapalvelujen yleisestä saatavuudesta (esim. energiaköyhyyden ehkäiseminen). Pk-yritysten suurimpien vaikeuksien ratkaisemiseksi ETSK kehottaa kuitenkin parantamaan, sujuvoittamaan ja yksinkertaistamaan ohjelmia, jotka auttavat pk-yrityksiä saamaan rahoitusta, ja tarjoamaan jatkuvaa tukea. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK suosittaa myös lisäämään tuottajakuluttajien (passiiviset energiankuluttajat, joista tulee aktiivisia uusiutuvan energian tuottajia) ja kansalaisten (energiayhteisöjen) osallistumista energiasiirtymän nopeuttamiseksi Euroopassa. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK katsoo, että energiasiirtymän alueellisten suunnitelmien rinnalle tarvitaan oikeudenmukaista työmarkkinayhteistyötä koskevia asianmukaisia järjestelyjä tai sopimuksia. Kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen luomisen ja säilyttämisen sekä ihmisten tukemisen on oltava niissä välttämättömiä edellytyksiä, kun toteutettavia toimenpiteitä suunnitellaan, pannaan täytäntöön ja arvioidaan. Tämä koskee myös energiasiirtymän edistämiseen saatavia varoja. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Nykyiset kokemukset energiasiirtymään liittyvästä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelusta ja keskitetystä sopimisesta makropoliittisella tasolla eivät ole kuitenkaan myönteisiä. Työmarkkinaosapuolten osallistumista digitaaliseen ja vihreään siirtymään liittyvien politiikkojen suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja laatimiseen pidetään riittämättömänä suurimmassa osassa maita. |
| --- | --- |

1.12

2.   Tausta ja pääkohdat

| 2.1 | ETSK pitää myönteisenä, että maailman merkittävimpiin päästöjen aiheuttajiin kuuluva EU on antanut velvoittavan sitoumuksen saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä ja että se sitoutui tähän edelleen COP27-kokouksessa (7.–8. marraskuuta 2022) maailman muiden merkittävimpien päästöjen aiheuttajien epäilyistä huolimatta. Komitea painottaa kuitenkin, että Euroopan talouden ja EU:n energiajärjestelmän lähivuosien hiilestä irtautumista varten hyväksyttyjen toimenpiteiden tehokkuus ei riipu ainoastaan tämän ympäristötavoitteen saavuttamisesta vaan myös siitä, että siirtymä on kaikille oikeudenmukainen ja auttaa edistämään kestävää ja vaurasta yhteiskuntaa, jonka talous on nykyaikainen ja joka käyttää tehokkaasti resursseja, on kilpailukykyinen ja tarjoaa paljon laadukkaita työpaikkoja. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK panee aiheesta ”Strateginen visio energiakäänteestä EU:n strategisen riippumattomuuden mahdollistamiseksi” antamassaan lausunnossa (1) merkille energia-alan hiilestä irtautumisen tarjoamat vaurastumisen mahdollisuudet. Komitea varoittaa kuitenkin myös nykyisen energiakriisin aiheuttamista sosiaalisista ja taloudellisista riskeistä. Lisäpaineita aiheuttavien ja hiilestä irtautumisen sovittujen tavoitteiden saavuttamista vaikeuttavien suhdanneongelmien (Ukrainan sota, inflaatiokriisi jne.) lisäksi on rakenteellisia ongelmia, kuten ilmastonmuutos, jonka kielteiset vaikutukset näkyvät yhä selvemmin EU:ssa ja sen alueilla. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK on tietoinen siitä, että kaasun ja sähkön korkeilla hinnoilla on vakavia vaikutuksia kaikille yrityksille kuin myös haavoittuvimmassa asemassa oleville kotitalouksille. Inflaatiokierre johtaa teollisuuslaitosten sulkemiseen (esimerkiksi Slovalco Slovakiassa), minkä lisäksi se heikentää lukuisten yritysten kilpailukykyä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK panee myös merkille Eurofoundin raportit (2), joiden mukaan energiaköyhyys on lisääntynyt. Vaikka jäsenvaltiot ovat lisänneet merkittävästi pyrkimyksiään ottaa käyttöön sosiaalisia toimenpiteitä uusien kriisien ja hätätilanteiden sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi, ne ovat osoittautuneet riittämättömiksi – mikä osoittaa, että on tärkeää vahvistaa sosiaalisia tavoitteita. Kuten Euroopan ympäristökeskus (EEA) on korostanut, ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyvien politiikka- ja toimenpidepakettien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa on kuitenkin otettava huomioon sosiaalisten vaikutusten jakautuminen ja se, miten vaikutuksista saadaan oikeudenmukaisempia silloin, kun niitä ei voida välttää (Exploring the social challenges of low carbon energy policies in Europe, lokakuu 2021 (3)). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK kehottaa tässä uusien kriisien sävyttämässä tilanteessa laajentamaan ja tehostamaan EU:n ja jäsenvaltioiden erityisiä toimenpiteitä, joilla korvataan kunnianhimoisten ilmastotavoitteiden toteuttamisesta aiheutuvat haitallisimmat taloudelliset, sosiaaliset ja työllisyyteen liittyvät vaikutukset tavoitteita kyseenalaistamatta. Komitea katsoo myös, että ne on otettava huomioon koheesiopolitiikassa. ETSK korosti tätä koheesiopolitiikan painottamista EU:n ilmastopolitiikassa jo aiemmassa lausunnossaan (ECO/579 (4)) ja toi esiin toimenpiteitä, joilla helpotetaan yritysten kykyä mukautua energiasiirtymän vaatimuksiin myös tarvittavin rakenneuudistuksin ja joilla ehkäistään energiaköyhyyttä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Rakenteellisemmalle tasolle kuuluu 55-valmiuspaketti, joka tähtää EU:n lainsäädännön tarkistamiseen ja ajantasaistamiseen sekä aloitteiden käynnistämiseen sen takaamiseksi, että EU:n politiikat sovitetaan yhteen neuvoston ja Euroopan parlamentin sopimien ilmastotavoitteiden kanssa, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa luvattiin ja kuten EU:n ilmastolainsäädännössä sitovasti säädetään. ETSK katsookin, että ilmastokriisin torjuntapolitiikat voivat tuoda merkittäviä muutoksia talouteen, aiheuttaa lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä yhteiskunnallista levottomuutta ja vaikuttaa työllisyyteen ja hyvinvointiin varsinkin tietyillä alueilla. Lisäksi niin kuin sosiaalista edistystä ei voida saavuttaa ilman vahvaa taloudellista suorituskykyä, myöskään kestävä talouskasvu ei ole mahdollista, ellei varmisteta sitä, että vihreä siirtymä ja energiasiirtymä ovat sosiaalisesti ja työelämän kannalta oikeudenmukaisia. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Vaikutukset työmarkkinoihin ovat suurempia tietyillä aloilla ja alueilla, joilla on hiili-intensiivistä teollisuustoimintaa, joka saatetaan joutua lopettamaan. Energiasiirtymän välttämättömän vauhdittamisen rinnalle tarvitaan oikeudenmukaisen siirtymän mekanismi. Koska siirtymän myönteiset vaikutukset eivät ole automaattisia, ETSK on vakuuttunut siitä, että onnistuneen energiasiirtymän varmistamiseksi on suunniteltava ja toteutettava osallistavia investointipolitiikkoja (jotka edistävät ihmisarvoisia ja kestäviä työpaikkoja) yhdessä koko yhteiskunnan kanssa osallistaen työntekijät ja heidän edustajansa makrotasolla (EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla), mesotasolla (alakohtaisella tasolla) ja mikrotasolla (yritysten ja paikallisten yksiköiden tasolla). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | ETSK katsoo, että energiaunioni ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ovat näissä epävarmoissa ja muuttuvissa olosuhteissa sopivia mutta riittämättömiä, jotta voidaan toteuttaa ilmasto- ja energiapolitiikkaa, joka takaa sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden intensiivisillä investoinneilla teknologiseen innovointiin, laadukkaiden ja kestävien työpaikkojen luomiseen, henkilöpääoman osaamisen kehittämiseen ja sosiaalisen alueellisen pääoman luomiseen. ETSK kehottaa noudattamaan tässä hyviä käytäntöjä (5). Komitea muistuttaa, että tällaisia toimintamalleja on jo olemassa, esimerkiksi hankkeet aurinkopuistojen rakentamiseksi entisille ruskohiilen louhintapaikoille Portugalissa ja Kreikassa sekä erittäin strategisesti kohdennettu tuottajakuluttajatuki Liettuassa. ETSK toteaa, ettei näiden kokemusten perusteella ole vielä muodostunut yleistä tai vallitsevaa käytäntöä. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Euroopan parlamentin teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan pyynnöstä laaditun selvityksen mukaan näiden oikeudenmukaista eurooppalaista energiasiirtymää koskevien politiikkojen kunnianhimottomuudesta EU:lle aiheutuvat kustannukset ovat noin 5,6 prosenttia BKT:stä vuoteen 2050 mennessä. ETSK on yhtä mieltä siitä, että näiden kustannusten välttämiseksi on varmistettava siirtymän oikeudenmukaisuus, myös työllisyyden osalta. Selvityksessä (6) suositellaan tätä varten erilaisia EU:n toimia ja kvantifioidaan niiden vaikutuksia:






  — | Jäsenvaltioiden varojen lisäksi tarvitaan kunnianhimoisella tasolla olevaa EU:n rahoitusta, jotta voidaan tukea innovointia puhtaan energian tekniikoiden alalla. ETSK esitti jo samansuuntaisen näkemyksen lausunnossaan INT/913. |
| --- | --- | --- |

2.9

—

Jäsenvaltioiden varojen lisäksi tarvitaan kunnianhimoisella tasolla olevaa EU:n rahoitusta, jotta voidaan tukea innovointia puhtaan energian tekniikoiden alalla. ETSK esitti jo samansuuntaisen näkemyksen lausunnossaan INT/913.

| — | EU:n maailmanlaajuinen johtajuus energiasiirtymään liittyvässä monenvälisessä yhteistyössä tuottaisi 94 miljardia euroa vuodessa. |
| --- | --- |

—

EU:n maailmanlaajuinen johtajuus energiasiirtymään liittyvässä monenvälisessä yhteistyössä tuottaisi 94 miljardia euroa vuodessa.

| — | EU:n luokitusjärjestelmäasetus selkeyttää vastuullisten energiainvestointien merkitystä ja edistää ympäristö- ja sosiaalihallintoa, mikä auttaa kasvattamaan EU:n BKT:tä 39 miljardilla eurolla vuodessa. |
| --- | --- |

—

EU:n luokitusjärjestelmäasetus selkeyttää vastuullisten energiainvestointien merkitystä ja edistää ympäristö- ja sosiaalihallintoa, mikä auttaa kasvattamaan EU:n BKT:tä 39 miljardilla eurolla vuodessa.

| 2.10 | ETSK katsoo, että suurten yritysten lisäksi myös pk-yritykset ovat olennainen osa ratkaisua, jotta EU voi saavuttaa kilpailukykyisen, ilmastoneutraalin, kiertotalouteen perustuvan ja osallistavan talouden. On luotava asianmukaiset rahoitus- ja tukiedellytykset ja ylläpidettävä niitä. Pk-yritysten on voitava saada yksinkertaistettujen ja mukautettujen menettelyjen avulla helpommin rahoitusta. Pk-yrityksille tarkoitettujen tukipalvelujen luominen helpottaa tosiasiallista mahdollisuutta turvautua näihin toimenpiteisiin, mikä puolestaan edistää kestävien yritysekosysteemien luomista kaikille EU:n alueille (NUTS I, II ja III) eikä vain niille alueille, jotka on tällä hetkellä luokiteltu oikeudenmukaisen siirtymän alueiksi (noin sata NUTS III -tason aluetta ja 31 NUTS II -tason aluetta) (7). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | ETSK suhtautuu myönteisesti oikeudenmukaisen siirtymän rahaston ja sosiaalisen ilmastorahaston perustamiseen (8) Komitea on kuitenkin vakuuttunut siitä, ettei näiden rahastojen tuki riitä yksistään siihen, että sosioekonomiset ja työllisyyteen liittyvät vaikutukset voidaan ratkaista sosiaalisesti vastuullisella tavalla. ETSK korostaa, että oikeudenmukaisessa energiasiirtymässä ei ole kyse ainoastaan rahoituksesta, vaan on myös pyrittävä luomaan laadukkaita työpaikkoja, vahvistamaan demokraattista osallistumista (myös yrityksissä) kunnioittaen kansallisten työmarkkinasuhdejärjestelmien riippumattomuutta ja moninaisuutta sekä ylläpitämään eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä ja lisäämään sitä. ETSK kehottaa toteuttamaan erityisiä toimenpiteitä kaikilla tasoilla, myös osana eurooppalaisen ohjausjakson toimintaa, jotta voidaan lisätä alue- ja paikallisviranomaisten sekä työmarkkinaosapuolten osallistumista. Komitea pitää myös tarpeellisena vaatia oikeudenmukaista energiasiirtymää varten tarkoitettujen varojen moitteettoman käytön valvomiseksi ja arvioimiseksi mekanismeja, joilla voidaan varmistaa, että tätä julkista rahoitusta saavat yritykset noudattavat sosiaalisia ja työllisyystavoitteita. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | ETSK kehottaa komissiota vahvistamaan kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien sekä oikeudenmukaista siirtymää koskevien alueellisten suunnitelmien arvioinnin yhteydessä sosiaalisia ja työllisyyteen liittyviä tavoitteita muun muassa seuraavasti:






  — | Otetaan käyttöön aktiivisia työmarkkinapolitiikkoja, joilla helpotetaan ammatillisia siirtymiä uudelleenkoulutuksen ja laadukkaisiin, vihreisiin työpaikkoihin tehtävien koulutusinvestointien avulla. |
| --- | --- | --- |

2.12

—

Otetaan käyttöön aktiivisia työmarkkinapolitiikkoja, joilla helpotetaan ammatillisia siirtymiä uudelleenkoulutuksen ja laadukkaisiin, vihreisiin työpaikkoihin tehtävien koulutusinvestointien avulla.

| — | Tuetaan taloudellisesti hiilestä irtautumisen vuoksi työnsä menettäneitä henkilöitä jäsenvaltioiden ja tuensaajayritysten varoin, jotta voidaan varmistaa, että energiasiirtymällä on myönteinen vaikutus työllisyyteen. |
| --- | --- |

—

Tuetaan taloudellisesti hiilestä irtautumisen vuoksi työnsä menettäneitä henkilöitä jäsenvaltioiden ja tuensaajayritysten varoin, jotta voidaan varmistaa, että energiasiirtymällä on myönteinen vaikutus työllisyyteen.

| — | Kehitetään uusiutuvien energialähteiden tarjoamaa taloudellista potentiaalia alueilla sekä uusia tapoja osallistua sähköntuotantoon (esim. perustetaan osuuskuntia, jotka kuluttavat itse tuottamaansa sähköä ja voivat tuottaa ylijäämäsähköä yhteisölle, edistetään itsensä työllistämistä uusiutuvan energian tuotannossa jne.). |
| --- | --- |

—

Kehitetään uusiutuvien energialähteiden tarjoamaa taloudellista potentiaalia alueilla sekä uusia tapoja osallistua sähköntuotantoon (esim. perustetaan osuuskuntia, jotka kuluttavat itse tuottamaansa sähköä ja voivat tuottaa ylijäämäsähköä yhteisölle, edistetään itsensä työllistämistä uusiutuvan energian tuotannossa jne.).

| — | Torjutaan tehokkaasti energiaköyhyyttä. Energiapalvelujen saatavuuden takaaminen koko väestölle on vahvistettu Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa (periaate 20). |
| --- | --- |

—

Torjutaan tehokkaasti energiaköyhyyttä. Energiapalvelujen saatavuuden takaaminen koko väestölle on vahvistettu Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa (periaate 20).

ETSK pitää näiden kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämättömänä, että laaditaan tulevaisuutta varten alueellisia työllisyyssuunnitelmia ja osaamisen lisäämiseen tähtääviä suunnitelmia osallistaen aktiivisesti kaikki sidosryhmät, erityisesti työmarkkinaosapuolet.

3.   Tausta ja tärkeimmät näkökohdat oikeudenmukaisen energiasiirtymän työllisyysvaikutuksia koskevasta kansainvälisestä tieteellisestä näytöstä

| 3.1 | ETSK toteaa, että fossiilisia polttoaineita käyttävien perinteisten voimalaitosten korvaaminen uusiutuvilla energialähteillä voi vaikuttaa työllisyyteen eri tavoin. Se voi luoda uusia vihreitä työpaikkoja uusiutuvien energialähteiden alalla ja myös johtaa työpaikkojen häviämiseen toisilta aloilta. On otettava huomioon mahdollinen energian hintojen nousu, joka voi tukahduttaa työvoiman kysynnän energiaintensiivisillä aloilla ja heikentää yksityistalouksien ostovoimaa. Tiedot vahvistavat, että uusiutuvia energialähteitä painottava energiapolitiikka synnyttää, hävittää tai muuttaa työpaikkoja teollisuusmaissa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK toteaa, etteivät tutkijat ole täysin yksimielisiä energiasiirtymän lopullisesta vaikutuksesta työllisyyteen. Eräistä tutkimuksista käy ilmi tapauksia, joissa nettotyöllisyys ei ole kasvanut (Puola) tai joissa kasvu on ollut hyvin vaatimatonta (Saksa). ILO arvioi kuitenkin, että talouden hiilestä irtautumisen seurauksena häviää noin kuusi miljoonaa työpaikkaa, mutta syntyvien työpaikkojen määrä nelinkertaistuu 11 miljoonasta 43 miljoonaan vuonna 2030 IRENA-maissa. (9) IEA:n esittämissä kaikissa skenaarioissa puhtaan energian alan työpaikat lisääntyvät ja korvaavat fossiilisia polttoaineita käyttäviltä aloilta häviäviä työpaikkoja. Skenaariossa, jossa nollanettopäästöt saavutetaan vuoteen 2050 mennessä, 16 miljoonaa työntekijää siirtyy puhtaan energian alan uusiin tehtäviin. Yhdysvaltojen USEER-raportissa (10) (2022) päädyttiin vastaaviin arvioihin: energia-alan työllisyys kasvoi neljä prosenttia puhtaan energian alalla (kun taas kokonaistyöllisyys kasvoi vain 2,8 prosenttia). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK panee merkille useita epätasapainotekijöitä. Puhtaan energian alan uudet työpaikat eivät aina sijaitse samassa paikassa kuin korvattavat työpaikat, ja ne edellyttävät uusia taitoja. Kansallisessa lainsäädännössä ja energiapolitiikassa onkin keskityttävä varmistamaan osaamisen kehittäminen, jotta energiasiirtymä voi onnistua ja hyödyttää mahdollisimman suurta osaa väestöstä. Lisäksi uusiutuvan energian teollisuudessa naisten osuus työvoimasta (32 prosenttia) on suurempi kuin muilla energia-aloilla. Tuulivoiman alalla naisten osuus työvoimasta on kuitenkin vain 21 prosenttia, mikä osoittaa, että sukupuolistereotypiat ovat alalla yhä voimissaan. Kansallisessa lainsäädännössä ja sen täytäntöönpanoa koskevissa politiikoissa on tästä syystä painotettava näiden uusien työpaikkojen tasa-arvotavoitteita. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK pitää erittäin tärkeänä tunnustaa, että energiasiirtymä ei ole ainoastaan teknologinen ja julkisiin ja yksityisiin investointeihin liittyvä kysymys, vaan siinä on kyse perustavanlaatuisesta globaalista yhteiskunnallisesta haasteesta. Onkin varmistettava käyttäjänä olevan kansalaisyhteiskunnan ja tuottajana olevan työelämän (yritysten ja niiden työntekijöiden suora ja edustajien välityksellä tapahtuva) osallistuminen, ja sitä on edistettävä. Ilmastonäkökohdat on otettava huomioon kaikissa politiikoissa ja päätöksissä. ETSK katsoo myös, että niiden suunnittelussa on turvauduttava prosesseihin ja tarvittaessa työmarkkinayhteistyösopimuksiin kaikkien tasojen viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten välillä kunnioittaen aina kansallisten työmarkkinasuhdejärjestelmien ja muiden kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden riippumattomuutta ja moninaisuutta, jotta voidaan toteuttaa osallistava energiasiirtymä työntekijöiden, kuluttajien ja kaikkien kansalaisten hyväksi. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK toteaa, että tieteellisen kirjallisuuden ja eri tapauksista saatujen – toisinaan myönteisten ja toisinaan kielteisten – kokemusten tarkastelun perusteella siirtymää varten ei ole olemassa yhtä ennalta määriteltyä tietä, ja se, miten energia-alan muutokset vaikuttavat työllisyyteen ja työpaikkoihin, riippuu niistä sosiaalisista olosuhteista, joissa teknologiat otetaan käyttöön ja joissa energiasiirtymän edellyttämät muutokset toteutetaan. Yritysten tasolla (esim. Renault, Siemens Energy) tehdyt tapaustutkimukset (11) osoittavat, että muutosten toteuttaminen on johtanut myönteisiin tuloksiin (työvoiman osaamisen kehittämiseen, tuotannon lisääntymiseen ja tuotteiden laadun parantumiseen) silloin, kun työntekijät on osallistettu siihen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Päätelmät energiasiirtymään liittyvästä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelusta ja keskitetystä sopimisesta makropolitiikan tasolla eivät ole kuitenkaan myönteisiä. Työmarkkinaosapuolten osallistumista digitaaliseen ja vihreään siirtymään liittyvien politiikkojen suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja laatimiseen pidetään riittämättömänä suurimmassa osassa maita. Eräiden maiden kokemusten perusteella tämä voi johtua työmarkkinaosapuolten kahdesta perushaasteesta:






  — | Institutionaaliset kehykset ovat varsin monimuotoisia, mutta niistä kaikista puuttuu toimenpiteitä, joilla edistettäisiin työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja kollektiivisia neuvotteluja määriteltäessä oikeudenmukaiseen energiasiirtymään liittyviä sosiaalisia ja työelämän oikeuksia (esim. Italia, Espanja, Puola, Saksa). |
| --- | --- | --- |

3.6

—

Institutionaaliset kehykset ovat varsin monimuotoisia, mutta niistä kaikista puuttuu toimenpiteitä, joilla edistettäisiin työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja kollektiivisia neuvotteluja määriteltäessä oikeudenmukaiseen energiasiirtymään liittyviä sosiaalisia ja työelämän oikeuksia (esim. Italia, Espanja, Puola, Saksa).

| — | Työmarkkinaosapuolilla ei ole riittäviä valmiuksia, jotta ne voisivat osallistua asianmukaisesti työn tulevaisuudesta energiasiirtymän yhteydessä käytäviin keskusteluihin, muotoilla painopisteitä ja toteuttaa tehokkaasti toimintaohjelmiaan. Näin on siitä huolimatta, että on annettu kansallista lainsäädäntöä, kuten Espanjassa (laki 7/2021) työmarkkinayhteistyösopimusten edistämisestä oikeudenmukaista energiasiirtymää varten. |
| --- | --- |

—

Työmarkkinaosapuolilla ei ole riittäviä valmiuksia, jotta ne voisivat osallistua asianmukaisesti työn tulevaisuudesta energiasiirtymän yhteydessä käytäviin keskusteluihin, muotoilla painopisteitä ja toteuttaa tehokkaasti toimintaohjelmiaan. Näin on siitä huolimatta, että on annettu kansallista lainsäädäntöä, kuten Espanjassa (laki 7/2021) työmarkkinayhteistyösopimusten edistämisestä oikeudenmukaista energiasiirtymää varten.

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK panee merkille analyysit, jotka osoittavat, että sekä EU:n politiikkavälineet että lainsäädännölliset keinot voivat olla tärkeitä pyrittäessä ratkaisemaan energiasiirtymän haasteita taloudellisesti, sosiaalisesti ja työelämän kannalta oikeudenmukaisella tavalla. Komitea katsoo kuitenkin myös, että nykyisiä välineitä (esim. eurooppalaisia yritysneuvostoja koskeva direktiivi tai työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskeva direktiivi), jotka on pantu täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa, olisi sovellettava käytännössä ja soveltamista olisi valvottava. ETSK kehottaa edistämään ja toteuttamaan eri tasoilla sopivimpia uudistuksia työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja kollektiivisten neuvottelujen roolin vahvistamiseksi näissä oikeudenmukaisen energiasiirtymän prosesseissa, jotta voidaan päästä myönteisiin tuloksiin kestävien työpaikkojen luomisessa ja työntekijöiden suojelussa ja ylläpitää samalla asianmukaista talous- ja yritysrakennetta kaikissa jäsenvaltioissa ja kaikilla alueilla kunnioittaen aina asianmukaisesti työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kokemus osoittaa myös, että energia-alan muutoksista johtuvat taloudelliset muutokset ja työllisyyden rakenteissa tapahtuvat muutokset ovat tuottaneet sekä onnistumisia että epäonnistumisia sosiaalisesti ja työelämän kannalta oikeudenmukaisessa siirtymässä riippuen siitä, onko työpaikkojen määrä pystytty säilyttämään siirtämällä huomattava osa hiilijalanjälkensä vuoksi vähemmän kestävistä työpaikoista muihin kestäviin työpaikkoihin. Energia- ja työllisyyspolitiikkojen välinen vuorovaikutus vaikuttaa myös laajempaan alueelliseen ympäristöön tai kontekstiin ja tuo mukanaan sekä mahdollisuuksia että riskejä (esim. syöttötariffit, teollisuuden työpaikat vaarantava energian hintojen nousu, kuten Saksassa ja Espanjassa). ETSK huomauttaa, että eräiden alueiden, esimerkiksi Pohjois-Espanjan kaivosteollisuusalueiden, kokemukset ovat osoittaneet, että energiasiirtymän myötä syntyneiden uusien työpaikkojen määrä on aiempia työpaikkoja huomattavasti pienempi, ja niistä maksetaan myös vähemmän palkkaa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Yleisemmin ETSK toteaa, että luotettavimpien tutkimusten mukaan noin 45 prosenttia energia-alan työntekijöistä maailmassa työskentelee korkeaa pätevyyttä vaativissa työpaikoissa verrattuna lähes 25 prosenttiin koko talouden työntekijöistä. Tämä ei kuitenkaan päde kaikkialla, ja on pyrittävä varmistamaan asianomaisille työntekijöille, että siirtymä on oikeudenmukainen ja ihmisiin keskittyvä, jotta vältytään siltä, että hiilestä irtautuminen aiheuttaa nettotyöttömyyttä, kuten Puolassa on tapahtunut. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK on vakuuttunut IRENAn ja ILO:n raporttien (12) mukaisesti siitä, että uusiutuvien energialähteiden potentiaali ihmisarvoisten ja kestävien työpaikkojen luomisessa on selvä osoitus siitä, ettei ole tarvetta tehdä valintaa ekologisen kestävyyden ja työpaikkojen luomisen välillä. Molemmat voivat kulkea ja niiden on kuljettava käsi kädessä siten, että luodaan asianmukaiset lainsäädännölliset, poliittiset ja taloudelliset olosuhteet, vaaditaan kaikilta taloudellista tukea saavilta yrityksiltä vastuuvelvollisuutta ja varmistetaan kaikkien asianosaisten (alueiden, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisten) osallistuminen niiden hallintaan. |
| --- | --- |

4.4

5.   Erityistä

| 5.1 | ETSK toteaa, että energiateollisuudella on yhä strategisempi asema taloudessa, koska se on monien eri alojen keskeinen moottori. Siihen liittyy kuitenkin nykyisessä kriisien ja muutosten sävyttämässä tilanteessa erilaisia epätasapainotekijöitä ja riskejä, jotka on korjattava asianmukaisilla investoinneilla, johdonmukaisilla politiikoilla ja uusilla hallintorakenteilla alueellisen talouden, kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten osallistumisen takaamiseksi. Alueellisten energiasiirtymäsuunnitelmien rinnalle tarvitaan oikeudenmukaista työmarkkinayhteistyötä koskevia asianmukaisia järjestelyjä tai sopimuksia, joissa kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen luominen ja säilyttäminen sekä ihmisten tukeminen ovat ennakkoedellytyksiä toteutettavien toimenpiteiden suunnittelussa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK muistuttaa, että yksi keskeisistä hallintojärjestelyistä sosiaalisesti oikeudenmukaisten siirtymien täytäntöönpanossa ja seurannassa on eurooppalainen ohjausjakso. ETSK on todennut jo aiemmin, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa ja sen seuranta sosiaali-indikaattorien tulostaulun avulla on askel oikeaan suuntaan (13). Komitea katsoo kuitenkin, että ympäristö- ja työllisyyspolitiikkojen välistä vuorovaikutusta olisi korostettava enemmän, jotta voidaan edistää tulevien kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen kannalta myönteisiä tuloksia sekä taata riittävät tulot niille, jotka menettävät työpaikkansa eivätkä kykene löytämään uutta työtä. On vahvistettava alueiden ja niiden sosiaalisen pääoman, älykkään erikoistumisen ja inhimillisen pääoman asemaa. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK toteaa jälleen, että on pantava täytäntöön EU:n ja jäsenvaltioiden asiaankuuluva työ- ja sosiaaliturvasäännöstö. Niin kuin ETSK on todennut jo aiemmin, Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio vahvistivat Göteborgin huippukokouksessa marraskuussa 2017 antamassaan julistuksessa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista sitoumuksensa pyrkiä kohti oikeudenmukaisempaa ja tasa-arvoisempaa Eurooppaa. Pilarin oli määrä viitoittaa uutta ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä kohti parempia työoloja ja -ehtoja ja elinoloja ja ohjata uudistuksia työmarkkinoiden ja sosiaalipolitiikan aloilla (14). |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | ETSK panee merkille, että eurooppalaisen ilmastolain täytäntöönpanoa koskevassa lainsäädännössä on merkittäviä eroja. Esimerkiksi Ranskan lainsäädännössä painotetaan yrittäjien ja työmarkkinajärjestöjen osallistamista ekologisen siirtymän ja sosiaalisten ja työelämään liittyvien kysymysten väliseen vuorovaikutukseen, kun taas muiden maiden, kuten Italian ja Espanjan, lainsäädännössä tai kaikkien Itä-Euroopan maiden oikeudenmukaisen siirtymän tukialueiden omassa lainsäädännössä näihin velvollisuuksiin ja oikeuksiin viitataan tuskin lainkaan. ETSK panee merkille esimerkiksi Ranskan myönteiset kokemukset (laki N:o 2021-1104), joiden myötä työlainsäädäntöön sisällytettiin ”ekologisen siirtymän haasteiden” käsite, mukaan lukien valtuudet alakohtaisten sopimusten tekemiseen, työpaikkojen ennakoivan hallinnoinnin järjestelmät ja valmiudet käsitellä vihreän siirtymän ja energiakäänteen haasteita (L 2242-20 artikla) sekä ammattiyhdistysten oikeuden ympäristöä ja kansanterveyttä koskevien varoitusten antamiseen (L 4133–L 4133-4). ETSK kehottaakin komissiota edistämään hyvien käytäntöjen vaihtoon liittyviä aloitteita eri jäsenvaltioiden ja alueiden välillä kunnioittaen aina tiukasti eurooppalaisten työmarkkinasuhteiden erilaisten järjestelmien riippumattomuutta ja moninaisuutta. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | ETSK painottaa, että tärkein ennakkoedellytys siirtymän onnistumiselle on ennakoiva ja yhtenäinen lähestymistapa, joka takaa erityiset työllisyyttä ja hyvinvointia koskevat politiikat ja edistää niitä. Tuloksekkaiden politiikkojen tärkeänä piirteenä olisi oltava se, että ne on mukautettu hyvin työmarkkinoiden todellisiin tarpeisiin erityisesti – mutta ei ainoastaan – alueilla, jotka kärsivät eniten siirtymisestä fossiilisesta energiasta kohti uusiutuvia energialähteitä, tai se, että hyödynnetään mahdollisuuksia, joita luonnonvaroiltaan rikkaat alueet tarjoavat. Oikeudenmukaisen siirtymän rahasto on hyödyllinen, mutta sillä on rajoituksensa, jotka on korjattava, eikä se tarjoa kaikenkattavaa vastausta oikeudenmukaisen siirtymän haasteisiin. Sitä voidaan kuitenkin tukea jäsenvaltiotason lisätoimenpiteillä. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Jotta ympäristöpolitiikkojen ja energiasiirtymää koskevien politiikkojen sekä työmarkkina- ja sosiaaliturvapolitiikkojen välisiä yhteyksiä voitaisiin kehittää, ETSK kehottaa kiinnittämään tarkemmin huomiota saatavilla oleviin kestäviä työpaikkoja koskeviin indikaattoreihin oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin (JTM) suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. On otettava huomioon hiilestä irtautumisen työllisyyspotentiaalin (DEP) indikaattori eri NUTS-alueilla. Eurofoundin European Restructuring Monitor -tietokanta (15) tarjoaa suuren määrän muistiin merkittyjä kokemuksia, jotka voivat tarjota tietoa uuden energiakriisin vaikutuksista työllisyyteen. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | ETSK kehottaa myös nopeuttamaan ja parantamaan oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin täytäntöönpanoa. (16) ETSK suhtautuu myönteisesti 55 miljardin euron mobilisointiin vuoteen 2027 mennessä energiasiirtymästä eniten kärsivillä alueilla, jotta voidaan saavuttaa ”ketään ei jätetä” -tavoite hyvittämällä ilmastoneutraaliin talouteen siirtymisestä aiheutuvat sosioekonomiset vaikutukset seuraavan kolmen pilarin avulla: uusi oikeudenmukaisen siirtymän rahasto (yli 25 miljardin euron investoinnit), InvestEU-ohjelmaan kuuluva oikeudenmukaisen siirtymän järjestely (15 miljardia euroa yksityiselle sektorille) ja uusi julkisen sektorin lainajärjestely (jonka avulla mobilisoidaan 18,5 miljardia euroa julkisia investointeja). |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | ETSK pitää myös asianmukaisena edistää alueellisten energiasiirtymäsuunnitelmien vahvistamisen yhteydessä paitsi siirtymää koskevia sopimuksia (alueellinen työmarkkinaosapuolten välinen sopiminen) myös kollektiivisten neuvottelujen hyviä käytäntöjä ja työntekijöiden osallistamista sosiaalisesti oikeudenmukaiseen energiasiirtymään. Tässä on otettava huomioon, että muutos kohti uusiutuvia energialähteitä parantaa ympäristön laatua vähentämällä ilman epäpuhtauspäästöjä, mikä on hyväksi terveydelle ja työn tuottavuudelle. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | ETSK katsoo, että on olennaisen tärkeää varmistaa, että Euroopan vihreä ulottuvuus ja energiasiirtymä synnyttävät myönteisiä synergioita osallistavan siirtymän kanssa, jotta voidaan auttaa yrityksiä menestymään, lisätä kestäviä ja laadukkaita työllistymismahdollisuuksia työntekijöille ja parantaa kaikkien kansalaisten hyvinvointia maapallon terveyttä kunnioittavassa ekosysteemissä. |
| --- | --- |

5.9

Bryssel 22. helmikuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 75, 28.2.2023, s. 102.

1

(2)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/customised-report/2022/the-cost-of-living-crisis-and-energy-poverty-in-the-eu-social-impact-and-policy-responses-background

2

(3)  https://www.eea.europa.eu/publications/exploring-the-social-challenges-of

3

(4)  EUVL C 323, 26.8.2022, s. 54.

4

(5)  Ks. EUVL C 47, 11.2.2020, s. 30 ja EUVL C 62, 15.2.2019, s. 269.

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/694222/EPRS_STU(2021)694222_EN.pdf

6

(7)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/nuts/background

7

(8)  EUVL C 152, 6.4.2022, s. 158.

8

(9)  https://irena.org/-/media/Files/IRENA/Agency/Publication/2019/Jan/IRENA_Gender_perspective_2019.pdf

9

(10)  https://www.energy.gov/policy/us-energy-employment-jobs-report-useer

10

(11)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2022/733972/IPOL_STU(2022)733972_EN.pdf

11

(12)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/---publ/documents/publication/wcms_823807.pdf

12

(13)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kestävää kasvua koskevaan vuotuiseen selvitykseen 2022 liittyvät lisänäkökohdat” (EUVL C 75, 28.2.2023, s. 35).

13

(14)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kohtuulliset vähimmäispalkat kaikkialle Eurooppaan” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 159).

14

(15)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/emcc/european-restructuring-monitor

15

(16)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal/finance-and-green-deal/just-transition-mechanism_fi

16

---

LIITE

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä (työjärjestyksen 74 artiklan 3 kohta):

MUUTOSEHDOTUS 1

SOC/718
  Energiapolitiikka ja työmarkkinat

Kohta 2.12

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK kehottaa komissiota
  vahvistamaan
  kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien sekä oikeudenmukaista siirtymää koskevien alueellisten suunnitelmien arvioinnin yhteydessä
  sosiaalisia
  ja työllisyyteen
  liittyviä tavoitteita
  muun muassa seuraavasti: | ETSK kehottaa komissiota
  edistämään
  kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien sekä oikeudenmukaista siirtymää koskevien alueellisten suunnitelmien arvioinnin yhteydessä
  keskittymistä sosiaalisiin
  ja työllisyyteen
  liittyviin tavoitteisiin ja politiikkoihin
  muun muassa seuraavasti: |
| — | Otetaan käyttöön aktiivisia työmarkkinapolitiikkoja, joilla helpotetaan ammatillisia siirtymiä uudelleenkoulutuksen ja laadukkaisiin, vihreisiin työpaikkoihin tehtävien koulutusinvestointien avulla. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK kehottaa komissiota
  vahvistamaan
  kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien sekä oikeudenmukaista siirtymää koskevien alueellisten suunnitelmien arvioinnin yhteydessä
  sosiaalisia
  ja työllisyyteen
  liittyviä tavoitteita
  muun muassa seuraavasti:

ETSK kehottaa komissiota
  edistämään
  kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien sekä oikeudenmukaista siirtymää koskevien alueellisten suunnitelmien arvioinnin yhteydessä
  keskittymistä sosiaalisiin
  ja työllisyyteen
  liittyviin tavoitteisiin ja politiikkoihin
  muun muassa seuraavasti:

—

Otetaan käyttöön aktiivisia työmarkkinapolitiikkoja, joilla helpotetaan ammatillisia siirtymiä uudelleenkoulutuksen ja laadukkaisiin, vihreisiin työpaikkoihin tehtävien koulutusinvestointien avulla.

| — | Otetaan käyttöön aktiivisia työmarkkinapolitiikkoja, joilla helpotetaan ammatillisia siirtymiä uudelleenkoulutuksen ja laadukkaisiin, vihreisiin työpaikkoihin tehtävien koulutusinvestointien avulla. |
| --- | --- |

—

Otetaan käyttöön aktiivisia työmarkkinapolitiikkoja, joilla helpotetaan ammatillisia siirtymiä uudelleenkoulutuksen ja laadukkaisiin, vihreisiin työpaikkoihin tehtävien koulutusinvestointien avulla.

| — | Tuetaan taloudellisesti hiilestä irtautumisen vuoksi työnsä menettäneitä henkilöitä jäsenvaltioiden ja tuensaajayritysten varoin, jotta voidaan varmistaa, että energiasiirtymällä on myönteinen vaikutus työllisyyteen. |
| --- | --- |

—

Tuetaan taloudellisesti hiilestä irtautumisen vuoksi työnsä menettäneitä henkilöitä jäsenvaltioiden ja tuensaajayritysten varoin, jotta voidaan varmistaa, että energiasiirtymällä on myönteinen vaikutus työllisyyteen.

| — | Tuetaan taloudellisesti hiilestä irtautumisen vuoksi työnsä menettäneitä henkilöitä
  asianmukaisilla työmarkkinapolitiikoilla ja -toimenpiteillä ja, jos kansalliset säännöt sitä edellyttävät,
  jäsenvaltioiden ja tuensaajayritysten varoin, jotta voidaan varmistaa, että energiasiirtymällä on myönteinen vaikutus työllisyyteen. |
| --- | --- |

—

Tuetaan taloudellisesti hiilestä irtautumisen vuoksi työnsä menettäneitä henkilöitä
  asianmukaisilla työmarkkinapolitiikoilla ja -toimenpiteillä ja, jos kansalliset säännöt sitä edellyttävät,
  jäsenvaltioiden ja tuensaajayritysten varoin, jotta voidaan varmistaa, että energiasiirtymällä on myönteinen vaikutus työllisyyteen.

| — | Kehitetään uusiutuvien energialähteiden tarjoamaa taloudellista potentiaalia alueilla sekä uusia tapoja osallistua sähköntuotantoon (esim. perustetaan osuuskuntia, jotka kuluttavat itse tuottamaansa sähköä ja voivat tuottaa ylijäämäsähköä yhteisölle, edistetään itsensä työllistämistä uusiutuvan energian tuotannossa jne.). |
| --- | --- |

—

Kehitetään uusiutuvien energialähteiden tarjoamaa taloudellista potentiaalia alueilla sekä uusia tapoja osallistua sähköntuotantoon (esim. perustetaan osuuskuntia, jotka kuluttavat itse tuottamaansa sähköä ja voivat tuottaa ylijäämäsähköä yhteisölle, edistetään itsensä työllistämistä uusiutuvan energian tuotannossa jne.).

| — | Kehitetään uusiutuvien energialähteiden tarjoamaa taloudellista potentiaalia alueilla sekä uusia tapoja osallistua sähköntuotantoon (esim. perustetaan osuuskuntia, jotka kuluttavat itse tuottamaansa sähköä ja voivat tuottaa ylijäämäsähköä yhteisölle, edistetään itsensä työllistämistä uusiutuvan energian tuotannossa jne.). |
| --- | --- |

—

Kehitetään uusiutuvien energialähteiden tarjoamaa taloudellista potentiaalia alueilla sekä uusia tapoja osallistua sähköntuotantoon (esim. perustetaan osuuskuntia, jotka kuluttavat itse tuottamaansa sähköä ja voivat tuottaa ylijäämäsähköä yhteisölle, edistetään itsensä työllistämistä uusiutuvan energian tuotannossa jne.).

| — | Torjutaan tehokkaasti energiaköyhyyttä. Energiapalvelujen saatavuuden takaaminen koko väestölle on vahvistettu Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa (periaate 20). |
| --- | --- |

—

Torjutaan tehokkaasti energiaköyhyyttä. Energiapalvelujen saatavuuden takaaminen koko väestölle on vahvistettu Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa (periaate 20).

| — | Torjutaan tehokkaasti energiaköyhyyttä. Energiapalvelujen saatavuuden takaaminen koko väestölle on vahvistettu Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa (periaate 20). |
| --- | --- |

—

Torjutaan tehokkaasti energiaköyhyyttä. Energiapalvelujen saatavuuden takaaminen koko väestölle on vahvistettu Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa (periaate 20).

ETSK pitää näiden kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämättömänä, että laaditaan tulevaisuutta varten alueellisia työllisyyssuunnitelmia ja osaamisen lisäämiseen tähtääviä suunnitelmia osallistaen aktiivisesti kaikki sidosryhmät, erityisesti työmarkkinaosapuolet.

ETSK pitää näiden kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämättömänä, että laaditaan tulevaisuutta varten alueellisia työllisyyssuunnitelmia ja osaamisen lisäämiseen tähtääviä suunnitelmia osallistaen aktiivisesti kaikki sidosryhmät, erityisesti työmarkkinaosapuolet.
  Suunnitelmissa olisi myös otettava huomioon siirtymätahdin taloudelliset seuraukset yrityksille, erityisesti pk-yrityksille.

Perustelu

Muutosehdotuksessa ehdotetaan tekstin sanamuodon selkeyttämistä sosiaalisten ja työllisyystavoitteiden painottamisen osalta sekä sen selventämistä, että rahastoista maksettavat maksut (jos kansalliset säännöt niitä edellyttävät) eivät yksin riitä työpaikkojen menetyksiä koskevan ongelman ratkaisemiseen: työttömien tukemiseksi ja integroimiseksi takaisin työmarkkinoille tarvitaan paljon muutakin (politiikka- ja hallintotoimet jne.).

Kuten myös lausuntoluonnoksen kohdassa 1.6 korostetaan, on tärkeää ottaa huomioon yritysten, erityisesti pk-yritysten, tilanteeseen sopiva tahti.

Äänestystulos

| Puolesta: | 73 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 78 |
| Pidättyi äänestämästä: | 8 |

Puolesta:

73

Vastaan:

78

Pidättyi äänestämästä:

8

MUUTOSEHDOTUS 2

SOC/718
  Energiapolitiikka ja työmarkkinat

Kohta 5.2

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK muistuttaa, että yksi keskeisistä hallintojärjestelyistä sosiaalisesti oikeudenmukaisten siirtymien täytäntöönpanossa ja seurannassa on eurooppalainen ohjausjakso. ETSK on ilmoittanut jo aiemmin, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa ja sen seuranta sosiaali-indikaattorien tulostaulun avulla on askel oikeaan suuntaan (1). Komitea katsoo kuitenkin, että ympäristö- ja työllisyyspolitiikkojen välistä vuorovaikutusta olisi korostettava enemmän, jotta voidaan edistää tulevien kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen kannalta myönteisiä tuloksia
  sekä taata riittävät tulot niille, jotka menettävät työpaikkansa eivätkä
  kykene löytämään uutta työtä. On vahvistettava alueiden ja niiden sosiaalisen pääoman, älykkään erikoistumisen ja inhimillisen pääoman asemaa. | ETSK muistuttaa, että yksi keskeisistä hallintojärjestelyistä sosiaalisesti oikeudenmukaisten siirtymien täytäntöönpanossa ja seurannassa on eurooppalainen ohjausjakso. ETSK on ilmoittanut jo aiemmin, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa ja sen seuranta sosiaali-indikaattorien tulostaulun avulla on askel oikeaan suuntaan (1). Komitea katsoo kuitenkin, että ympäristö- ja työllisyyspolitiikkojen välistä vuorovaikutusta olisi korostettava enemmän, jotta voidaan edistää tulevien kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen kannalta myönteisiä tuloksia
  . Jäsenvaltioiden olisi myös tarjottava ja turvattava kansallisten sääntöjensä mukaisesti työttömyysetuudet tai riittävä vähimmäistoimeentulo työpaikkansa menettäneille, jotka eivät
  kykene löytämään uutta työtä. On vahvistettava alueiden ja niiden sosiaalisen pääoman, älykkään erikoistumisen ja inhimillisen pääoman asemaa. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK muistuttaa, että yksi keskeisistä hallintojärjestelyistä sosiaalisesti oikeudenmukaisten siirtymien täytäntöönpanossa ja seurannassa on eurooppalainen ohjausjakso. ETSK on ilmoittanut jo aiemmin, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa ja sen seuranta sosiaali-indikaattorien tulostaulun avulla on askel oikeaan suuntaan (1). Komitea katsoo kuitenkin, että ympäristö- ja työllisyyspolitiikkojen välistä vuorovaikutusta olisi korostettava enemmän, jotta voidaan edistää tulevien kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen kannalta myönteisiä tuloksia
  sekä taata riittävät tulot niille, jotka menettävät työpaikkansa eivätkä
  kykene löytämään uutta työtä. On vahvistettava alueiden ja niiden sosiaalisen pääoman, älykkään erikoistumisen ja inhimillisen pääoman asemaa.

ETSK muistuttaa, että yksi keskeisistä hallintojärjestelyistä sosiaalisesti oikeudenmukaisten siirtymien täytäntöönpanossa ja seurannassa on eurooppalainen ohjausjakso. ETSK on ilmoittanut jo aiemmin, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa ja sen seuranta sosiaali-indikaattorien tulostaulun avulla on askel oikeaan suuntaan (1). Komitea katsoo kuitenkin, että ympäristö- ja työllisyyspolitiikkojen välistä vuorovaikutusta olisi korostettava enemmän, jotta voidaan edistää tulevien kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen kannalta myönteisiä tuloksia
  . Jäsenvaltioiden olisi myös tarjottava ja turvattava kansallisten sääntöjensä mukaisesti työttömyysetuudet tai riittävä vähimmäistoimeentulo työpaikkansa menettäneille, jotka eivät
  kykene löytämään uutta työtä. On vahvistettava alueiden ja niiden sosiaalisen pääoman, älykkään erikoistumisen ja inhimillisen pääoman asemaa.

Perustelu

Koska tekstissä viitataan niihin, ”jotka menettävät työpaikkansa eivätkä kykene löytämään uutta työtä”, vaikuttaisi loogiselta, että tuloilla tarkoitetaan vähimmäistoimeentuloa. Tässä tapauksessa käytetyn terminologian olisi heijastettava lausuntoluonnoksen kohdassa 1.5 käytettyä sanamuotoa, joka on ”riittävän vähimmäistoimeentulon takaaminen”. Lisäksi voitaisiin viitata jäsenvaltioiden työttömyysetuusjärjestelmiin.

Äänestystulos

| Puolesta: | 79 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 98 |
| Pidättyi äänestämästä: | 8 |

Puolesta:

79

Vastaan:

98

Pidättyi äänestämästä:

8

MUUTOSEHDOTUS 3

SOC/718
  Energiapolitiikka ja työmarkkinat

Kohta 1.9

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK katsoo, että sekä suurilla yrityksillä että pk-yrityksillä on tärkeä tehtävä energiasiirtymän tavoitteen toteuttamisessa, kun
  on asetettu tiukat vaatimukset kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen ja
  sosiaalisen suojelun
  edistämiselle sekä takeet
  energiapalvelujen
  yleisestä saatavuudesta
  (
  esim.
  energiaköyhyyden
  ehkäiseminen
  ). Pk-yritysten suurempien vaikeuksien ratkaisemiseksi ETSK kehottaa kuitenkin parantamaan, sujuvoittamaan ja yksinkertaistamaan ohjelmia, jotka auttavat pk-yrityksiä saamaan rahoitusta, ja tarjoamaan jatkuvaa tukea. | ETSK katsoo, että sekä suurilla yrityksillä että pk-yrityksillä on tärkeä tehtävä energiasiirtymän tavoitteen toteuttamisessa, kun
  ne edistävät ja tarjoavat kestäviä ja laadukkaita työpaikkoja ja antavat siten panoksensa
  sosiaalisen suojelun
  tarjoamiseen ja kun niillä on mahdollisesti rooli
  energiapalvelujen
  yleisen saatavuuden varmistamisessa
  (
  jolloin ne edistävät osaltaan esimerkiksi
  energiaköyhyyden
  ehkäisemistä
  ). Pk-yritysten suurempien vaikeuksien ratkaisemiseksi ETSK kehottaa kuitenkin parantamaan, sujuvoittamaan ja yksinkertaistamaan ohjelmia, jotka auttavat pk-yrityksiä saamaan rahoitusta, ja tarjoamaan jatkuvaa tukea. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK katsoo, että sekä suurilla yrityksillä että pk-yrityksillä on tärkeä tehtävä energiasiirtymän tavoitteen toteuttamisessa, kun
  on asetettu tiukat vaatimukset kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen ja
  sosiaalisen suojelun
  edistämiselle sekä takeet
  energiapalvelujen
  yleisestä saatavuudesta
  (
  esim.
  energiaköyhyyden
  ehkäiseminen
  ). Pk-yritysten suurempien vaikeuksien ratkaisemiseksi ETSK kehottaa kuitenkin parantamaan, sujuvoittamaan ja yksinkertaistamaan ohjelmia, jotka auttavat pk-yrityksiä saamaan rahoitusta, ja tarjoamaan jatkuvaa tukea.

ETSK katsoo, että sekä suurilla yrityksillä että pk-yrityksillä on tärkeä tehtävä energiasiirtymän tavoitteen toteuttamisessa, kun
  ne edistävät ja tarjoavat kestäviä ja laadukkaita työpaikkoja ja antavat siten panoksensa
  sosiaalisen suojelun
  tarjoamiseen ja kun niillä on mahdollisesti rooli
  energiapalvelujen
  yleisen saatavuuden varmistamisessa
  (
  jolloin ne edistävät osaltaan esimerkiksi
  energiaköyhyyden
  ehkäisemistä
  ). Pk-yritysten suurempien vaikeuksien ratkaisemiseksi ETSK kehottaa kuitenkin parantamaan, sujuvoittamaan ja yksinkertaistamaan ohjelmia, jotka auttavat pk-yrityksiä saamaan rahoitusta, ja tarjoamaan jatkuvaa tukea.

Perustelu

Muutosehdotuksella pyritään selventämään, miten yritykset ja pk-yritykset edistävät osaltaan kestävien työpaikkojen luomista ja siten sosiaalisen suojelun tarjoamista.

Äänestystulos

| Puolesta: | 76 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 99 |
| Pidättyi äänestämästä: | 8 |

Puolesta:

76

Vastaan:

99

Pidättyi äänestämästä:

8

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta Kestävää kasvua koskevaan vuotuiseen selvitykseen 2022 liittyvät lisänäkökohdat (ei vielä julkaistu).

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta Kestävää kasvua koskevaan vuotuiseen selvitykseen 2022 liittyvät lisänäkökohdat (ei vielä julkaistu).

---

| 27.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/15

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Työmarkkinoiden kehityksen tukeminen: työllistettävyyden ylläpitäminen, tuottavuuden parantaminen ja osaamisen kehittäminen erityisesti pk-yrityksissä”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 146/03)

| Esittelijä: | Mariya MINCHEVA |
| --- | --- |

Esittelijä:

Mariya MINCHEVA

| Lausuntopyyntö | työvaliokunnan päätös, 18.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 52 artiklan 2 kohta |
| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 30.1.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.2.2023 |
| Täysistunnon numero | 576 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 153/2/2 |

Lausuntopyyntö

työvaliokunnan päätös, 18.1.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 52 artiklan 2 kohta

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

30.1.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

22.2.2023

Täysistunnon numero

576

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

153/2/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan työmarkkinat muuttuvat, ja niillä on uusia haasteita, jotka juontuvat teknologisen kehityksen nopeutumisesta ja kestävästä älykkäästä kasvusta sekä ilmastonmuutoksesta, väestörakenteen muutoksesta ja ikääntymisestä, muuttoliikkeestä ja digitaalisesta ja vihreästä siirtymästä. Tämä murros edellyttää hyvää ymmärrystä siitä, minkä tyyppisiä taitoja työmarkkinoilla, mm. pk-yrityksissä, tarvitaan markkinoiden tulevien muutosten johdosta, jotta pystytään pitämään työllistettävyys vakaana, edistämään korkeaa tuottavuustasoa ja vähentämään työvoimapulaa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Osaamisen kehittämisen sekä sen, että oikeus elinikäiseen oppimiseen ja tällaisten oppimismahdollisuuksien saatavuus varmistetaan käytännössä, on oltava kiinteä osa laajempia talouskasvustrategioita sekä elpymis- ja palautumissuunnitelmia. Teknologinen vallankumous vaikuttaa voimakkaasti työn ja työpaikkojen luonteeseen ja kiihdyttää työllisyyden rakennemuutoksen suuntauksia. Työllistettävyys on siten suoraan yhteydessä kykyyn kehittää työntekijöiden osaamista ja kouluttaa heitä uudelleen yritystasolla, jotta he pystyvät hallitsemaan muutoksia, sekä ihmisten asenteisiin uusia taitoja ja mahdollisuuksia kohtaan ja motivaatioon kehittää niitä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Erilaiset tekijät, kuten yhteiskunnan ikääntyminen ja väestökehityksen suuntaukset, aiheuttavat monia haasteita työelinkaaren aikaiseen siirtymien hallintaan. Ne liittyvät eri sukupolvien oikeudenmukaiseen ja yhdenvertaiseen kohteluun, motivaatioon ja tasapuolisiin mahdollisuuksiin kouluttautua ja kehittää taitojaan sekä edellytyksiin kehittää osaamistaan ja kouluttautua uudelleen tuottavuuden lisäämiseksi, henkilökohtaisten ammatillisten valmiuksien parantamiseen, sukupolvien välisten erojen hallintaan sekä sukupolvien väliseen yhteistyöhön ja keskinäiseen tukeen työpaikoilla. Aikuiskoulutus on olennaisen tärkeää aikuisten taitojen parantamiseksi, ja se voi tuottaa monenlaisia henkilökohtaisia, yhteiskunnallisia, taloudellisia ja sosiaalisia hyötyjä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on samaa mieltä siitä, että EU tarvitsee osaamisvallankumouksen ihmisten onnistumismahdollisuuksien varmistamiseksi (1), ja kehottaa toimielimiä, yrityksiä, työmarkkinaosapuolia ja sidosryhmiä käynnistämään toimenpiteitä ja ryhtymään tehokkaisiin yhteisiin toimiin osaamissopimuksen puitteissa sekä siihen liittyen asetettujen kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Komitea ilmaisee tässä yhteydessä suhtautuvansa myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen nimetä vuosi 2023 Euroopan osaamisen teemavuodeksi (2). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Työmarkkinaosapuolet ovat keskeisiä toimijoita kehitettäessä inhimillistä potentiaalia kestävän kehityksen saavuttamiseksi ja työllistymistaitojen ylläpitämiseksi. Niillä on toimivassa ja tuloksellisessa keskitetyn sopimisen prosessissa ratkaisevan tärkeä rooli osaamisen tunnustamisen suhteen sekä pyrittäessä kuromaan umpeen kuilua työntekijöiden ammattiuratoiveiden ja yritysten tarpeiden välillä, mutta myös kun pyritään tiivistämään yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien ja työvoimapalvelujen sekä innovoinnin, teollisuuden, kaupan ja teknologian kehittämispolitiikan välistä yhteyttä. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työehtosopimusneuvottelut ovat tehokkaita välineitä näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on erinomaiset edellytykset tarjota epävirallisen ja arkioppimisen ympäristöjä sekä mielekkäitä osallistumismahdollisuuksia yrityskentältä tuleville vapaaehtoisille avaintaitojen kehittämiseksi. Asianomaisilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla, etenkin yhteiskunnallisen yrittäjyyden alalla tai erilaisten heikossa asemassa olevien väestöryhmien parissa toimivilla organisaatioilla, on niin ikään tärkeä rooli. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Työn luonteen muutoksista juontuvat uudet työnteon muodot voivat – mikäli ne ovat asianmukaisesti turvattuja – tarjota ihmisille erilaisia mahdollisuuksia yrittäjyyteen ja tulojen monipuolistamiseen sekä tilaisuuksia siirtyä sellaisiin ammatteihin ja toimeliaisuuden muotoihin, jotka eivät ole aiemmin olleet heidän ulottuvillaan. Työllistettävyyden ylläpitäminen näissä olosuhteissa edellyttää asianmukaista sääntelyä, myös työehtosopimusneuvottelujen kautta, työmarkkinoiden tarpeita vastaavien yrittäjyystaitojen ja ammattiosaamisen kehittämistä tukevaa ammatillisen koulutuksen järjestelmää, uudenlaista motivoituneisuutta sekä oikeanlaista oikeus- ja talouskulttuuria. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Digitalisaatio voi olla haastavaa työllistettävyyden ylläpitämiselle ja hyvien työmarkkinatulosten turvaamiselle suurelle osalle yhteiskuntaa. Se saattaa lisätä eriarvoisuutta, joka johtuu eroista yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa, myös perus- ja toiminnallisessa lukutaidossa, ikäesteistä ja eroista nykyaikaisen teknologian saatavuudessa sekä siinä, missä määrin sitä käytetään osaamisesta ja tuloista riippuen. Kyky päivittää jatkuvasti digitaalisia taitoja työmarkkinoiden muutosten ja uusien teknologioiden käyttöönoton myötä on epäilemättä tulevaisuuden suurimpia haasteita. ETSK pitääkin myönteisenä, että kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy laajamittaisia investointeja digitaitojen kehittämiseen (3). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Jotta vihreä siirtymä onnistuisi, tarvitaan ihmisiä, joilla on oikeanlaisia taitoja, sekä työpaikkoja, joiden työympäristö on asianmukainen ja tuotantojärjestelmät ympäristöystävällisiä. Työmarkkinaosapuolilla on keskeinen rooli oikeudenmukaisen siirtymän varmistamisessa niillä lukuisilla talouden aloilla, joiden olemassa olevat työpaikat muuttuvat perinpohjaisesti. Vihreiden ammattien kannalta erityisen tärkeinä pidetään neljää osaamiskategoriaa: tekninen suunnittelu ja osaaminen, luonnontiedetaidot, toiminnanjohtamistaidot ja valvontataidot. ETSK kannattaa EU:n tasolla jo toteutettuja toimia, joilla on tarkoitus edistää unionissa ympäristökestävyyttä ja vihreää siirtymää koskevaa oppimista (4), ja kehottaa tarjoamaan EU:n kansalaisille ja yrityksille käytännön ratkaisuja. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Tulevaisuuden työmarkkinoiden tarpeisiin tarvitaan yhä enemmän kehittyneitä, korkeamman tason kognitiivisia taitoja, jotka mahdollistavat toimimisen ja päätösten tekemisen arvaamattomassa, epärutiininomaisessa ja dynaamisesti muuttuvassa ympäristössä. Metataidot, jotka tehostavat ja nopeuttavat muiden taitojen hankkimista ja edistävät nopeampaa oppimista ja menestyksekästä elinikäistä kehittymistä, ovat nykyoloissa keskeisiä työllistettävyyden ylläpitämiseksi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Taitojen hankintaan, ennakointiin ja luokitteluun liittyvistä järjestelmistä on tulossa keskeisiä, koska työmarkkinatarpeet muuttuvat dynaamisesti. Samalla on parannettava sellaisten välineiden suunnittelua ja käyttöönottoa, joiden avulla voidaan ennakoida osaamistarpeita yksittäisissä maissa. Kaikkien sidosryhmien olisi osallistuttava prosessiin aktiivisesti ja hyödynnettävä sen tuloksia kaikilta osin. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Nostamalla osaaminen ja pätevyydet keskeiseen asemaan eurooppalaisessa poliittisessa keskustelussa olisi edistettävä |
| --- | --- |

1.11

| 1.11.1 | hallitusten, yritysten, työmarkkinaosapuolten ja sidosryhmien mobilisoitumista kehittämään ja toteuttamaan kansallisella ja alakohtaisella tasolla nykyaikaisia ja kattavia osaamisstrategioita; uusien ja parempien oppimis- ja kehittymismahdollisuuksien luomista; osaajien houkuttelemista ja säilyttämistä keskeisten digitaalisten, vihreiden ja kognitiivisten valmiuksien, pehmeiden taitojen ja muutoksenhallintakyvyn kehittämiseksi; uusien julkisten ja yksityisten investointien käynnistämistä. |
| --- | --- |

1.11.1

| 1.11.2 | tekoälyn hyödyntämistä osaamisen ja työpaikkojen kohtaamista edistävissä järjestelmissä ja tietoisuuden lisäämistä alan nykyisistä hyvistä käytännöistä. Nämä voivat olla sekä julkisissa työllisyyspalveluissa että yksityisellä sektorilla toimivia järjestelmiä. |
| --- | --- |

1.11.2

| 1.11.3 | ammatillisen koulutuksen nykyaikaistamis- ja integrointiprosessien nopeuttamista, mikä lisää sen houkuttelevuutta, laatua, joustavuutta ja mukautuvuutta eri ikä- ja työntekijäryhmien ja työmarkkinoiden tarpeisiin sekä tarpeeseen kehittää keskeisiä taitoja terveen kilpailuympäristön, kestävyyden ja vihreään ja digitaaliseen talouteen siirtymisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.11.3

| 1.11.4 | sellaisten edellytysten ja motivaation luomista nuorille uraohjauksen avulla, jotka edistävät heidän osallistumistaan työmarkkinoille, jotta he saavat hyvät työolot ja -ehdot ja mahdollisuuden kunnolliseen urakehitykseen. |
| --- | --- |

1.11.4

| 1.12 | Pk-yrityksiä olisi kannustettava työskentelemään verkostoissa, jotka toimivat vuorovaikutuksessa keskenään, tekemään yhteistyötä osaamistarpeiden selvittelyn kustannusten jakamiseksi ja yhdistämään valmiuksiaan vihreän ja digitaalisen siirtymän ja osaamisen kehittämisen haasteisiin vastaamiseksi. Pk-yritysten kestävän toiminnan kulmakiviä ovat sen paikallisyhteisön olosuhteet, jossa ne toimivat, alueelliset työllisyysjärjestelmät, paikallishallintojen tuki sekä yritysten mahdollisuus käyttää uusia teknologioita, innovaatioita ja ammatillisen koulutuksen huippuyksiköiden palveluita. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Talouden toimijoiden sidosryhmineen on kehitettävä laajasti osaamistarpeiden ennakointia. Pk-yrityksiä on tuettava, jotta niiden on helpompi kehittää henkilöstön kouluttamiseen ja inhimillisen pääoman kartuttamiseen liittyviä toimiaan. Harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevät järjestelyt ja työssäoppiminen sopivat erityisen hyvin pk-yritysten tarpeisiin. Työmarkkinaosapuolilla on tässä suhteessa keskeinen rooli toimialoillaan käytävässä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa. |
| --- | --- |

1.13

2.   Yleishuomiot ja tausta

| 2.1 | Covid-19-pandemia on luonut uuden tilanteen, joka on johtanut muutoksiin yhteiskunnan toimintatavoissa, asenteissa ja kulttuurissa. Kuluttajien odotukset ja käyttäytyminen ovat muuttuneet (enemmän verkossa tapahtuvaa viestintää ja vuorovaikutusta) samoin kuin liiketoimintamallit ja työn organisointi (enemmän etä- ja hybridityöskentelyä). Vihreä ja digitaalinen siirtymä tasoittavat tietä nykyisten koulutusjärjestelmien ja -käytäntöjen mukauttamiselle siten, että ne voivat tarjota oikeanlaista tietämystä, osaamista ja pätevyyttä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK on antanut osaamisesta, pätevyyksistä ja työllisyydestä, työn muuttuvasta luonteesta ja osallistavien työmarkkinoiden kehittämisestä useita lausuntoja (5), jotka ovat edelleen merkityksellisiä. Käsillä olevassa lausunnossa analysoidaan, millaista osaamista työmarkkinoiden tulevia muutoksia varten tarvitaan ja miten voidaan ylläpitää työllistettävyyttä ja edistää tuottavuuden lisäämistä, ja kartoitetaan tehokkaita strategioita työvoiman kehityksen parantamiseksi ja työvoimapulan vähentämiseksi myös pk-yrityksissä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Osaamisen kehittämisstrategiat on otettava osaksi kansallisia kasvupolitiikkoja ja -suunnitelmia synergiassa teollisen tutkimuksen ja talouskehityksen kanssa. Jäsenvaltioiden olisi edistettävä korkean lisäarvon alojen kehittämistä sekä autettava työntekijöitä ja yrityksiä hallitsemaan muutoksia ja pysymään teknologisten, digitaalisten ja vihreiden innovaatioiden tasalla. Tämä edellyttää lisäinvestointeja resursseihin ja suunnitteluun sellaisen koulutusjärjestelmän luomiseksi, joka pystyy vastaamaan uusiin haasteisiin ja jonka avulla voidaan poistaa työmarkkinoiden kohtaanto-ongelma. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK katsoo, että työllistettävyyden pitäminen vakaana on monitahoinen kysymys, jossa suurimmat haasteet liittyvät työn, työpaikkojen ja ammattien muuttuvaan luonteeseen, tarpeeseen varmistaa, että oikeus elinikäiseen oppimiseen ja kehittymiseen toteutuu käytännössä, digitalisaatioon, inhimillisen potentiaalin ja työn tuottavuuden kasvavaan merkitykseen, työn organisoinnin muutoksiin, väestörakenteen muutokseen sekä tarpeeseen tarjota uudenlaisia työ- ja yksityiselämän tasapainottamismalleja joustavine työaikajärjestelyineen ja edistää aktiivisena ikääntymistä tukevia toimintapolitiikkoja (6). Tarvitaan kannustava ympäristö, jotta ihmiset ymmärtävät ja tiedostavat selvästi koulutuksen merkityksen työelämässä ja pystyvät ja ovat motivoituneita hyödyntämään kaikki mahdollisuudet elinikäiseen oppimiseen elämänvaiheesta riippumatta. Kyky ylläpitää työllistettävyyttä liittyykin suoraan kykyyn kehittää uusia taitoja työmarkkinoiden dynamiikan mukaisesti sekä tätä koskeviin asenteisiin. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Työmarkkinaosapuolet ovat keskeisiä toimijoita työllistymistaitojen kehittämisen ja ylläpitämisen kannalta. Niillä on parhaat edellytykset tukea työntekijöiden ammattiuratoiveiden ja yritysten osaamistarpeiden yhteensovittamista. Niillä on etenkin toimivan ja tuloksellisen keskitetyn sopimisen järjestelmässä olennaisen tärkeä rooli taitojen tunnustamisprosessissa. ETSK katsoo, että työmarkkinoiden kokonaistulosten parantamiseksi on vahvistettava yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien sekä työvoimapalvelujen koordinointia innovoinnin, teollisuuden, kaupan ja teknologian kehittämispolitiikan ja myös makrotalouspolitiikan kanssa. Tämä voisi olla erityisen hedelmällistä paikallistasolla. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Työn luonteen muutokset johtavat myös uusien ja joustavien työsuhteiden ja epätyypillisten työntekomallien kehittymiseen. Tämä muuttaa Euroopan työmarkkinoiden rakennetta. Uudet työnteon muodot voivat – mikäli ne ovat asianmukaisesti turvattuja – avata ihmisille uusia mahdollisuuksia yrittäjyyteen ja tulojen monipuolistamiseen sekä tilaisuuksia siirtyä sellaisiin ammatteihin ja toimeliaisuuden muotoihin, jotka eivät ole aiemmin olleet heidän ulottuvillaan. Toisaalta työnteon uusissa muodoissa olisi taattava sosiaalisen suojelun saatavuus, koska tämä liittyy suoraan sosiaalisen suojelun järjestelmien rahoituksen kestävyyteen. Työllistettävyyden ylläpitäminen näissä olosuhteissa edellyttää asianmukaista sääntelyä (myös työehtosopimusneuvottelujen kautta), uudenlaista motivoituneisuutta, oikeanlaista oikeus- ja talouskulttuuria sekä halukkuutta kehittää yrittäjä- ja ammattiosaamista muuttuvia olosuhteita vastaavasti. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Digitaaliteknologioiden käyttöönotto ja vaikutus työn luonteeseen ja organisointiin saattavat aiheuttaa vakavia haasteita pyrittäessä ylläpitämään työllistettävyyttä ja saavuttamaan hyviä työmarkkinatuloksia. Digitalisaatio saattaa lisätä entisestään eriarvoisuutta, joka johtuu valtavista eroista koulutuksessa, myös perus- ja toiminnallisessa lukutaidossa, ikäesteistä ja eroista nykyaikaisen teknologian saatavuudessa sekä siinä, missä määrin sitä käytetään osaamisesta ja tuloista riippuen. Koska kasvamassa oleva sukupolvi on pitkälti digitaalinen ja vanhemmat ihmiset suosivat usein analogisia työskentelytapoja, eri sukupolvet voivat olla hyödyksi toisilleen. ETSK on ilahtunut kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa digitaitoihin tehtävistä mittavista investoinneista. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Vihreillä taidoilla tarkoitetaan kestävässä ja resurssitehokkaassa yhteiskunnassa elämisen ja tällaisen yhteiskunnan kehittämisen ja tukemisen edellyttämiä tietoja, kykyjä, arvoja ja asenteita (7). Vihreän siirtymän takia on muutettava tuotantoprosesseja ja liiketoimintamalleja, ja se muuttaa väistämättä monien nykyisten ammattien taitotarpeita ja tehtävänkuvia ja edellyttää työntekijöiden osaamisen kehittämiseen ja uudelleenkoulutukseen keskittyviä ohjelmia. Jotta vihreä siirtymä onnistuisi, tarvitaan ihmisiä, joilla on oikeanlaisia taitoja. ETSK panee merkille tähän tähtäävät poliittiset toimet ja kehottaa tarjoamaan EU:n kansalaisille ja yrityksille käytännön ratkaisuja. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Peruuttamattomat väestökehityksen suuntaukset, vähenevä työvoima ja pidentynyt elinikä edellyttävät sitä, että edistetään uudenlaisia työn organisointitapoja, sukupolvien välistä vaihtoa edistäviä ohjelmia, uusia työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen malleja neuvoteltuine joustavine työaikajärjestelyineen sekä toimenpiteitä, joilla voidaan parantaa työn tuottavuutta ja edistää aktiivisena ikääntymistä. Työllistettävyyden yhteydessä nousee esiin monia ongelmia ja haasteita, jotka liittyvät työelinkaarissa tapahtuvien siirtymien hallintaan. Ne koskevat eri sukupolvien oikeudenmukaista ja yhdenvertaista kohtelua työmarkkinoilla, iän ymmärtämiseen liittyvää kulttuuria, sukupolvien välisten erojen hallintaa ja sosiaalisen pääoman hallintaa. Kaikkien yhtäläiset mahdollisuudet elinikäiseen oppimiseen auttavat pitämään yllä työllistettävyyttä ja lisäämään tuottavuutta kaikissa elämänvaiheissa ja edistävät sukupolvien välistä yhteistyötä ja avunantoa työpaikoilla. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Myös erityisosaamista omaavien maahanmuuttajien houkutteleminen on tärkeä lenkki tulevan osaamisen hankintaketjussa. Komission tiedonanto aiheesta ”Osaajien houkutteleminen EU:hun” on myönteinen askel tähän suuntaan. |
| --- | --- |

2.10

3.   Työmarkkinoiden tulevien muutosten edellyttämä osaaminen

| 3.1 | Osaaminen on keskeistä yhteiskuntien, yritysten ja yksilöiden kyvylle menestyä yhä verkottuneemmassa ja nopeasti muuttuvassa maailmassa. Työn tulevaisuus on erilainen eri koulutus- ja pätevyystasojen ihmisille. Matalan osaamistason työn kysyntä vähenee hiljalleen, mutta melko suuri osa näistä työpaikoista säilyy. Suurimmassa vaarassa muuttua tai jäädä kokonaan pois automaation ja älykkäiden järjestelmien käyttöönoton vuoksi on osa fyysisiin tai manuaalisiin, numeerisiin ja asiakaspalvelutaitoihin perustuvista työtehtävistä. Käsityöläis- ja taidealan ammatit kuitenkin säilyvät, ja niissä osaamisen kehittäminen on välttämätöntä, jotta päästään osalliseksi taloudellisesta ja sosiaalisesta kehityksestä. Korkean koulutus- ja pätevyystason kysyntä kasvaa digitaalisen ja vihreän siirtymän vuoksi merkittävästi, ja keskitason osaamista vaativat työpaikat pysyvät tilapäisesti vakaina, mutta monet niistä muuttuvat työmarkkinoiden tarpeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Taitojen hankintaan, ennakointiin ja luokitteluun liittyvistä järjestelmistä on tulossa keskeisiä, koska työmarkkinatarpeet muuttuvat dynaamisesti. ETSK suhtautuu myönteisesti eurooppalaisten taito- ja osaamisluokitusten ja -hakemistojen, kuten ESCO, digitaalisten taitojen puitekehys (DigComp 2.2), vastaava kouluttajille tarkoitettu puitekehys (DigCompEdu), tietoteknisen osaamisen puitteet, DISCO, EU Occupations, GreenComp jne., luomiseen ja kehittämiseen. Ne edistävät merkittävästi työmarkkinoiden taitovaatimusten läpinäkyvyyttä, pätevyyksien siirrettävyyttä ja osaamisperusteisen lähestymistavan käyttöönottoa koulutuksessa ja henkilöstön kehittämisessä. Komitea kannattaa lisäksi näkemystä (8), jonka mukaan yksittäisten maiden osaamistarpeiden ennakointiin tarkoitetut välineet eivät ole sisällöltään ja toteutukseltaan vaaditulla tasolla eivätkä kaikki sidosryhmät ole aktiivisesti mukana ennakointiprosessissa tai hyödynnä kaikilta osin sen tuloksia. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Työmarkkinaosapuolilla on keskeinen rooli osaamisen kehittämisstrategioiden määrittelyssä ammatillisilta ja alueellisilta seurantaryhmiltä saatujen tietojen perusteella. Onkin olennaisen tärkeää ottaa työmarkkinaosapuolet mukaan prosessiin alusta alkaen, jotta vältytään tilanteelta, jossa eurooppalaisten työnantajien ja työntekijöiden todelliset tarpeet eivät kohtaa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Digitaaliset taidot ovat epäilemättä tulevaisuuden tärkeimpiä taitoja. Euroopassa tarvitaan kaikilla talouden aloilla huomattavasti aiempaa enemmän edistyneitä erikoisalojen digitaitoja. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Myös STEM-taitojen (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) ja useiden tieteenalojen osaamisen yhdistelmien – hybridiosaamisen, monialaisten taitojen ja yhteistoimintataitojen – tarve on kasvanut. Ammatillista asiantuntemusta, tutkimus- ja ennakointitaitoja, kehittyneitä analysointitaitoja ja monimutkaisen tiedon tulkintakykyä sekä teknologista osaamista arvostetaan entistä enemmän. Vihreiden yleistaitojen indeksissä (9) yksilöidään neljä vihreiden ammattien kannalta erityisen tärkeää osaamiskategoriaa: tekninen suunnittelu ja osaaminen, luonnontiedetaidot, toiminnanjohtamistaidot ja valvontataidot. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Tulevaisuuden talous ja työmarkkinoiden tarpeet edellyttävät yhä enemmän kehittyneitä, korkeamman tason kognitiivisia taitoja, jotka mahdollistavat toimimisen ja päätösten tekemisen arvaamattomassa, epärutiininomaisessa ja dynaamisesti muuttuvassa ympäristössä. Useimmiten ne ovat analyyttisen, luovan, innovatiivisen, tavanomaisesta poikkeavan, systeemisen, käsitteellisen, strategisen, abstraktin, autonomisen ja kriittisen ajattelun taitoja. Metataidot, jotka tehostavat ja nopeuttavat muiden taitojen hankkimista ja edistävät nopeampaa oppimista ja menestyksekästä elinikäistä kehittymistä, ovat nykyoloissa keskeisiä työllistettävyyden ylläpitämiseksi. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Koneet ja algoritmit eivät korvaa pehmeiden taitojen tarvetta työmarkkinoilla. Työn tulevaisuus ja työnkuvien muuttuminen edellyttävät monenlaisia sosiokommunikatiivisia ja käyttäytymiseen liittyviä taitoja, joista tavoitelluimpia ovat tunneäly, empatia, ihmissuhdetaidot, verkostoituminen, tehokas viestintä, itsevarmuus, tiimityö, tyylitietoisuus, liiketoiminnan etiketti, kulttuurienvälinen suvaitsevaisuus, neuvottelutaidot, konfliktinhallinta jne. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Myös monet henkilökohtaiseen tehokkuuteen liittyvät yhteistoiminta- ja käyttäytymistaidot kuuluvat työmarkkinoiden ensisijaisiin vaatimuksiin. Tässä yhteydessä kysytyimpiä taitoja ovat yrittäjähenkisyys ja ryhmätyötaidot, päätöksenteko- ja ongelmanratkaisutaidot, tulossuuntautuneisuus, kyky hoitaa useita samanaikaisia tehtäviä, joustavuus ja sopeutumiskyky, oma-aloitteisuus, neuvokkuus, vastuullisuus, omavalvonta, ennakointi, yksityiskohtien huomioiminen, kyky käsitellä epävarmuutta ja jännitteitä, stressinsietokyky, ajanhallinta jne. |
| --- | --- |

3.8

4.   Työvoiman kehittäminen osallistavien työmarkkinoiden ja korkean tuottavuuden edistämiseksi

| 4.1 | Jotta Euroopan työmarkkinat pystyisivät vastaamaan edessä oleviin haasteisiin, niiden on ennen kaikkea oltava osallistavat, taattava tasapuoliset toimintaedellytykset ja tarjottava otolliset olosuhteet investoinneille hyvin toimiviin työllisyysjärjestelmiin, jotka voivat edistää tuottavuuden kasvua ja viitoittaa tietä kohti tehokkaita koulutus- ja osaamispolitiikkoja ja niiden ohella vankkoja aktiivisia työvoimapolitiikkoja. Jäsenvaltioissa on erilaisia perinteitä ja käytäntöjä, mutta ETSK pitää kuitenkin tarpeellisena seuraavia toimia: |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Optimoidaan työmarkkinoilla tarvittavan osaamisen seuranta-, analysointi- ja ennakointijärjestelmät. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Lisätään työmarkkinaosapuolten ja kaikkien sidosryhmien osallistumista kiinnittäen erityistä huomiota yritysten kykyyn kehittää sisäisiä menettelyjä osaamisvajeiden ja koulutustarpeiden tunnistamiseksi ja toteuttaa toimenpiteitä oman työvoimansa osaamisen kehittämiseksi ja uudelleenkouluttamiseksi. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Sovelletaan nykyaikaisia lähestymistapoja ja tietotekniikkaa osaamista koskevan analyyttisen tiedon vahvistamiseksi ja systematisoimiseksi eri aloilla ja alueilla sekä tällaisen tiedon asettamiseksi saataville, jotta voidaan tarjota työmarkkinoiden tarpeiden kannalta merkityksellisiä koulutuskursseja ja pätevyyksiä. Esimerkiksi osaajahakualustoilla voidaan yhdistellä erilaisia tietoja yhtäältä työntekijöistä (osaaminen, kyvyt, kokemus, halu kehittyä ammatillisesti, demografiset tiedot, koulutustarpeet, kehittymismahdollisuudet) ja toisaalta työnantajien tarpeista. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Laaditaan yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa strateginen arviointi haasteista ja vaikutuksista, joita siirtyminen vihreään ja digitaaliseen talouteen tuo mukanaan työpaikkoja, ammatteja, pätevyyksiä, toimintoja ja osaamista ajatellen, ja kehitetään sekä asianmukaisia pätevöitymisen ja uudelleenkouluttautumisen muotoja että investointeja osaamisen kehittämiseen ja tukea ihmisille, joihin muutokset vaikuttavat tai jotka siirtyvät vihreisiin työpaikkoihin. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Analysoidaan esteitä, joita nuoret kohtaavat STEM-alojen pätevyyksien ja taitojen hankkimisessa, ja toteutetaan kohdennettuja toimia STEM-koulutuksen ja -urien houkuttelevuuden lisäämiseksi tyttöjen ja naisten keskuudessa. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Toteutetaan toimenpiteitä sellaisten ketterien, mukautumiskykyisten ja tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavien ammatillisen koulutuksen järjestelmien luomiseksi, jotka kykenevät vetämään nuoria puoleensa ja auttamaan heitä siirtymisessä muuttuville työmarkkinoille sekä varmistamaan, että aikuisille on saatavilla heidän tarpeisiinsa räätälöityjä ja vihreään ja digitaaliseen siirtymään mukautettuja ammatillisen koulutuksen ohjelmia. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | Varataan työmarkkinaosapuolille aktiivisempi strateginen rooli uusien pätevyyksien kehittämis- ja tarjoamisprosessin nopeuttamisessa, opetussuunnitelmien päivittämisessä sekä rahoitusmekanismeissa ja laadun arvioinnissa. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pieniin osaamiskokonaisuuksiin, niiden laatunormeihin ja mahdollisuuksiin tunnustaa ne ja sisällyttää niitä laajempiin pätevyyskokonaisuuksiin. Perustetaan myös alue- ja paikallistasolla yhä enemmän alakohtaisia komiteoita, joissa on työmarkkinaosapuolten ja oppilaitosten edustajia, jotta voidaan puuttua osaamisen kohtaanto-ongelmiin ja luoda joustavasti pieniä osaamiskokonaisuuksia, jotka vastaavat tarkasti yritysten koulutustarpeita. |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | Kannustetaan hyödyntämään työehtosopimusneuvotteluja pyrittäessä varmistamaan mahdollisuudet elinikäiseen oppimiseen ja helpottamaan työmarkkinoille osallistumista esimerkiksi seuraavin keinoin: yksilölliset oppimistilit; sen selvittäminen kansalliset käytännöt huomioon ottaen, onko mahdollista myöntää palkallisia koulutusvapaita; vuotuinen vähimmäismäärä koulutustunteja; kannustimien tarjoaminen osaamisen kehittämiseen ja uudelleenkouluttautumiseen; pätevyyksien tunnustaminen kaikissa EU:n jäsenvaltioissa; yritysten tietämyksenhallintajärjestelmien kehittäminen; mentorointisopimusten solmiminen eläkkeelle jääneiden kokeneiden työntekijöiden kanssa jne. |
| --- | --- |

4.1.8

| 4.1.9 | Kehitetään toimintatapoja, joilla varmistetaan oppimis- ja kehittymismahdollisuuksien yhdenvertainen saatavuus. Tämä edellyttää seuraavaa: |
| --- | --- |

4.1.9

| 4.1.9.1 | Pannaan täytäntöön vuonna 2016 annetussa EU:n suosituksessa aiheesta ”Taitojen parantaminen: uusia mahdollisuuksia aikuisille” esitetyt kolme vaihetta – taitojen arviointi, räätälöidyn koulutustarjonnan toteuttaminen ja hankittujen taitojen validointi ja tunnustaminen. |
| --- | --- |

4.1.9.1

| 4.1.10 | Kiinnitetään erityistä huomiota niihin työntekijäryhmiin, jotka useimmiten jäävät koulutuksen ulkopuolelle mutta tarvitsevat sitä juuri tästä syystä kaikkein eniten: matalan osaamistason työntekijät, yli 45-vuotiaat, vammaiset henkilöt, perhe- ja hoivavelvollisuuksista johtuvien pitkittyneiden poissaolojen jälkeen töihin palaavat naiset sekä maahanmuuttajat ja pakolaiset. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla ja yhteiskunnallisilla yrityksillä on keskeinen rooli pyrittäessä vastaamaan näiden heikossa asemassa olevien ryhmien koulutustarpeisiin. |
| --- | --- |

4.1.10

5.   Pk-yritysten haasteet työmarkkinoiden tulevien muutosten edellyttämän osaamisen kehittämisessä

| 5.1 | EU:n kaikista yrityksistä 99 prosenttia on mikroyrityksiä tai pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Unionin noin 24 miljoonaa pk-yritystä tuottavat yli 4 biljoonaa euroa lisäarvoa ja työllistävät yli 90 miljoonaa ihmistä, minkä lisäksi ne ovat ratkaisevan tärkeä yrittäjyyshengen ja innovoinnin lähde ja avainasemassa Euroopan teollisuuden kestävän kehityksen ja kilpailukyvyn kannalta (10). Pk-yritysten merkitys on aina tunnustettu, mutta covid-19-pandemia on paljastanut, miten alttiita ne ovat ulkoisille vaikutuksille, erityisesti kriisissä, joka on saattanut valtavan määrän pk-yrityksiä epävarmaan taloudelliseen tilanteeseen ja vaarantanut miljoonia työpaikkoja. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Pk-yrityksillä on samat haasteet kuin kaikilla muillakin mutta myös erityisongelmia, jotka liittyvät markkinoille pääsyn ja rahoituksen parantamiseen, innovaatioiden käyttöönottoon, digitalisaatioon, siirtymiseen ilmastoneutraaleihin liiketoimintamalleihin sekä siirtymiseen lineaarisesta tuotannosta kiertotalouden mukaiseen tuotantoon. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Suurimmalla osalla pk-yrityksistä on rajallisten resurssien, riittämättömän asiantuntemuksen ja alueellisen sijaintinsa vuoksi vakavia vaikeuksia houkutella osaajia, valita, kouluttaa, kehittää ja motivoida henkilöstöä ja pitää heidät palveluksessaan. Vain noin 40 prosentilla pk-yrityksistä on kirjallisia henkilöstöhallinnon strategioita ja menettelytapoja. Koska pk-yritysten on vaikeaa korvata ulkoiseen koulutukseen osallistuvan henkilöstön poissaoloja ja koska niiden taloudelliset valmiudet ovat rajalliset, EU:n keskiarvoa pienempi osuus niistä hyödyntää henkilökohtaisen ammatillisen koulutuksen eri muotoja. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Valtaosa pk-yrityksistä toimii pienillä erikoismarkkinoilla ja/tai muilla kuin perinteisillä talouden aloilla, joilla työn luonne edellyttää erityistä ammattiosaamista, jota on hankittava ja kehitettävä tosielämän ympäristöissä. Henkilöresurssien rajallisuus tarkoittaa usein sitä, että työpaikat edellyttävät laajempaa erikoistumista ja siirrettäviä hybriditaitoja, koska niissä on yhdistettävä laajempi kirjo toiminnallisia tehtäviä. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Pk-yritysten erityiset osaamistarpeet liittyvät pääasiassa teknologiayrittäjyyteen, liiketoimintamahdollisuuksien tunnistamiseen, riskinarviointiin ja -hallintaan, rahoituslähteisiin, yritysstrategioiden, liiketoimintahankkeiden ja suunnitelmien kehittämiseen, innovatiivisten liiketoimintamallien käyttöönottoon, digitaalisten teknologioiden käyttöön, digitaaliseen brändäykseen ja digitaaliseen markkinointiin, toimimiseen vakiintuneen sääntelykehyksen mukaisesti, henkilöstöhallintoon, vihreään talouteen ja uusiutuvien energialähteiden käyttöön sekä kiertotalouteen. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Kun otetaan huomioon ammattien tekninen luonne monissa pk-yrityksissä, joilla on ainutlaatuista tietotaitoa erityisesti pienillä erikoismarkkinoilla, työpaikalla annettava koulutus soveltuu niiden osaamistarpeisiin. Työpaikalla annettavaa koulutusta tarvitaan myös digitaalisen ja vihreän siirtymän haasteisiin vastaamiseksi. Tällainen koulutus helpottaa osaamisen kehittämistä pk-yrityksissä, koska se tarjoaa yksinkertaisemman mahdollisuuden järjestää yrityksen sisäistä koulutusta ja siirtää tietämystä yrityksen sisällä. Jotta voidaan puuttua ongelmaan, joka koskee tuotannon tason ylläpitämistä silloin, kun työntekijät osallistuvat koulutuskursseille ja ovat poissa työpaikalta, työnantajien olisi voitava hyödyntää sopivia koulutusmuotoja ja erityisvälineitä, kuten yhteisiä alakohtaisia tai alueellisen ja paikallisen tason koulutusohjelmia pk-yritysten välisten synergioiden edistämiseksi, ja niiden saatavilla olisi oltava kohdennettuja taloudellisia tukitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Talouden toimijoiden ja niiden sidosryhmien on kehitettävä laajasti osaamisen ennakointia. Työmarkkinaosapuolet voivat edistää tätä merkittävästi ammattialoilla ja -sektoreilla käytävän työmarkkinavuoropuhelun kautta. |
| --- | --- |

5.7

Bryssel 22. helmikuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi, COM(2020) 274 final.

1

(2)  Ks. puheenjohtaja Ursula von der Leyenin puhe unionin tilasta 2022, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/SPEECH_22_5493

2

(3)  https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/assets/thematic_analysis/scoreboard_thematic_analysis_digital_skills.pdf

3

(4)  GreenComp: eurooppalainen kestävän kehityksen osaamiskehys.

4

Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022, oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen (2022/C 243/04).

Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022, vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevasta oppimisesta (2022/C 243/01).

(5)  Työmarkkinoiden seurantaryhmän (LMO) tutkimus ”The work of the future: ensuring lifelong learning and training of employees” (2022); Työn tulevaisuus – tulevaisuuden työtehtävissä tarvittavien tietojen ja taitojen hankkiminen (2017); Elinikäisen oppimisen ja valmiuksien kehittämisen kestäväpohjainen rahoitus ammattitaitoisen työvoiman puutteen torjumiseksi (2019); Muuttuva työelämä, eliniän piteneminen ja väestön ikääntyminen – Edellytykset ikääntyvien työntekijöiden pysymiselle aktiivisena uudenlaisessa työelämässä (2019); Digitalisaatio, tekoäly ja oikeudenmukaisuus – Miten vahvistaa EU:n asemaa globaalissa kilvassa tulevaisuudessa tarvittavasta osaamisesta ja koulutuksesta ja taata samalla sosiaalinen osallisuus (2019); Ammatillinen koulutus: järjestelmien tehokkuus osaamisen ja työmarkkinoiden tarpeiden ennakoinnissa ja yhteensovittamisessa sekä työmarkkinaosapuolten ja eri sidosryhmien rooli (2020); Ehdotus neuvoston suositukseksi kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (2020); Miten edistää elinikäisen oppimisen näkökulmasta koulutukseen perustuvia taitoja, joita Euroopassa tarvitaan oikeudenmukaisemman, yhtenäisemmän, kestäväpohjaisemman, digitaalisemman ja selviytymiskykyisemmän yhteiskunnan luomiseksi (2020); Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten (2020); Teolliset ekosysteemit, strateginen riippumattomuus ja hyvinvointi (2021); Monimuoto-oppiminen (2021); Korkeakoulutuspaketti (2022) jne.

5

(6)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/active-ageing

6

http://erc-online.eu/wp-content/uploads/2017/03/With-signatures_Framework-agreement-on-active-ageing.pdf

(7)  Yhdistyneiden kansakuntien teollisen kehityksen järjestö.

7

(8)  Ks. esim. Skill needs anticipation: systems and approaches – Analysis of stakeholder survey on skill needs assessment and anticipation. ILO, Geneve, 2017, ISBN: 978-92-2-130248-3 (https://www.cedefop.europa.eu/files/2223_en.pdf).

8

Neuvoston päätöslauselma uudesta eurooppalaisesta aikuiskoulutusohjelmasta 2021–2030 (2021/C 504/02).

(9)  http://www.nber.org/papers/w21116

9

(10)  https://www.europarl.europa.eu/factsheets/fi/sheet/63/small-and-medium-sized-enterprises

10

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 576. täysistunto, 22.2.2023–23.2.2023

| 27.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/23

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetusten (EU) N:o 260/2012 ja (EU) 2021/1230 muuttamisesta euromääräisten pikasiirtojen osalta”

(COM(2022) 546 final – 2022/0341 (COD))

(2023/C 146/04)

| Esittelijä: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Christophe LEFÈVRE

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 21.11.2022
  Euroopan unionin neuvosto, 16.11.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 27.1.2023 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 64/0/1 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.2.2023 |
| Täysistunnon numero | 576 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 146/1/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 21.11.2022

Euroopan unionin neuvosto, 16.11.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

27.1.2023

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

64/0/1

Hyväksyminen täysistunnossa

22.2.2023

Täysistunnon numero

576

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

146/1/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti euromääräisiä pikasiirtoja koskevaan asetukseen, sillä komitea on viime vuosina antanut lausunnon vähittäismaksuista (1) sekä Euroopan talous- ja rahoitusjärjestelmästä (2) tarkoituksenaan edistää yhtenäisiä rahoitusmarkkinoita, yksinkertaistaa rajatylittävää toimintaa ja turvata kuluttajien, yritysten ja pk-yritysten välinen rahaliikenne. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että pikamaksujärjestelmän onnistuminen EU:ssa edellyttää, että palvelut ovat eurooppalaisten kuluttajien ja yritysten ulottuvilla. Mitä enemmän maksupalveluntarjoajat (3) alkavat tarjota pikamaksuja, sitä paremmin järjestelmä EU:ssa menestyy. Pikamaksut tulevat olemaan kaikkien niiden kansalaisten ja yritysten saatavilla, joilla on pankkitili EU:ssa tai ETA-maassa. Ehdotuksella pyritään varmistamaan, että euromääräiset pikamaksut ovat kohtuuhintaisia ja turvallisia ja että ne käsitellään esteettä koko EU:ssa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että lähettävän pankin ei pitäisi vaatia palkkiota kansainvälisen tilinumeron (IBAN) ja maksunsaajan nimen vastaavuuden tarkistamisesta, vaan se olisi sisällytettävä pikamaksun hintaan. ETSK suosittaa maksupalveluntarjoajille asetettavaa velvoitetta olla veloittamatta euromääräisistä pikamaksuista enempää kuin tavallisista euromääräisistä tilisiirroista, etenkään jos IBAN-tilinumeron tarkastusjärjestelmä ulotetaan koskemaan kaikkia yhtenäisen euromaksualueen (SEPA) maksuja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK toivoo, että IBAN-tilinumeron tarkastus ei rajoitu vain pikamaksuihin vaan ulotetaan myös perinteisiin tilisiirtoihin, kunnes ne annetaan maksupalveluntarjoajien tehtäväksi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitokset ja maksulaitokset on toistaiseksi jätetty asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Tämä poikkeus olisi poistettava, kun näillä laitoksilla on pääsy maksujärjestelmiin maksu- ja selvitysjärjestelmiä koskevan direktiivin (98/26/EY) (4) muuttamisen jälkeen. Muiden maksupalveluntarjoajien kuin pankkien olisi kuuluttava asetuksen soveltamisalaan, jos niiden tarjoamiin maksupalveluihin sisältyy maksutilin hoito ja tilisiirtojen toteuttaminen. Tällä välin on tarpeen selventää, miten IBAN-tilinumeron tarkastusta ja vastuusääntöjä sovelletaan, kun näitä kolmansia osapuolia käytetään pikamaksujen käynnistämiseen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Koska tässä tarkasteltavalla asetuksella kuitenkin muutetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 260/2012 (5), on selvennettävä, että sijoituspalvelut eivät kuulu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/2366 (6) soveltamisalaan (toisen maksupalveludirektiivin 3 artiklan i kohta). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että Euroopan komission tulisi






  — | tehdä palvelusta, jonka avulla asiakkaille voidaan ilmoittaa maksunsaajan nimen ja maksajan antaman IBAN-tilinumeron välisestä ristiriidasta, pakollinen ilman, että siitä peritään erityistä palkkiota |
| --- | --- | --- |

1.7

—

tehdä palvelusta, jonka avulla asiakkaille voidaan ilmoittaa maksunsaajan nimen ja maksajan antaman IBAN-tilinumeron välisestä ristiriidasta, pakollinen ilman, että siitä peritään erityistä palkkiota

| — | varmistaa, että jos vastaanottavan pankin suorittamassa IBAN-tilinumeron tarkastuksessa havaitaan ristiriita, kyseinen pankki ilmoittaa asiasta lähettävälle pankille |
| --- | --- |

—

varmistaa, että jos vastaanottavan pankin suorittamassa IBAN-tilinumeron tarkastuksessa havaitaan ristiriita, kyseinen pankki ilmoittaa asiasta lähettävälle pankille

| — | varmistaa, että kun ristiriita havaitaan ja kuluttaja kuitenkin päättää vahvistaa pikamaksun, lähettävä pankki ei ole enää vastuussa, jos maksunsaaja ei olekaan oikea |
| --- | --- |

—

varmistaa, että kun ristiriita havaitaan ja kuluttaja kuitenkin päättää vahvistaa pikamaksun, lähettävä pankki ei ole enää vastuussa, jos maksunsaaja ei olekaan oikea

| — | ehdottaa kohdennettuja toimenpiteitä petosten torjunnan parantamiseksi, koska IBAN-tilinumero vaikuttaa ainoastaan APP-maksuihin (authorised push payments). |
| --- | --- |

—

ehdottaa kohdennettuja toimenpiteitä petosten torjunnan parantamiseksi, koska IBAN-tilinumero vaikuttaa ainoastaan APP-maksuihin (authorised push payments).

| 1.8 | Seuraamusten soveltamista koskevien erilaisten tulkintojen välttämiseksi ETSK suosittaa, että asetukseen sisällytetään säännöksiä, joilla varmistetaan EU:n lainsäädännön yhdenmukainen soveltaminen, ja että siinä selvennetään






  — | miten useissa maissa toimivien maksupalveluntarjoajien olisi arvioitava tällaisia tilanteita ja mihin toimiin niiden olisi ryhdyttävä |
| --- | --- | --- |

1.8

—

miten useissa maissa toimivien maksupalveluntarjoajien olisi arvioitava tällaisia tilanteita ja mihin toimiin niiden olisi ryhdyttävä

| — | miten tällaisia tietoja jaetaan EU:n sisällä |
| --- | --- |

—

miten tällaisia tietoja jaetaan EU:n sisällä

| — | miten vahingonkorvauskysymystä käsitellään tällaisissa tapauksissa |
| --- | --- |

—

miten vahingonkorvauskysymystä käsitellään tällaisissa tapauksissa

| — | viittausta yhteen ainoaan luetteloon henkilöistä tai yhteisöistä, joihin kohdistetaan EU:n seuraamuksia. Luettelo hyväksytään neuvoston asetuksilla SEUT-sopimuksen 215 artiklan nojalla, ja valvontaviranomaisten on asettava se välittömästi maksupalveluntarjoajien saataville. Näiden tietojen tulisi muodostaa virallinen luettelo niistä henkilöistä tai yhteisöistä, joihin kohdistetaan EU:n seuraamuksia (rajoittavia toimenpiteitä). |
| --- | --- |

—

viittausta yhteen ainoaan luetteloon henkilöistä tai yhteisöistä, joihin kohdistetaan EU:n seuraamuksia. Luettelo hyväksytään neuvoston asetuksilla SEUT-sopimuksen 215 artiklan nojalla, ja valvontaviranomaisten on asettava se välittömästi maksupalveluntarjoajien saataville. Näiden tietojen tulisi muodostaa virallinen luettelo niistä henkilöistä tai yhteisöistä, joihin kohdistetaan EU:n seuraamuksia (rajoittavia toimenpiteitä).

| 1.9 | Euroopan komission olisi laadittava asetuksen selittävä osa yksityiskohtaisesti niin, että siinä esitettäisiin EU:n yleinen kanta ja tulkinta tavaroihin ja palveluihin sovellettavista seuraamuksista, esimerkiksi tiettyjen tavaroiden tuontiin, vientiin, kuljetukseen, kieltoon jne. liittyvistä seuraamuksista. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Maksupalveluntarjoajat voisivat valvoa seuraamuksia tehokkaammin, jos niillä olisi käytössään sisäisiä seurantaluetteloita ja oikeus tutustua muiden maiden (Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta jne.) luetteloihin, mikä vähentäisi maine- ja kirjeenvaihtajapankkimenettelyriskejä (nykyinen markkinakäytäntö). Tähän liittyviä erityistoimenpiteitä ovat muun muassa seuraavat:






  — | Laaditaan sisäisiä seurantaluetteloita, joihin lähtökohtaisesti sisältyisivät seuraamusrikkomuksiin osalliset tai seuraamusriskeihin liittyvät tahot, kaksikäyttötuotteet jne. |
| --- | --- | --- |

1.10

—

Laaditaan sisäisiä seurantaluetteloita, joihin lähtökohtaisesti sisältyisivät seuraamusrikkomuksiin osalliset tai seuraamusriskeihin liittyvät tahot, kaksikäyttötuotteet jne.

| — | Käytetään luetteloa, jonka kansallinen toimivaltainen viranomainen on toimittanut rahanpesun torjuntaa koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Käytetään luetteloa, jonka kansallinen toimivaltainen viranomainen on toimittanut rahanpesun torjuntaa koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti.

| 1.11 | ETSK kannattaa ajatusta sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoiden ja maksulaitosten suorasta osallistumisesta maksujärjestelmiin ja näkee myös potentiaalia ulottaa komission ehdotus pikamaksuista seitsemään euroalueeseen kuulumattomaan EU:n jäsenvaltioon, jotka ovat osa Euroopan yhtenäismarkkinoita. |
| --- | --- |

1.11

2.   Komission ehdotus

| 2.1 | Pikamaksut ovat tilisiirtoja, joissa varat siirtyvät maksajan tililtä maksunsaajan tilille muutamassa sekunnissa mihin vuorokauden aikaan tahansa vuoden jokaisena päivänä. Tämä erottaa pikamaksut muista tilisiirroista, joita maksupalveluntarjoajat käsittelevät ainoastaan työaikana ja joissa varat hyvitetään maksunsaajalle vasta seuraavan pankkipäivän loppuun mennessä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU:ssa on jo olemassa rakenteet euromääräisiä pikamaksuja varten. Ne koostuvat useista maksujen välitöntä suorittamista tarjoavista maksujärjestelmistä sekä yhtenäisen euromaksualueen (SEPA) pikasiirtojen sääntökirjasta (SCT Inst. Scheme). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komissio ilmoitti 24. syyskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa (7) ehdottavansa lainsäädäntöä, jolla EU:n maksupalveluntarjoajat velvoitetaan tarjoamaan euromääräisiä pikamaksuja vuoden 2021 loppuun mennessä. Lisäksi komissio vahvisti 20. tammikuuta 2021 antamassaan tiedonannossa (8) vähittäismaksustrategian ja digitaalisen innovoinnin merkityksen rahoitusalalla. Myöhemmin se sisällytti pikamaksuja koskevan aloitteen vuoden 2022 työohjelmaansa (9). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ehdotuksen mukaan mahdollisuus euromääräisten pikamaksujen suorittamiseen tulee olemaan kaikilla kansalaisilla ja yrityksillä, joilla on pankkitili EU:ssa tai ETA-maassa riippumatta siitä, onko tili euromääräinen vai muun EU:n valuutan määräinen. Ehdotuksella pyritään varmistamaan, että euromääräiset pikamaksut ovat kohtuuhintaisia ja turvallisia ja että ne käsitellään esteettä koko EU:ssa. Ehdotuksella tuetaan innovointia ja kilpailua EU:n maksumarkkinoilla noudattaen täysimääräisesti voimassa olevia sääntöjä seuraamuksista ja talousrikollisuuden torjunnasta. Se edistää myös komission laajempia, digitalisaatiota ja avointa strategista riippumattomuutta koskevia tavoitteita. Aloite on linjassa sen kanssa, että komissio on asettanut etusijalle sellaisen talouden toteuttamisen, joka toimii ihmisten hyväksi ja luo houkuttelevamman investointiympäristön. |
| --- | --- |

2.4

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK on viime vuosina antanut lausunnon vähittäismaksuista (10) sekä Euroopan talous- ja rahoitusjärjestelmästä (11) tarkoituksenaan edistää yhtenäisiä rahoitusmarkkinoita, yksinkertaistaa rajatylittävää toimintaa ja turvata kuluttajien, yritysten ja pk-yritysten välinen rahaliikenne. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Vuoden 2022 lopussa hieman yli 13 prosenttia (12) kaikista euromääräisistä tilisiirroista toteutettiin pikamaksuina. On huomattava, että






  — | joka kolmas EU:n maksupalveluntarjoaja ei tarjoa euromääräisiä pikamaksuja |
| --- | --- | --- |

3.2

—

joka kolmas EU:n maksupalveluntarjoaja ei tarjoa euromääräisiä pikamaksuja

| — | euroalueella 70 miljoonan maksutilin haltijat eivät pysty lähettämään tai vastaanottamaan euromääräisiä pikamaksuja. |
| --- | --- |

—

euroalueella 70 miljoonan maksutilin haltijat eivät pysty lähettämään tai vastaanottamaan euromääräisiä pikamaksuja.

| — | maksupalveluntarjoajat hylkäävät jopa 9,4 prosenttia rajatylittävistä euromääräisistä pikamaksuista tehottoman seuraamusvalvonnan vuoksi. |
| --- | --- |

—

maksupalveluntarjoajat hylkäävät jopa 9,4 prosenttia rajatylittävistä euromääräisistä pikamaksuista tehottoman seuraamusvalvonnan vuoksi.

| 3.3 | Euroopan komission analyysin mukaan rahoitusjärjestelmään tällä hetkellä sidotut 200 miljardia euroa vapautetaan päivittäin tuottavaan käyttöön, mistä saatava taloudellinen hyöty on 1,34–1,84 miljardia euroa vuodessa. Arviossa ei oteta huomioon Venäjän Ukrainassa käymän sodan ja koronapandemian seurauksena Euroopassa kiihtyvää inflaatiota, joka on eräissä maissa 10–30 prosenttia. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kuluttajien, yritysten, pk-yritysten ja vähittäiskauppiaiden kannalta pikamaksu tekee maksutapahtumasta turvallisemman, koska rahat saadaan välittömästi. Toisessa maksuvaihtoehdossa, eli unionissa tehtävissä rajatylittävissä maksuissa, tarpeettomiin maksutakauksiin liittyvät kustannussäästöt ovat parantaneet kassavirtojen hallintaa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Pikamaksut lisäävät myös maksutapojen valinnanvaraa fyysisissä kaupoissa (ns. kauppapaikka). Fyysisissä kaupoissa maksut ovat toistaiseksi mahdollisia ainoastaan käteisellä tai kortilla. Rajatylittävissä maksutapahtumissa käytetään käytännössä ainoastaan kansainvälisiä korttijärjestelmiä. Tässä tarkasteltava lainsäädäntö mahdollistaa pikamaksujen käytön rajatylittävissä maksuissa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti aikomuksiin






  — | velvoittaa tavallisia euromääräisiä tilisiirtoja tarjoavat maksupalveluntarjoajat tarjoamaan euromääräisten pikamaksujen lähettämistä ja vastaanottamista |
| --- | --- | --- |

3.6

—

velvoittaa tavallisia euromääräisiä tilisiirtoja tarjoavat maksupalveluntarjoajat tarjoamaan euromääräisten pikamaksujen lähettämistä ja vastaanottamista

| — | velvoittaa maksupalveluntarjoajat tarkistamaan hyvin usein, onko niiden asiakkaita EU:n pakoteluetteloissa (kuten eräissä jäsenvaltioissa tehdään jo nyt kotimaisten maksujen osalta), sen sijaan että tällainen tarkistus tehtäisiin kunkin yksittäisen tapahtuman osalta |
| --- | --- |

—

velvoittaa maksupalveluntarjoajat tarkistamaan hyvin usein, onko niiden asiakkaita EU:n pakoteluetteloissa (kuten eräissä jäsenvaltioissa tehdään jo nyt kotimaisten maksujen osalta), sen sijaan että tällainen tarkistus tehtäisiin kunkin yksittäisen tapahtuman osalta

| — | velvoittaa maksupalveluntarjoajat tarjoamaan palvelua, jonka avulla asiakkaille voidaan ilmoittaa, jos maksajan antaman maksunsaajan nimen ja maksutilitunnisteen, joka on yleensä maksajan antama IBAN-tilinumero, välillä havaitaan ristiriita. |
| --- | --- |

—

velvoittaa maksupalveluntarjoajat tarjoamaan palvelua, jonka avulla asiakkaille voidaan ilmoittaa, jos maksajan antaman maksunsaajan nimen ja maksutilitunnisteen, joka on yleensä maksajan antama IBAN-tilinumero, välillä havaitaan ristiriita.

| 3.7 | ETSK suosittaa maksupalveluntarjoajille asetettavaa velvoitetta olla veloittamatta euromääräisistä pikamaksuista enempää kuin tavallisista euromääräisistä tilisiirroista, etenkään jos IBAN-tilinumeron tarkastusjärjestelmä ulotetaan koskemaan kaikkia SEPA-maksuja. |
| --- | --- |

3.7

4.   Erityistä

| 4.1 | Koska tässä tarkasteltavalla asetuksella muutetaan asetusta (EU) N:o 260/2012, sillä on sama soveltamisala. On kuitenkin epäselvää, sovelletaanko näitä uusia sääntöjä myös sijoituspalveluihin. Nämä palvelut eivät kuulu direktiivin (EU) 2015/2366 soveltamisalaan (toisen maksupalveludirektiivin 3 artiklan i kohta), ja tätä poikkeusta olisi hyödyllistä selventää. IBAN-tilinumeron ja maksunsaajan nimen vastaavuuden tarkistaminen kuuluu vastaanottavalle pankille, jonka on investoitava siihen. Pankki ei kuitenkaan tiedä, kuka lähettäjä on, eikä sillä ole mitään suhdetta lähettäjään. Näin ollen pankki ei voi periä lähettäjältä palkkiota. Lähettävä pankki voisi vaatia lähettäjältä palkkiota, mutta tämä olisi epäloogista, koska työn tekee pääasiassa vastaanottava pankki. ETSK katsoo, että lähettävän pankin ei pitäisi vaatia palkkiota tästä palvelusta, vaan – jos sellainen ylipäätään peritään – se olisi sisällytettävä itse pikamaksun hintaan eikä sitä pidä veloittaa erikseen kustakin tapahtumasta, koska se voisi vaikuttaa kielteisesti maksajien halukkuuteen käyttää palvelua ja siten myös maksutapahtumien turvallisuuteen maksajien kannalta.






  — | ETSK kyseenalaistaa myös ajatuksen tehdä IBAN-tilinumeron tarkistamisesta täysin valinnainen palvelu, joka kuluttajan on valittava yksittäisen maksutapahtuman tai kaikkien maksutapahtumiensa osalta. Tietyissä tilanteissa (esim. mobiilimaksu) tätä voi olla hyvin monimutkaista hallita, ja se saattaa myös huonontaa palvelun kätevyyttä maksajan kannalta, kun tämä joutuisi päättämään asiasta aina kun tilisiirto käynnistetään ja tekemään tarpeettoman monia napsautuksia. |
| --- | --- | --- |

4.1

—

ETSK kyseenalaistaa myös ajatuksen tehdä IBAN-tilinumeron tarkistamisesta täysin valinnainen palvelu, joka kuluttajan on valittava yksittäisen maksutapahtuman tai kaikkien maksutapahtumiensa osalta. Tietyissä tilanteissa (esim. mobiilimaksu) tätä voi olla hyvin monimutkaista hallita, ja se saattaa myös huonontaa palvelun kätevyyttä maksajan kannalta, kun tämä joutuisi päättämään asiasta aina kun tilisiirto käynnistetään ja tekemään tarpeettoman monia napsautuksia.

| — | ETSK toivoo, että IBAN-tilinumeron tarkastus ei rajoitu vain pikamaksuihin vaan ulotetaan myös perinteisiin tilisiirtoihin, kunnes ne annetaan maksupalveluntarjoajien tehtäväksi. |
| --- | --- |

—

ETSK toivoo, että IBAN-tilinumeron tarkastus ei rajoitu vain pikamaksuihin vaan ulotetaan myös perinteisiin tilisiirtoihin, kunnes ne annetaan maksupalveluntarjoajien tehtäväksi.

| — | Sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitokset ja maksulaitokset on toistaiseksi jätetty asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Tämä poikkeus olisi poistettava, kun näillä laitoksilla on pääsy maksujärjestelmiin maksu- ja selvitysjärjestelmiä koskevan direktiivin muuttamisen jälkeen. Muiden maksupalveluntarjoajien kuin pankkien olisi kuuluttava asetuksen soveltamisalaan, jos niiden tarjoamiin maksupalveluihin sisältyy maksutilin hoito ja tilisiirtojen toteuttaminen. Tällä välin on tarpeen selventää, miten IBAN-tilinumeron tarkastusta ja vastuusääntöjä sovelletaan, kun näitä kolmansia osapuolia käytetään pikamaksujen käynnistämiseen. |
| --- | --- |

—

Sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitokset ja maksulaitokset on toistaiseksi jätetty asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Tämä poikkeus olisi poistettava, kun näillä laitoksilla on pääsy maksujärjestelmiin maksu- ja selvitysjärjestelmiä koskevan direktiivin muuttamisen jälkeen. Muiden maksupalveluntarjoajien kuin pankkien olisi kuuluttava asetuksen soveltamisalaan, jos niiden tarjoamiin maksupalveluihin sisältyy maksutilin hoito ja tilisiirtojen toteuttaminen. Tällä välin on tarpeen selventää, miten IBAN-tilinumeron tarkastusta ja vastuusääntöjä sovelletaan, kun näitä kolmansia osapuolia käytetään pikamaksujen käynnistämiseen.

| 4.2 | ETSK katsoo, että pikamaksujärjestelmän onnistuminen EU:ssa edellyttää, että palvelut ovat eurooppalaisten kuluttajien ja yritysten ulottuvilla. Näin ollen mitä enemmän maksupalveluntarjoajat alkavat tarjota pikamaksuja, sitä paremmin järjestelmä EU:ssa menestyy. ETSK kannattaakin ajatusta sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoiden ja maksulaitosten suorasta osallistumisesta maksujärjestelmiin ja näkee myös potentiaalia ulottaa komission ehdotus pikamaksuista seitsemään euroalueeseen kuulumattomaan EU:n jäsenvaltioon, jotka ovat osa Euroopan yhtenäismarkkinoita. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK katsoo, että ehdotetun asetuksen lisäksi Euroopan komission tulisi






  — | mahdollistaa se, että asiakkaat saavat välittömän sähköisen ilmoituksen, jos maksajan antaman maksunsaajan nimen ja maksajan antaman IBAN-tilinumeron tai muun käytetyn tunnisteen välillä havaitaan ristiriita. Tämän palvelun on oltava pakollinen, eikä siitä saa periä erillistä palkkiota. |
| --- | --- | --- |

4.3

—

mahdollistaa se, että asiakkaat saavat välittömän sähköisen ilmoituksen, jos maksajan antaman maksunsaajan nimen ja maksajan antaman IBAN-tilinumeron tai muun käytetyn tunnisteen välillä havaitaan ristiriita. Tämän palvelun on oltava pakollinen, eikä siitä saa periä erillistä palkkiota.

| — | varmistaa, että jos vastaanottavan pankin suorittamassa IBAN-tilinumeron tarkastuksessa havaitaan ristiriita, kyseinen pankki ilmoittaa asiasta lähettävälle pankille. Se ilmoittaa kuluttajalle tästä ristiriidasta, ja maksutapahtuma keskeytetään. |
| --- | --- |

—

varmistaa, että jos vastaanottavan pankin suorittamassa IBAN-tilinumeron tarkastuksessa havaitaan ristiriita, kyseinen pankki ilmoittaa asiasta lähettävälle pankille. Se ilmoittaa kuluttajalle tästä ristiriidasta, ja maksutapahtuma keskeytetään.

| — | varmistaa, että kun ristiriita havaitaan ja kuluttaja kuitenkin päättää vahvistaa pikamaksun, kuluttajalle on täysin selvää, että jos hän ei ole ilmoittanut oikeaa edunsaajaa, lähettävä pankki ei ole enää vastuussa, jos maksunsaaja ei olekaan oikea. |
| --- | --- |

—

varmistaa, että kun ristiriita havaitaan ja kuluttaja kuitenkin päättää vahvistaa pikamaksun, kuluttajalle on täysin selvää, että jos hän ei ole ilmoittanut oikeaa edunsaajaa, lähettävä pankki ei ole enää vastuussa, jos maksunsaaja ei olekaan oikea.

| — | ehdottaa kohdennettuja toimenpiteitä petosten torjunnan parantamiseksi, koska IBAN-tilinumero vaikuttaa ainoastaan APP-maksuihin (authorised push payments). Tämä voidaan sovittaa yhteen – myös SEPA-pikatilisiirtojärjestelmää hallinnoivan – Euroopan maksuneuvoston perustaman maksupyyntöjärjestelmän kehittämisen kanssa. |
| --- | --- |

—

ehdottaa kohdennettuja toimenpiteitä petosten torjunnan parantamiseksi, koska IBAN-tilinumero vaikuttaa ainoastaan APP-maksuihin (authorised push payments). Tämä voidaan sovittaa yhteen – myös SEPA-pikatilisiirtojärjestelmää hallinnoivan – Euroopan maksuneuvoston perustaman maksupyyntöjärjestelmän kehittämisen kanssa.

5.   Seuraamukset

| 5.1 | Maksupalveluntarjoajat hylkäävät perusteettomasti erittäin suuren osan rajatylittävistä euromääräisistä maksuista seuraamusten soveltamisen tarkistamiseen liittyvien ongelmien vuoksi. Seuraamusten täytäntöönpanosta vastaavat viranomaiset antavat maksupalveluntarjoajille tietoja yrityksistä, joihin kohdistetaan seuraamuksia määräysvallan tai omistuksen perusteella. Valitettavasti eri maiden viranomaiset tulkitsevat usein eri tavoin omistajuuden vaihtumisen kriteereitä tai syitä ja niillä on erilaisia näkemyksiä seuraamusten soveltamisesta tällaisiin yrityksiin. Tämän johdosta yritykselle saatetaan määrätä seuraamuksia tietyssä maassa mutta toisessa ei. Sen vuoksi olisi tärkeää






  a) | sisällyttää asetukseen EU:n lainsäädännön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi selkeitä säännöksiä siitä,






  — | miten useissa maissa toimivien maksupalveluntarjoajien olisi arvioitava tällaisia tilanteita ja mihin toimiin niiden olisi ryhdyttävä |
| --- | --- | --- | --- |

5.1

a)

sisällyttää asetukseen EU:n lainsäädännön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi selkeitä säännöksiä siitä,

—

miten useissa maissa toimivien maksupalveluntarjoajien olisi arvioitava tällaisia tilanteita ja mihin toimiin niiden olisi ryhdyttävä

| — | miten tällaisia tietoja jaetaan EU:n sisällä |
| --- | --- |

—

miten tällaisia tietoja jaetaan EU:n sisällä

| — | miten vahingonkorvauskysymystä käsitellään tällaisissa tapauksissa. |
| --- | --- |

—

miten vahingonkorvauskysymystä käsitellään tällaisissa tapauksissa.

| b) | laatia asetuksen selittävä osa yksityiskohtaisesti niin, että siinä esitetään EU:n yleinen kanta ja tulkinta tavaroihin ja palveluihin sovellettavista seuraamuksista, esimerkiksi tiettyjen tavaroiden tuontiin, vientiin, kuljetukseen, kieltoon jne. liittyvistä seuraamuksista. |
| --- | --- |

b)

laatia asetuksen selittävä osa yksityiskohtaisesti niin, että siinä esitetään EU:n yleinen kanta ja tulkinta tavaroihin ja palveluihin sovellettavista seuraamuksista, esimerkiksi tiettyjen tavaroiden tuontiin, vientiin, kuljetukseen, kieltoon jne. liittyvistä seuraamuksista.

| 5.2 | Maksupalveluntarjoajat voisivat valvoa seuraamuksia tehokkaammin, jos niillä olisi käytössään sisäisiä seurantaluetteloita ja oikeus tutustua muiden maiden (Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta jne.) luetteloihin, mikä vähentäisi maine- ja kirjeenvaihtajapankkimenettelyriskejä (nykyinen markkinakäytäntö). Tähän liittyviä erityistoimenpiteitä ovat muun muassa seuraavat:






  — | Laaditaan sisäisiä seurantaluetteloita, joihin lähtökohtaisesti sisältyisivät seuraamusrikkomuksiin osalliset tai seuraamusriskeihin liittyvät tahot, kaksikäyttötuotteet jne. |
| --- | --- | --- |

5.2

—

Laaditaan sisäisiä seurantaluetteloita, joihin lähtökohtaisesti sisältyisivät seuraamusrikkomuksiin osalliset tai seuraamusriskeihin liittyvät tahot, kaksikäyttötuotteet jne.

| — | Käytetään luetteloa, jonka kansallinen toimivaltainen viranomainen on toimittanut rahanpesun torjuntaa koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Käytetään luetteloa, jonka kansallinen toimivaltainen viranomainen on toimittanut rahanpesun torjuntaa koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti.

| 5.3 | Euroopan unionin ja EU:n ulkopuolisten maiden tulkinnat seuraamuksista voivat olla erilaisia. Sisä- ja ulkopoliittisten linjausten noudattamiseksi ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot velvoitetaan varmistamaan, että valvontaviranomaiset asettavat välittömästi valvonnassaan olevien maksupalveluntarjoajien saataville sellaiset tiedot henkilöistä tai yhteisöistä, jotka on laadittu liittyen EU:n rajoittaviin toimenpiteisiin, jotka on hyväksytty neuvoston asetuksilla SEUT-sopimuksen 215 artiklan nojalla. Näiden tietojen tulisi muodostaa virallinen luettelo niistä henkilöistä tai yhteisöistä, joihin kohdistetaan EU:n seuraamuksia (rajoittavia toimenpiteitä). Kansallisen toimivaltaisen viranomaisen tulisi toimittaa tämä luettelo rahanpesun torjuntaa koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

5.3

Bryssel 22. helmikuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 220, 9.6.2021, s. 72.

1

(2)  EUVL C 341, 24.8.2021, s. 41.

2

(3)  Maksupalveluntarjoaja on direktiivin (EU) 2015/2366 (toinen maksupalveludirektiivi) liitteessä I määritelty maksupalvelujen tarjoaja, kuten luottolaitos, maksulaitos tai sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitos.

3

(4)  EUVL L 166, 11.6.1998, s. 45.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 260/2012, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012 , euromääräisiä tilisiirtoja ja suoraveloituksia koskevista teknisistä ja liiketoimintaa koskevista vaatimuksista sekä asetuksen (EY) N:o 924/2009 muuttamisesta (EUVL L 94, 30.3.2012, s. 22).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/2366, annettu 25 päivänä marraskuuta 2015, maksupalveluista sisämarkkinoilla, direktiivien 2002/65/EY, 2009/110/EY ja 2013/36/EU ja asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/64/EY kumoamisesta (EUVL L 337, 23.12.2015, s. 35).

6

(7)  COM(2020) 592 final, 24. syyskuuta 2020.

7

(8)  COM(2021) 32 final, 19. tammikuuta 2021.

8

(9)  COM(2021) 645 final, 19. lokakuuta 2021.

9

(10)  EUVL C 220, 9.6.2021, s. 72.

10

(11)  EUVL C 341, 24.8.2021, s. 41.

11

(12)  https://www.europeanpaymentscouncil.eu/what-we-do/sepa-instant-credit-transfer

12

---

| 27.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/29

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja koskevien tietojen keruusta ja jakamisesta ja asetuksen (EU) 2018/1724 muuttamisesta”

(COM(2022) 571 final – 2022/0358 (COD))

(2023/C 146/05)

| Esittelijä: | Marinel Dănuț MUREŞAN |
| --- | --- |

Esittelijä:

Marinel Dănuț MUREŞAN

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 21.11.2022
  Euroopan unionin neuvosto, 1.12.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 27.1.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.2.2023 |
| Täysistunnon numero | 576 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 190/0/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 21.11.2022

Euroopan unionin neuvosto, 1.12.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

27.1.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

22.2.2023

Täysistunnon numero

576

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

190/0/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Ehdotetulla asetuksella vastataan kaikkien rehellisten toimijoiden pyyntöön lyhytaikaisen vuokramajoituksen markkinoiden sääntelystä, ja se on yhdenmukainen muiden EU:n säädösten kanssa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suosittaa, että asetuksessa ehdotetut mekanismit otetaan käyttöön, jotta voidaan kehittää alan kilpailua oikeudenmukaisempaan suuntaan ja tarjota tarkoituksenmukaisia lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja entistä turvallisemmin ja avoimemmin. Komitea suosittaa myös, että kansallisille ja paikallisille viranomaisille annetaan käyttöön tehokkaat välineet, joiden avulla ne voivat mukauttaa lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja paikallisiin olosuhteisiin ja tarpeisiin eri puolilla EU:ta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Asetuksessa ei täsmennetä, ketkä ja mitkä asiat on ilmoitettava kansalliseen digitaaliseen rekisteriin rekisteröinnin yhteydessä tilanteiden vaihdellessa seuraavien seikkojen osalta:






  — | tiedot majoittajista (kiinteistön omistaja, omistajan edustaja, vuokralainen, alivuokralainen, välittäjäyritys, majoituskohteita hoitava tai niiden ylläpidosta vastaava yritys) |
| --- | --- | --- |

1.3

—

tiedot majoittajista (kiinteistön omistaja, omistajan edustaja, vuokralainen, alivuokralainen, välittäjäyritys, majoituskohteita hoitava tai niiden ylläpidosta vastaava yritys)

| — | tiedot majoituskohteista (osittain tai kokonaan lyhytaikaisesti vuokrattava, tarjoaa palveluja maksusta, tarjoaa yhteisiä palveluja jne.) |
| --- | --- |

—

tiedot majoituskohteista (osittain tai kokonaan lyhytaikaisesti vuokrattava, tarjoaa palveluja maksusta, tarjoaa yhteisiä palveluja jne.)

| — | majoittujien enimmäismäärä majoituskohteessa (jotta voidaan välttää kohteen kapasiteetin ylittäminen). |
| --- | --- |

—

majoittujien enimmäismäärä majoituskohteessa (jotta voidaan välttää kohteen kapasiteetin ylittäminen).

| 1.3.1 | Rekisteröinnistä kansalliseen digitaaliseen rekisteriin on tehtävä yksinkertaisempaa, joustavampaa ja EU:n tasolla yhdenmukaista, jotta kaikissa tilanteissa olisi mahdollisimman helppoa noudattaa sääntöjä ja jotta voitaisiin varmistaa tietojen asianmukainen ja tehokas käsittely ja sääntöjen noudattaminen. Näin voidaan välttää se, että majoittajat karttelevat rekisteröintiä kansalliseen digitaaliseen rekisteriin. |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.4 | ETSK ehdottaa, että komissio suosittaisi asetuksessa, että kansalliset ja/tai paikalliset viranomaiset arvioivat säännöllisesti lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen






  — | vaikutuksia paikallisen matkailun todelliseen potentiaaliin; |
| --- | --- | --- |

1.4

—

vaikutuksia paikallisen matkailun todelliseen potentiaaliin;

| — | vaikutuksia paikallisten asukkaiden elämään; |
| --- | --- |

—

vaikutuksia paikallisten asukkaiden elämään;

| — | sosiaalisia vaikutuksia vuokramajoitukseen; |
| --- | --- |

—

sosiaalisia vaikutuksia vuokramajoitukseen;

| — | vaikutuksia paikallisiin asuntomarkkinoihin; |
| --- | --- |

—

vaikutuksia paikallisiin asuntomarkkinoihin;

| — | sosiaalisia vaikutuksia elinkustannuksiin paikallistasolla; |
| --- | --- |

—

sosiaalisia vaikutuksia elinkustannuksiin paikallistasolla;

| — | vaikutuksia työllisyyteen; |
| --- | --- |

—

vaikutuksia työllisyyteen;

| — | vaikutuksia saastumiseen; |
| --- | --- |

—

vaikutuksia saastumiseen;

| — | vaikutuksia paikallisten perinteiden kunnioittamiseen; |
| --- | --- |

—

vaikutuksia paikallisten perinteiden kunnioittamiseen;

| — | vaikutuksia yrityksiin, joihin toiminta vaikuttaa suoraan tai välillisesti paikallistasolla. |
| --- | --- |

—

vaikutuksia yrityksiin, joihin toiminta vaikuttaa suoraan tai välillisesti paikallistasolla.

| 1.4.1 | Näin viranomaiset voisivat ryhtyä ajoissa toimiin ja välttää kriisitilanteet. |
| --- | --- |

1.4.1

| 1.5 | Asetuksessa ei aseteta kansallisille ja paikallisille viranomaisille kriteerejä luvan myöntämiseen kansalliseen digitaaliseen rekisteriin rekisteröitymisen jälkeen, vaan annetaan niille mahdollisuus räätälöidä kriteerit paikallisen tilanteen mukaan. Siinä suositellaan kuitenkin, että lupamenettelyssä vältettäisiin keinotekoisten rajoitusten asettamista ja normaalin lyhytaikaisen vuokramajoitustoiminnan haittaamista. Komitea katsoo, että lupavaatimusten sijaan majoittajaa voitaisiin vaatia ottamaan vakuutus, joka kattaa suurimman osan lyhytaikaisesta vuokramajoitustoiminnasta aiheutuvista riskeistä, sillä vakuutusyhtiöt tarkistaisivat vakuutusta arvioidessaan, että majoittajat noudattavat sääntöjä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Asetuksessa ei aseteta tiukkoja vaatimuksia tiedoista, jotka majoittajien on annettava rekisteröityessään kansalliseen digitaaliseen rekisteriin ja jotka alustojen on ilmoitettava viranomaisille. EU:n määrättyjen toimielinten ohjaama standardoitu menettely, joka koskisi kaikista lyhytaikaisesta vuokramajoitustoiminnasta vaadittujen tietojen tasoa, auttaisi kansallisia ja paikallisia viranomaisia tekemään päätöksiä asianomaisten yhteisöjen etujen mukaisesti, helpottaisi tietojen jakamista viranomaisten välillä, vahvistaisi sääntöjen noudattamista ja antaisi viranomaisille mahdollisuuden ryhtyä asianmukaisiin toimiin EU:n ja paikallisen tason analyysien pohjalta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Komitea kehottaa kuitenkin komissiota antamaan suosituksen, jonka mukaan kansalliset ja/tai paikalliset viranomaiset seuraisivat lyhytaikaisen vuokramajoitustoiminnan vaikutuksia seuraavien seikkojen osalta:






  — | muihin kuin matkailutarkoituksiin käytettävissä olevien pitkäaikaisten vuokrausten määrän jyrkkä väheneminen; |
| --- | --- | --- |

1.7

—

muihin kuin matkailutarkoituksiin käytettävissä olevien pitkäaikaisten vuokrausten määrän jyrkkä väheneminen;

| — | pienituloisille tarjolla olevien vuokrausvaihtoehtojen rajallinen määrä, kun vuokrat nousevat kysynnän kasvaessa lyhytaikaisen vuokramajoituksen markkinoilla; |
| --- | --- |

—

pienituloisille tarjolla olevien vuokrausvaihtoehtojen rajallinen määrä, kun vuokrat nousevat kysynnän kasvaessa lyhytaikaisen vuokramajoituksen markkinoilla;

| — | Se on muuttanut paikallisten asukkaiden elinoloja matkailijoiden aiheuttaman melusaasteen ja matkailijoiden epäasiallisen käytöksen takia sekä siitä syystä, etteivät matkailijat noudata sääntöjä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että väliaikaiset ja pysyvät asukkaat tulevat toimeen keskenään (paikallisten perinteiden kunnioittaminen, julkisten alueiden ja jätteiden keruu- ja lajittelupaikojen pitäminen puhtaana); |
| --- | --- |

—

Se on muuttanut paikallisten asukkaiden elinoloja matkailijoiden aiheuttaman melusaasteen ja matkailijoiden epäasiallisen käytöksen takia sekä siitä syystä, etteivät matkailijat noudata sääntöjä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että väliaikaiset ja pysyvät asukkaat tulevat toimeen keskenään (paikallisten perinteiden kunnioittaminen, julkisten alueiden ja jätteiden keruu- ja lajittelupaikojen pitäminen puhtaana);

| — | lisätoimenpiteet, jotka on toteutettava historiallisten ja arkkitehtonisten kohteiden ja luonnonalueiden suojelemiseksi; |
| --- | --- |

—

lisätoimenpiteet, jotka on toteutettava historiallisten ja arkkitehtonisten kohteiden ja luonnonalueiden suojelemiseksi;

| — | vaikutukset työmarkkinoihin kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

—

vaikutukset työmarkkinoihin kokonaisuudessaan.

| 1.7.1 | Ehdotus avaa tietä näistä haasteista käytävälle avoimelle keskustelulle hyödyttäen kaikkia lyhytaikaiseen vuokramajoitustoimintaan osallistuvia. Toteutettavat toimenpiteet eivät vääristä markkinoita tai johda sääntöjen huomattavaan kiertämiseen, sillä paikallisyhteisöt huolehtivat suoraan lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen sujuvasta integroinnista. |
| --- | --- |

1.7.1

| 1.8 | ETSK suosittaa edellyttämään asetuksessa, että verkkoalustat antavat asiakkaille olennaiset tiedot majoittajan rekisteröitymisestä kansalliseen digitaaliseen rekisteriin tai yleisen esittelyn majoituskohteesta sekä tietoa majoittajan ja alustan vastuun tasosta, toimenpiteistä, joilla varmistetaan asiakkaille asianmukaiset terveys- ja turvallisuusolot, erityisvaatimuksista, joita asiakkaiden on noudatettava sekä majoituskohteessa että julkisilla paikoilla sekä paikallisista perinteistä, jotka ovat tärkeitä kaikille markkinatoimijoille, yhteisölle ja paikallisviranomaisille. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Asetuksessa säädetään asetuksen täytäntöönpanosta kansallisella tasolla kahden vuoden kuluttua sen hyväksymisestä. Komitea katsoo, että tämän jälkeen verkkoalustan perustamisesta tulee tietojen yhteentoimivuuden ja jakamisen ansiosta huomattavasti helpompaa, kun tietoja ei enää tarvitse kerätä manuaalisesti. ETSK suosittaakin, että manuaalisesta tietojen keräämisestä tehtäisiin valinnaista yritys- ja mikroyritys- ja pienyritystoimintaa harjoittaville verkkoalustojen hallinnoijille. ETSK suosittaa kuitenkin säätämään siitä, että kansallisten ja paikallisten viranomaisten on valvottava, että kaikki lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja välittävät tai niiden tarjoamista helpottavat alustat ilmoittavat ja välittävät tarvittavat tiedot, ja että määrätään seuraamuksia, jos verkkoalustojen hallinnoijat tai muun tyyppiset alustat, jotka helpottavat lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjoamista, eivät ilmoita tietoja tai ilmoittavat virheellisiä tietoja. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK suosittaa, että asetuksessa säädettäisiin siitä, että EU:n toimielimet ilmoittavat kaikille lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen sidosryhmille joko suoraan tai kansallisten ja paikallisten viranomaisten välityksellä kaikesta lyhytaikaisiin vuokramajoituspalveluihin liittyvästä meneillään tai suunnitteilla olevasta merkittävästä kehityksestä, jolla saattaa olla vaikutuksia talouteen, yhteiskuntaan, ympäristöön tai yleiseen turvallisuuteen tietyillä alueilla. Tämä auttaisi toimimaan ajoissa ja ehkäisemään vakavia ja vahingollisia tapahtumia (kuten talouskriisejä, suuria sosiaalisia kriisejä, vakavia yhteiskunnallisia levottomuuksia, köyhyyden ja asunnottomuuden lisääntymistä, merkittäviä ympäristövaikutuksia tai vaikutuksia kansanterveyteen) tai muita tapahtumia, jotka pakottaisivat viranomaiset ryhtymään lyhytaikaisten vuokramajoituspalveluiden toimintaan vaikuttaviin toimiin. |
| --- | --- |

1.10

2.   Yleistä

| 2.1 | Lyhytaikaiset vuokramajoituspalvelut lisääntyvät EU:ssa nopeasti suurelta osin alustatalouden ansiosta. Niiden osuus EU:n kaikesta majoitustoiminnasta on noin neljännes, ja tähän tarkoitukseen varattujen majoituskohteiden määrä kasvaa merkittävästi kaikkialla EU:ssa. Komission ehdotus on keskeinen osa helmikuussa 2022 julkaistua matkailualan siirtymäpolkua, josta ilmoitettiin komission maaliskuussa 2020 esittämässä pk-yritysstrategiassa. Pyrkimyksenä on edistää yhteistyötalouden tasapainoista ja vastuullista kehitystä sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ehdotetun uuden kehyksen tavoitteena on






  — | yhdenmukaistaa majoittajille ja heidän lyhytaikaiseen vuokraukseen tarkoitetuille majoituskohteille asetettuja rekisteröintivaatimuksia, jos kansalliset viranomaiset ottavat käyttöön tällaiset vaatimukset; |
| --- | --- | --- |

2.2

—

yhdenmukaistaa majoittajille ja heidän lyhytaikaiseen vuokraukseen tarkoitetuille majoituskohteille asetettuja rekisteröintivaatimuksia, jos kansalliset viranomaiset ottavat käyttöön tällaiset vaatimukset;

| — | selkeyttää sääntöjä, joilla varmistetaan rekisteröintinumeroiden näkyville asettaminen ja tarkistaminen; |
| --- | --- |

—

selkeyttää sääntöjä, joilla varmistetaan rekisteröintinumeroiden näkyville asettaminen ja tarkistaminen;

| — | virtaviivaistaa tietojen jakamista verkkoalustojen ja viranomaisten välillä; |
| --- | --- |

—

virtaviivaistaa tietojen jakamista verkkoalustojen ja viranomaisten välillä;

| — | mahdollistaa tietojen uudelleenkäyttö koostetussa muodossa |
| --- | --- |

—

mahdollistaa tietojen uudelleenkäyttö koostetussa muodossa

| — | luoda tehokas täytäntöönpanokehys. |
| --- | --- |

—

luoda tehokas täytäntöönpanokehys.

| 2.3 | Ehdotettu asetus on yhdenmukainen muiden säädösten kanssa:






  — | digipalvelusäädös; |
| --- | --- | --- |

2.3

—

digipalvelusäädös;

| — | palveludirektiivi; |
| --- | --- |

—

palveludirektiivi;

| — | sähköistä kaupankäyntiä koskeva direktiivi; |
| --- | --- |

—

sähköistä kaupankäyntiä koskeva direktiivi;

| — | verkossa toimivien välityspalvelujen yrityskäyttäjiä koskeva asetus; |
| --- | --- |

—

verkossa toimivien välityspalvelujen yrityskäyttäjiä koskeva asetus;

| — | datasäädösehdotus; |
| --- | --- |

—

datasäädösehdotus;

| — | yleinen tietosuoja-asetus; |
| --- | --- |

—

yleinen tietosuoja-asetus;

| — | yhteistä digitaalista palveluväylää koskeva asetus. |
| --- | --- |

—

yhteistä digitaalista palveluväylää koskeva asetus.

Ehdotus on myös DAC7-direktiivin (1) säännösten mukainen.

| 2.4 | Asetuksen tavoitteena on luoda Euroopan unioniin yhdenmukainen ja yhtenäinen kehys lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluita koskevien tietojen tuottamiselle ja jakamiselle, jotta vältetään toisistaan poikkeavien tietovaatimusten ja -pyyntöjen lisääntyminen sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Ehdotetulla asetuksella tuetaan myös verkkoalustoja rekisteröinti- ja tiedonsiirtomenettelyjen standardoinnissa ja yksinkertaistamisessa sekä vaihdettujen tietojen yhteentoimivuuden varmistamisessa, koska se luo yhdenmukaistetun kehyksen ja vähentää hajanaisuutta, semanttisia epäselvyyksiä ja hallinnollisia rasitteita. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Ehdotuksessa edellytetään, että majoittajat rekisteröityvät etukäteen kansalliseen digitaaliseen rekisteriin, mikä auttaa lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja tarjoavien verkkoalustojen asiakkaita saamaan entistä avoimempaa ja tarkempaa tietoa, lisää kaupattavien palvelujen oikeusvarmuutta, helpottaa hyödyllisen tiedon jakamista ja edistää osaltaan näiden palvelujen sujuvaa hallinnointia eri alueilla. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Asetus luo tiedoille ja niiden käsittelylle yhteisen kehyksen EU:n tasolla ja tarjoaa kansallisille ja paikallisille viranomaisille mahdollisuuden tietojen jäljittämiseen, jota ne tarvitsevat voidakseen kehittää ja pitää yllä lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja koskevia sääntöjä, huolehtia niiden noudattamisesta ja ottaa käyttöön tietoon perustuvia politiikkatoimia voimassa olevan EU:n lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Asetuksessa otetaan huomioon taloudelliset ja hallinnolliset vaikeudet, joita verkkoalustoja hallinnoivat mikro- ja pienyritykset saattavat kohdata mukauttaessaan alustoja asetuksen vaatimuksiin, jotka koskevat tietojen jakamisen automaattista yhteentoimivuutta, ja tarjotaan vaihtoehtoisia ratkaisuja, joista ei aiheudu merkittäviä kustannuksia. |
| --- | --- |

2.8

3.   Yleistä ja erityistä

| 3.1 | Asetus on lueteltujen EU:n säädösten mukainen. Se tukee oikeudenmukaisemman ja tasapainoisemman kilpailun kehittämistä tällä tärkeällä ja dynaamisella liiketoiminnan alalla, ja siinä edellytetään, että kaikki lyhytaikaisten vuokramajoitusten markkinoilla toimivat palveluntarjoajat (majoittajat) noudattavat paremmin (vero)säännöksiä, samalla kun edistetään erilaisten yritysten kehittämistä EU:ssa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EU:n toimielinten ja kansallisten instituutioiden on seurattava ja säänneltävä tätä jatkuvasti kehittyvää alaa, jotta lyhytaikaiset vuokramajoituspalvelut integroituvat saumattomasti yleiseen ympäristöön, jolloin voidaan edistää aktiivisesti paikallisen liiketoimintaympäristön kestävää kehittämistä sosiaalisen luokitusjärjestelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Asetuksessa ei aseteta kansallisille ja paikallisille viranomaisille erityisiä lupakriteerejä, vaan niille annetaan mahdollisuus räätälöidä kriteerit paikallisen tilanteen mukaan ja ottaa huomioon paikalliset vuokrausmarkkinat, yleinen sosiaalinen tilanne, suhteet paikallisväestöön sekä ympäristöön ja yrityksiin liittyvät kysymykset kyseessä olevilla alueilla. Siinä suositellaan kuitenkin, että lupamenettelyssä vältettäisiin keinotekoisten rajoitusten asettamista ja normaalin lyhytaikaisen vuokramajoitustoiminnan haittaamista. |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Asetuksessa ei aseteta tiukkoja vaatimuksia tiedoista, jotka majoittajien on annettava rekisteröityessään kansalliseen digitaaliseen rekisteriin ja jotka alustojen on ilmoitettava. Tämä tarkoittaa, että kansallisilla ja paikallisilla viranomaisilla on sekä mahdollisuuksia että riskejä sen suhteen, miten ne hallinnoivat tietoja, jotka ne saavat majoittajilta niiden rekisteröityessä ja saadessa luvan toimia, ja alustoilta, kun ne ilmoittavat vaaditut tiedot. Näitä tietoja on käytettävä tehokkaasti vaarantamatta lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen kehittämistä ja toimintaa. Komissio suosittaa kuitenkin, että vaadittujen tietojen taso yhdenmukaistetaan, jotta voidaan helpottaa äärimmäisen tärkeää tiedonvaihtoa viranomaisten välillä. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.4 | Unionin toimielinten olisi yhdessä kansallisten ja paikallisten viranomaisten kanssa säänneltävä lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen toiminnan ja kehittämisen edellytyksiä ja edistettävä sosiaalista ja taloudellista luokittelua sekä ympäristön, kohteiden ja luonnon suojelua varmistaakseen, että lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen toiminta integroituu saumattomasti paikalliselle alueelle. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Koska näiden alustojen asiakaskuntaan kuuluu EU:n ja sen ulkopuolisten maiden kansalaisia, jotka matkustavat ja matkailevat eri syistä, on tärkeää, että asetuksen käyttöönotolla edistetään ja ylläpidetään tasapuolisia toimintaedellytyksiä kohtuullisin hinnoin ja tasapainoisin majoitusvalikoimin (mukaan lukien perinteiset majoitusmuodot, kuten hotellit, bed and breakfast -paikat ja hostellit, sekä muut kuin perinteiset muodot, kuten yksityismajoittajat) supistamatta lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjontaa tai tekemättä tästä majoitusmuodosta kalliimpaa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Asetuksessa olisi edellytettävä, että kansallisten ja paikallisten viranomaisten käyttöön ottamat erityiset lisäsäännöt tai noudattamista koskevat säännöt asetetaan majoittajille asteittain ja oikea-aikaisesti. Näin vältettäisiin lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjonnan väheneminen asianomaisilla markkinoilla ja varmistettaisiin, että tätä tarjontaa ei ohjata vähemmän virallisiin palveluihin, jotka vaikuttaisivat lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen, itse lyhytaikaisten vuokramajoitusyritysten ja muihin alaan liittyvien yritysten luomien suorien ja välillisten työpaikkojen markkinoihin ja siihen, että majoittajat noudattaisivat vapaaehtoisesti lakisääteisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Matkailun ja tiettyjen verkkoalustojen nopea kehitys on luonut uusia mahdollisuuksia majoittajille sekä asiakkaille ja matkailijoille. Asianomaisille yhteisöille tarjoutuvien merkittävien liiketoimintamahdollisuuksien lisäksi se on kuitenkin tuonut myös monia haasteita:






  — | Se on vähentänyt huomattavasti muihin kuin matkailutarkoituksiin käytettävissä olevien pitkäaikaisten vuokrakohteiden määrää. |
| --- | --- | --- |

3.7

—

Se on vähentänyt huomattavasti muihin kuin matkailutarkoituksiin käytettävissä olevien pitkäaikaisten vuokrakohteiden määrää.

| — | Se on rajoittanut pienituloisille tarjolla olevien vuokrausvaihtoehtojen määrää, kun vuokrat nousevat kysynnän kasvaessa lyhytaikaisen vuokramajoituksen markkinoilla. |
| --- | --- |

—

Se on rajoittanut pienituloisille tarjolla olevien vuokrausvaihtoehtojen määrää, kun vuokrat nousevat kysynnän kasvaessa lyhytaikaisen vuokramajoituksen markkinoilla.

| — | Se on muuttanut paikallisten asukkaiden elinoloja matkailijoiden aiheuttaman melusaasteen ja matkailijoiden epäasiallisen käytöksen takia sekä siitä syystä, etteivät matkailijat noudata sääntöjä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että väliaikaiset ja pysyvät asukkaat tulevat toimeen keskenään (paikallisten perinteiden kunnioittaminen, julkisten alueiden ja jätteiden keruu- ja lajittelupaikojen pitäminen puhtaana). |
| --- | --- |

—

Se on muuttanut paikallisten asukkaiden elinoloja matkailijoiden aiheuttaman melusaasteen ja matkailijoiden epäasiallisen käytöksen takia sekä siitä syystä, etteivät matkailijat noudata sääntöjä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että väliaikaiset ja pysyvät asukkaat tulevat toimeen keskenään (paikallisten perinteiden kunnioittaminen, julkisten alueiden ja jätteiden keruu- ja lajittelupaikojen pitäminen puhtaana).

| — | Se on aiheuttanut sen, että on toteutettava lisätoimenpiteitä historiallisten ja arkkitehtonisten kohteiden ja luonnonalueiden suojelemiseksi. |
| --- | --- |

—

Se on aiheuttanut sen, että on toteutettava lisätoimenpiteitä historiallisten ja arkkitehtonisten kohteiden ja luonnonalueiden suojelemiseksi.

| — | Potentiaalisten työntekijöiden määrä on rajallinen ja hinta korkea. |
| --- | --- |

—

Potentiaalisten työntekijöiden määrä on rajallinen ja hinta korkea.

| 3.7.1 | ETSK on huolissaan tilanteesta, joka on syntynyt tietyissä EU:n osissa, ja on tietoinen siitä, että tämä ei ole komission ehdottaman asetuksen tavoite. ETSK kehottaa ottamaan nämä tärkeät kansalaisiin liittyvät ja sosiaaliset näkökohdat huomioon säännöissä. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.8 | ETSK korostaa, että asetuksessa ei täsmennetä, ketkä ja mitkä asiat on ilmoitettava kansalliseen digitaaliseen rekisteriin rekisteröinnin yhteydessä, ja että tilanteet vaihtelevat seuraavien seikkojen osalta:






  — | tiedot majoittajista (kiinteistön omistaja, omistajan edustaja, vuokralainen, alivuokralainen, välittäjäyritys, majoituskohteita hoitava tai niiden ylläpidosta vastaava yritys); |
| --- | --- | --- |

3.8

—

tiedot majoittajista (kiinteistön omistaja, omistajan edustaja, vuokralainen, alivuokralainen, välittäjäyritys, majoituskohteita hoitava tai niiden ylläpidosta vastaava yritys);

| — | tiedot majoituskohteista (osittain tai kokonaan lyhytaikaisesti vuokrattava, tarjoaa palveluja maksusta, tarjoaa yhteisiä palveluja jne.); |
| --- | --- |

—

tiedot majoituskohteista (osittain tai kokonaan lyhytaikaisesti vuokrattava, tarjoaa palveluja maksusta, tarjoaa yhteisiä palveluja jne.);

| — | majoittujien enimmäismäärä majoituskohteessa (jotta voidaan välttää kohteen kapasiteetin ylittäminen). |
| --- | --- |

—

majoittujien enimmäismäärä majoituskohteessa (jotta voidaan välttää kohteen kapasiteetin ylittäminen).

| 3.8.1 | Kaikki nämä tiedot on selvennettävä ennalta ja toimitettava viranomaisille, jotka vastaavat kansallisen digitaalisen rekisterin toiminnasta ja hallinnoinnista. Näin voidaan varmistaa, että tietoja käsitellään asianmukaisesti ja tehokkaasti, että sääntöjä noudatetaan ja että tietojen jakaminen on mahdollisimman johdonmukaista ja täytäntöönpano yhdenmukaista kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

3.8.1

| 3.9 | ETSK toteaa kuitenkin, että asetus antaa kansallisille ja paikallisille viranomaisille mahdollisuuden päättää lyhytaikaisten vuokramajoituskohteiden lupakriteereistä. Tämä voi olla tehokasta ja varmistaa, että kriteerit soveltuvat paikallisiin olosuhteisiin ja etteivät viranomaiset tee lupamenettelystä liian byrokraattista. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Asetuksessa ei aseteta verkkoalustoille erityisiä vaatimuksia asiakkaille majoituskohteista ja majoittajista annettavien tietojen tasosta tai eri osapuolten vastuun tasosta, eikä siinä myöskään täsmennetä vaatimuksia asiakkaille annettavista tiedoista, jotka koskevat majoituskohteessa noudatettavia ehtoja. Näistä asioista päättäminen jätetään asetuksessa alustan tai kansallisten ja paikallisten viranomaisten tehtäväksi. Yhdenmukainen vaatimustenmukaisuustaso, jolla varmistetaan, että asiakkaat saavat hyödyllistä tietoa majoituksesta, terveys- ja turvallisuusvaatimuksista, eri osapuolten vastuusta ja vaatimuksista, jotka asiakkaiden on täytettävä sekä majoituskohteissa että julkisilla paikoilla, olisi hyödyllinen markkinatoimijoille, paikalliselle alueelle ja paikallisviranomaisille. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Asetus on EU:n lainsäädännön mukainen, eikä sitä panna täytäntöön kansallisella tasolla vielä kahteen vuoteen. Komitea katsoo, että tämän jälkeen verkkoalustan perustamisesta tulee tietojen yhteentoimivuuden ja jakamisen ansiosta huomattavasti helpompaa, kun tietoja ei enää tarvitse kerätä manuaalisesti. Komitea suosittaakin, että manuaalisesta tietojenkeruusta tehtäisiin asetuksessa valinnaista yritys-, mikroyritys- ja pienyritystoimintaa harjoittavien verkkoalustojen hallinnoijille ja että kansalliset ja paikalliset viranomaiset valvoisivat, että kaikki lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja välittävät tai niiden tarjontaa helpottavat alustat noudattavat tietojen toimittamista ja siirtoa koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

3.11

Bryssel 22. helmikuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla annetun direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta 22 päivänä maaliskuuta 2021 annetulla neuvoston direktiivillä (EU) 2021/514 (EUVL L 104, 25.3.2021, s. 1) laajennettiin EU:n kehystä, joka koskee automaattista tietojenvaihtoa verotuksen alalla. Jäsenvaltioiden oli saatettava tämä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöään 31. tammikuuta 2022 mennessä ja sovellettava uusia säännöksiä 1. tammikuuta 2023 alkaen.

1

---

| 27.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/35

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhdyskuntajätevesien käsittelystä”

(COM(2022) 541 final – 2022/0345 (COD))

(2023/C 146/06)

| Esittelijä: | Stoyan TCHOUKANOV |
| --- | --- |

Esittelijä:

Stoyan TCHOUKANOV

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 19.1.2023
  neuvosto, 24.1.2023 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 3.2.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.2.2023 |
| Täysistunnon numero | 576 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 198/1/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 19.1.2023

neuvosto, 24.1.2023

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

3.2.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

22.2.2023

Täysistunnon numero

576

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

198/1/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa komission visiota saattaa yhdyskuntajätevesiä koskevat EU:n säännöt ajan tasalle ja valmiiksi kahta seuraavaa vuosikymmentä varten tarkastelemalla yhdyskuntajäteveden käsittelyn lisäksi myös energiaan ja kiertotalouteen liittyviä näkökohtia parantaen samalla hallintaa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK toteaa, että puhdas vesi on strateginen resurssi, jonka avulla varmistetaan yhteiskunnan toiminta ja EU:n talouden häiriönsietokyky sekä ympäristön ja ihmisten terveys, ja katsoo, että sitä on näin ollen käsiteltävä asiaankuuluvalla huolellisuudella. EU:n vesienhoitoalueista noin 60 prosenttia on rajatylittäviä, ja ne edellyttävät valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä. Äskettäinen Oder-joen ekologinen katastrofi olkoon varoittava esimerkki epäonnistuneesta yhteistyöstä ja avoimuuden puutteesta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että epäpuhtauksiin on aina ensin puututtava niiden lähteellä, mutta toteaa, että yhdyskuntajäteveden käsittely on tärkeä viimeinen toimenpide vastaanottavien vesistöjen suojelemiseksi ja että siitä on hyötyä ympäristölle, ihmisten terveydelle ja yhteiskunnalle. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Lääkejäämien kaltaiset mikroepäpuhtaudet aiheuttavat yhä enemmän huolta veden laadusta. ETSK suhtautuu siksi myönteisesti ehdotukseen, jonka mukaan tiettyjen yhdyskuntajätevedenpuhdistamojen on otettava käyttöön lisäkäsittelyjä mikroepäpuhtauksien poistamiseksi, ja korostaa, että tarvitaan huomattavia toimia vanhojen standardien murtamiseksi ja uusien innovatiivisten käsittelymenetelmien käyttöön ottamiseksi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Saastuttaja maksaa -periaatteen soveltamisen sekä vesipalvelujen kohtuuhintaisuuden varmistamiseksi ETSK kannattaa voimakkaasti ehdotusta laajennetusta tuottajavastuusta. Sen mukaan tuottajien on maksettava tuotteista johtuvien mikroepäpuhtauksien jätevedestä poistamisen kustannukset. Tehokkuuden varmistamiseksi siihen sovellettavat poikkeukset on rajattava tiukasti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Jos direktiiviä laajennetaan kattamaan taajamat, joiden asukasvastineluku (avl) on yli 1 000, pienissä laitoksissa toteutettaville hajautetuille ratkaisuille on jätettävä toimintavaraa kiinnittäen erityistä huomiota toiminnallisuuteen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Viemärien ylivuodot ovat kriittisiä epäpuhtauslähteitä ja sisältävät mikrobilääkeresistenssigeenejä, mikromuoveja ja myrkyllisiä aineita, jotka ovat vaarallisia vesieliöille ja ihmisten terveydelle ja vaarantavat virkistyskäytössä olevien vesistöjen tilan. Direktiivissä olisi asetettava niille yläraja, ja asiasta yleisölle tiedotettaessa olisi annettava koko kuva ylivuotojen aiheuttamasta epäpuhtauskuormasta. Taajama-alueilta (esim. teiltä) valuva saastunut sadevesi eli hulevesi (myös lumi) olisi kerättävä ja käsiteltävä asianmukaisesti ennen sen johtamista vastaanottaviin vesistöihin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Ilmastonmuutos vaikuttaa veden kiertoon, ja rankkasateiden ja kuivuuden ennustetaan lisääntyvän. Ennaltaehkäisevät toimenpiteet, kuten sadevettä esimerkiksi viherkattojen tai sadepuutarhojen avulla keräävät ja viivyttävät sinivihreät ratkaisut, vähentävät viemärien kuormitusta (ja siten niiden ylivuotoriskiä) ja tarjoavat kaupunkiympäristölle useita lisähyötyjä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK on huolissaan siitä, että vaikka vesihuolto ja sanitaatio ovat julkisia palveluja, niiden tarjonnasta vastaavat toisinaan yksityisyritykset. On varmistettava säännöin ja määräyksin, ettei julkisia palveluja tarjota voiton tuottamiseksi ja että tulot investoidaan palvelujen ylläpitoon ja parantamiseen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK tähdentää, että vesi on elintärkeä mutta yhä niukempi luonnonvara. Kaksi kolmesta EU:n kansalaisesta pitää veden laatua ja/tai määrää kotimaassaan vakavana ongelmana (1). Näihin huolenaiheisiin on tartuttava asianmukaista kiireellisyyttä noudattaen, jotta kestävän kehityksen tavoite 6 ”Varmistaa veden saanti ja kestävä käyttö sekä sanitaatio kaikille” voidaan saavuttaa onnistuneesti ja jotta voidaan välttää kriisejä tulevaisuudessa. Veden kohtuuhintaisuuden varmistaminen olisi asetettava etusijalle kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kehottaa lisäksi EU:n toimielimiä pitämään vettä vastedes painopisteenä ja laatimaan EU:n sinisen kehityksen ohjelman. Kyseessä on radikaali toimenpide tarpeiden ennakoimiseksi, vesivarojen säilyttämiseksi ja asiaan liittyvien haasteiden asianmukaiseksi hallitsemiseksi sellaisen kattavan ja koordinoidun etenemissuunnitelman avulla, jossa asetetaan sovittuihin välitavoitteisiin liittyviä kunnianhimoisia päämääriä ja toimia. ETSK esittää konkreettisia ehdotuksia EU:n sinisen kehityksen ohjelmaa varten vuoden 2023 aikana. |
| --- | --- |

1.11

2.   Komission ehdotus

| 2.1 | Direktiivin soveltamisalaa ehdotetaan laajennettavaksi kattamaan taajamat, joiden asukasvastineluku (avl) on vähintään 1 000, mikä tarkoittaa, että myös pienillä kaupungeilla on velvollisuus kerätä ja käsitellä yhdyskuntajätevesiä ja että niillä on mahdollisuus hakea tähän EU:n rahoitusta. Komissio laatii uudet standardit hajautetuille laitoksille, ja jäsenvaltioiden on varmistettava näiden laitosten parempi seuranta ja tarkastus. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Viemärien ylivuotojen ja hulevesien on todettu olevan tärkeitä jäljellä olevia käsittelemättömän yhdyskuntajäteveden lähteitä, ja jäsenvaltioiden on laadittava kokonaisvaltaisia yhdyskuntajätevesien hallintasuunnitelmia näistä lähteistä peräisin olevien epäpuhtauksien vähentämiseksi. Etusijalle olisi asetettava sinivihreiden ratkaisujen kaltaiset ennaltaehkäisevät toimenpiteet sekä olemassa olevien järjestelmien optimointi digitaalisten teknologioiden avulla. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ravinteiden päästöjen hillitsemiseksi otetaan käyttöön uudet typen ja fosforin poiston raja-arvot. Ne koskevat aluksi suuria laitoksia, joiden avl on yli 100 000, ja sitten keskisuuria laitoksia, joiden avl on yli 10 000 alueilla, missä rehevöityminen on edelleen ongelma. Kaikkia suuria ja keskisuuria laitoksia vaaditaan myös poistamaan mikroepäpuhtauksia, mikäli ympäristö tai ihmisten terveys on vaarassa. Muista kuin käsiteltävissä olevista aineista johtuvan kuormituksen vähentämiseksi ja näin kiertotalouden mahdollisuuksien edistämiseksi jäsenvaltioille on asetettu uusia velvoitteita, joiden mukaan muut kuin talousjätevedet on johdettava viemäriin niiden lähteellä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Mikroepäpuhtauksien poiston edellyttämien parannusten ja seurannan kustannusten kattamiseksi sekä ympäristöystävällisempien tuotteiden kehityksen kannustamiseksi otetaan käyttöön laajennettu tuottajavastuu, jonka mukaan lääkeaineiden ja kosmeettisia valmisteita koskevien EU:n sääntöjen piiriin kuuluvien tuotteiden valmistajien on osallistuttava asianomaisten toimien rahoitukseen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Jätevesialalla hyväksytty uusi tavoite vuoteen 2040 mennessä saavutettavasta energianeutraaliudesta tarkoittaa, että alan kansallisella tasolla kuluttaman energian tulisi vastata sen tuottamaa uusiutuvan energian määrää. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Ehdotuksessa asetetaan vuosi 2040 täysimääräisen noudattamisen määräajaksi. Myös välitavoitteille on asetettu määräajat edistymisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

2.6

3.   Yleistä

| 3.1 | Puhdas vesi on yksi arvokkaimmista resursseistamme ja keskeisen tärkeä sekä ekosysteemien ja yhteiskunnan toiminnan että sosioekonomisen toiminnan kannalta. Maatalous, energiantuotanto ja matkailuala ovat kaikki erittäin riippuvaisia puhtaan veden saatavuudesta. Yhdistyneet kansakunnat tunnustaa kestävän kehityksen tavoitteissa puhtaan veden ja sanitaation saatavuuden ihmisten terveyteen ja hyvinvointiin liittyväksi perustarpeeksi (2). Makeaan veteen kohdistuu kuitenkin monenlaisesta toiminnasta johtuvaa painetta, jonka odotetaan kasvavan ilmastonmuutoksen seurauksena. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Yhdyskuntajätevesien käsittelystä annettu direktiivi on keskeinen osa EU:n lainsäädäntöä, ja sillä pyritään suojelemaan ympäristöä käsittelemättömän jäteveden haittavaikutuksilta. Se on ollut voimassa yli 30 vuotta, ja sen hyväksymisen jälkeen Euroopan jokien, järvien ja merien veden laatu on parantunut huomattavasti. Kaksi kolmasosaa pintavesistä on kuitenkin edelleen huonossa kunnossa. EU-maat ovat EU:n rahoituksen avulla rakentaneet keräysjärjestelmiä ja jätevedenpuhdistamoja. Direktiiviä noudatetaan EU:ssa nykyisellä soveltamisalallaan hyvin: 98 prosenttia jätevedestä kerätään ja 92 prosenttia käsitellään tyydyttävästi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Meneillään oleva tarkistus tarjoaa mahdollisuuden saattaa direktiivi ajan tasalle puuttumalla käsittelemättömän jäteveden jäljellä oleviin lähteisiin ja uusiin epäpuhtauksiin sekä parantamalla energiaan ja kiertotalouteen liittyviä jätevedenpuhdistuksen näkökohtia vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan digitalisaation mukaisesti. ETSK kehottaa kuitenkin EU:n toimielimiä sisällyttämään jätevedet laajempaan visioon, pitämään vettä vastedes painopisteenä ja laatimaan EU:n sinisen kehityksen ohjelman. Kyseessä on radikaali toimenpide tarpeiden ennakoimiseksi, vesivarojen säilyttämiseksi ja asiaan liittyvien haasteiden asianmukaiseksi hallitsemiseksi sellaisen kattavan ja koordinoidun etenemissuunnitelman avulla, jossa asetetaan sovittuihin välitavoitteisiin liittyviä kunnianhimoisia päämääriä ja toimia. ETSK esittää konkreettisia ehdotuksia EU:n sinisen kehityksen ohjelmaa varten vuoden 2023 aikana. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Vesialalla tarvitaan mittavia investointeja. OECD:n arvioiden mukaan kaikkien jäsenvaltioiden on Saksaa lukuun ottamatta lisättävä menojaan vähintään 25 prosenttia täyttääkseen nykyisen direktiivin vaatimukset (3). Tässä arviossa ei kuitenkaan oteta huomioon viemärien kunnossapitokustannuksia. Uudet säännöt edellyttävät lisäinvestointeja, ja on erittäin tärkeää, että rahoitus saadaan vesimaksujen ja julkisen rahoituksen ohella myös yhdyskuntajätevesien pilaantumista aiheuttavilta aloilta, jotta kotitalouksien vesihuolto ja sanitaatio säilyvät kohtuuhintaisina. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Jätevesien käsittely maksaa ja vaatii resursseja ja energiaa. Pilaantumiseen on aina puututtava ensisijaisesti lähteellä, ja tämä on asetettava etusijalle prosessin loppupäässä tehtäviin toimiin nähden. Politiikkatoimilla onkin ensi sijassa rajoitettava mahdollisimman paljon haitallisten aineiden päästöjä ympäristöön ja yhteiskuntaan. Yhdyskuntajäteveden käsittely on viimeinen toimenpide vastaanottavien vesistöjen suojelemiseksi ja EU:n vesilainsäädännön tavoitteiden saavuttamiseksi. ETSK kehottaakin lisäämään synergiaa kaupunkikehitysstrategioiden kanssa (esim. EU:n kaupunkiagenda, Ljubljanan sopimus ja erilaiset temaattiset kumppanuudet). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Olisi panostettava enemmän kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen kysymyksissä, jotka liittyvät yhdyskuntajätevesien keräämiseen, käsittelyyn ja hallintaan. Yleisö tulisi osallistaa jätevedenkäsittelyn toteuttamiseen paitsi tiedottamalla sille myös ottamalla se mukaan: kaikissa jäsenvaltioissa olisi oltava käytössä mekanismeja, joiden kautta kansalaiset voivat ilmoittaa havaituista puutteista yhdyskuntajäteveden keräyksessä ja/tai käsittelyssä erityisesti teollisuuden laittomien päästöjen osalta. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Euroopalla on hyvät mahdollisuudet saavuttaa johtoasema jätevedenkäsittelyratkaisujen tarjoamisessa alkaen edistyksellisistä käsittelyteknologioista aina energiaratkaisuihin. Jätevesialan kehittäminen tarjoaa innovointiin ja teknologiaan liittyviä mahdollisuuksia sekä tilaisuuden tietämyksen vientiin ja nuorten yrittäjien houkuttamiseen alalle. |
| --- | --- |

3.7

4.   Erityistä

| 4.1 | Yhdyskuntajätevesi kuvastaa yhteiskuntaa ja sen kulutustottumuksia ja tuotantomalleja. Se koostuu talousjätevesien, kaduilta ja rakennuksista peräisin olevien hulevesien sekä teollisten ja muiden kuin talousjätevesien monimutkaisesta yhdistelmästä, ja sitä on käsiteltävä asianmukaisesti, jotta se ei vaaranna ihmisten terveyttä ja ympäristöä tai heikennä virkistyskäytössä olevien vesistöjen tilaa. Yhdyskuntajätevesijärjestelmässä toimivien työntekijöiden työolot ja -ehdot sekä työterveys ja -turvallisuus olisi asetettava keskeiseksi painopisteeksi. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vuoden 2040 kokonaistavoitteella välitavoitteineen vahvistetaan selkeä suunnitelma jäteveden käsittelyä varten seuraavien kahden vuosikymmenen ajaksi. Ymmärrys pintavesissä olevien kemikaaliseosten vesieliöille aiheuttamista riskeistä on kuitenkin rajallinen, ja monet näistä kemikaaleista ovat peräisin tuotteista, joita käytetään kotitalouksissa. Lisäksi jäteveden keräys- ja käsittelyjärjestelmien rakentaminen, ylläpito ja käyttö aiheuttavat suuria taloudellisia kustannuksia ja kasvihuonekaasupäästöjä. Yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin ja puhdistamolietedirektiivin keskeisten osien tarkistukset ja arvioinnit tarjoavat tilaisuuden nykyaikaistamiseen ja johdonmukaisuuden parantamiseen koko alalla sekä edistävät Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Mikrobilääkeresistenssi on kasvava yhteiskunnallinen ongelma, ja yhdyskuntajätevesi edistää sen leviämistä riippumatta siitä, onko jätevesi käsiteltyä vai ei (4). Mikrobilääkeresistenssiä lisäävät antibioottien liiallisen käytön ohella myös muut mikrobilääkeaineet, kuten sienitautien torjunta-aineet, viruslääkkeet, loismyrkyt sekä eräät desinfiointiaineet ja antiseptiset aineet. Näitä kaikkia käytetään kaupunkiympäristössä ja erityisesti sairaaloissa. YK varoittaa raportissaan, että ilman vastatoimia, kuten mikrobilääkeaineiden liiallisen käytön hillitsemistä, 10 miljoonan ihmisen ennustetaan kuolevan vuosittain antibioottiresistenttiin infektioon vuoteen 2050 mennessä (5). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Myrkyllisiä, luonnossa hajoamattomia ja uusia vierasaineita, joita ovat muun muassa muovijätteet, hiilivedyt, pesuaineet, hormonit, liuottimet, patogeenit, torjunta-aineet, raskasmetallit ja valmistetut nanomateriaalit, kulkeutuu vesiekosysteemeihin erityisesti hulevesien mukana (6). Saastumisesta huolimatta hulevesiä pidetään usein seurannan puutteen vuoksi puhtaana sadevetenä, eikä niitä käsitellä ennen niiden johtamista vastaanottaviin vesistöihin. Tämä on suuri riski ekosysteemeille; esimerkiksi autonrenkaista löytyvän myrkyllisen aineen (6PPD-kinoni) ja lohien akuutin kuolleisuuden välillä on havaittu yhteys (7). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Viemärien ylivuodoista kulkeutuu vastaanottaviin vesistöihin huomattava määrä mikroepäpuhtauksia, mikrobilääkeresistenssiä aiheuttavia aineita (8), mikromuovia ja roskia. Ne uhkaavat ympäristöä ja ihmisten terveyttä, mutta myös matkailualaa, joka on riippuvainen puhtaista virkistyskäyttöön tarkoitetuista vesistöistä. Sadevesien viemäreille aiheuttamaa kuormitusta voidaan vähentää ottamalla käyttöön sinivihreitä ratkaisuja, jotka viivyttävät vettä ja imeyttävät sitä maaperään, esimerkkeinä viherkatot, läpäisemättömien pintojen poistaminen ja sadepuutarhat. Ne ovat kustannustehokkaita tapoja viivyttää sadeveden valumista, ja niistä saadaan kaupunkiympäristössä myös monia lisähyötyjä, kuten tulvariskin pienentyminen, lämpösaarekkeiden vähentyminen sekä biologisen monimuotoisuuden ja hyvinvoinnin lisääntyminen kaupunkialueella. Onnistunut siirtyminen tehokkaampaan jäteveden käsittelyyn ja kiertotalouteen edellyttää sääntelyn ja institutionaalisten toimintamallien muutosten lisäksi sitä, että kansalaiset tiedostavat yksilöllisen ja kollektiivisen vastuunsa jätevesihuollosta. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK kannattaa yhdyskuntajätevesien pakollisten kokonaisvaltaisten käsittelysuunnitelmien käyttöönottoa, jotta voidaan vähentää viemärien ylivuotoja ja hulevesien aiheuttamaa pilaantumista. Vaikka yhdyskuntajätevesien hallintasuunnitelmien tarkoitus on hyvä, ne ovat vaarassa muuttua merkityksettömiksi, koska sisältö ja tavoite (sekaviemärien ylivuotojen vähentäminen yhteen prosenttiin kuivan ajan jätevesivirtaamasta) ovat vain ohjeellisia. Sadeveden asianmukainen hallinta on olennaista, jotta voidaan paitsi ehkäistä vastaanottavien vesistöjen pilaantumista myös sopeuttaa kaupunkeja muuttuviin ilmasto-olosuhteisiin, joiden myötä sekä voimakkaat sateet että pitkittyneet lämpöaallot tulevat olemaan osa uutta normaalia sään ääri-ilmiöiden ja muiden ilmastouhkien muuttuessa yleisemmiksi ja rajummiksi kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Edistyneen (mikroepäpuhtauksia poistavan) käsittelyn on osoitettu vähentävän monien haitallisten aineiden aiheuttamaa vastaanottavien vesistöjen kuormitusta (9). Suuria ja keskisuuria laitoksia koskevat uudet vaatimukset mikroepäpuhtauksien seurannasta ja poistosta ovatkin tervetulleita. Otsonoinnin ja aktiivihiilen käytön kaltaisten tekniikoiden kustannukset ja poistovaikutukset on kuitenkin otettava huomioon. Uusien teknologioiden tutkimus- ja kehitystoiminnan riittävä rahoitus ja EU:n yhdenmukaistetut koulutusjärjestelmät käyttöhenkilökuntaa varten auttavat välttämään ja käsittelemään uusia epäpuhtauksia. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Laajennetun tuottajavastuun käyttöönotto on suuri edistysaskel saastuttaja maksaa -periaatteen toteutumisessa. Se on tervetullut vastaus Euroopan tilintarkastustuomioistuimen huomioon, jonka mukaan pilaantumisen kustannukset lankeavat edelleen suurelta osin veronmaksajien maksettaviksi (10). Se on myös linjassa sen kanssa, että saastuttaja maksaa -periaate integroidaan ympäristölainsäädäntöön, ympäristövahinkovastuujärjestelmää vahvistetaan EU:n tasolla ja EU:n varoja suojataan paremmin siltä, että niillä rahoitetaan hankkeita, jotka saastuttajan pitäisi maksaa. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Rehevöityminen on edelleen ongelma EU:ssa: yli 30 prosenttia EU:n joista, järvistä ja rannikkovesistä sekä 81 prosenttia EU:n merivesistä kärsii rehevöitymisestä, eikä tilanne ole juurikaan parantunut kuluneen vuosikymmenen aikana (11). Onkin myönteistä, että säännökset on saatettu ajan tasalle ja yhdenmukaistettu sen varmistamiseksi, että vuoteen 2035 mennessä kaikkien suurten laitosten on vähennettävä ravinteita ja vuoteen 2040 mennessä keskisuurten laitosten on vähennettävä ravinteita rehevöitymisalttiille alueille johdettavista päästöistään. Määräajat ovat erittäin kunnianhimoisia, kun otetaan huomioon haasteet ja niistä selviytyminen, alan investointikapasiteetti ja olemassa olevien resurssien elinkaari. Monissa jäsenvaltioissa on kuitenkin jo käytössä ravinteiden poistamista koskevia vaatimuksia, ja ETSK suhtautuu myönteisesti niiden yhdenmukaistamiseen kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin arvioinnissa on havaittu, että pienten taajamien osuus jäljellä olevista käsittelemättömän jäteveden lähteistä ja vesistöille aiheutuvasta kuormituksesta on huomattavan suuri (12). Suuremman jätevesimäärän käsittely olisi toki myönteistä, mutta ehdotukseen liittyy useita haasteita. Uusien viemäriputkien rakentaminen on nimittäin harvaan asutuilla alueilla merkittävä kustannuserä ja vaatii toteutuakseen intensiivistä rahoitustukea. Olisi edistettävä hajautettuja ratkaisuja ja toimivia kiinteistökohtaisia järjestelmiä. Kuivakäymälät (kompostointikäymälät) vähentävät juomaveden käyttöä huuhteluun ja voivat edistää kiertotaloutta palauttamalla ihmisten ulosteet maaperään ilman monimutkaisia, kalliita ja energiaintensiivisiä keräys-, pumppaus- ja käsittelyjärjestelmiä. WHO on laatinut ohjeet jäteveden, ulosteiden ja harmaan jäteveden turvallista uudelleenkäyttöä varten (13). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Viemäriputkien vuodot voivat olla käsittelemättömän jäteveden lähde, ja ne jäävät usein huomaamatta ja ilmoittamatta ja vaarantavat pohjaveden. Niiden osuus kaupunkijärjestelmien ympäristölle aiheuttamasta epäpuhtauskuormasta voi olla merkittävä (14), ja ongelma todennäköisesti pahenee viemäriverkoston ikääntyessä. Viemärivuotojen asianmukainen seuranta ja kartoitus on tarpeen ja tulisi sisällyttää direktiiviin vaatimuksena. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Jätevedenkäsittely vaatii paljon energiaa ja voi usein muodostaa merkittävän osan kuntien sähkölaskuista. Jätevesi myös sisältää energiaa eri muodoissa, kuten kemiallisena ja kineettisenä energiana ja lämpöenergiana, ja se olisi hyödynnettävä, jotta voidaan vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista EU:n tavoitteiden mukaisesti. On myönteistä, että energiatehokkuus otetaan huomioon pyrkimällä saavuttamaan alalla energianeutraalius vuoteen 2040 mennessä. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Jätevesialalla on suuri potentiaali tulla resurssitehtaaksi. EU:ssa on jo energiapositiivisia jätevedenpuhdistamoja energiansäästöteknologioiden ja sellaisen uusiutuvan energian tuotannon ansiosta, joka perustuu esim. puhdistamolietteen anaerobiseen mädätykseen ja tästä saatavan biokaasun käyttöön (15). Lisäpotentiaalia on puhdistamorakenteiden kaksikäytössä hyödyntämällä rakenteita aurinkosähköjärjestelmien alustana. Tällaista käyttöä on edistettävä. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | EU:ssa 10 miljoonan ihmisen saatavilla ei edelleenkään ole sanitaatiopalveluja. Onkin myönteistä, että ehdotuksessa jäsenvaltioita vaaditaan parantamaan sanitaation saatavuutta erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien ja syrjäytyneiden ryhmien osalta sekä asettamaan vuoteen 2027 mennessä käyttöön maksuttomat julkiset käymälät. Vaatimusta olisi kuitenkin vahvistettava velvoittamalla jäsenvaltiot varmistamaan jo kaupunkisuunnittelun varhaisessa vaiheessa sanitaation saatavuus kaikille ja ottamaan huomioon vesipalvelujen kohtuuhintaisuus ja sosiaalinen ulottuvuus. Tässä yhteydessä olisi otettava lukuun myös jäteveden keräys- ja käsittelyrakenteiden pitkä elinkaari ja niille ominainen joustamattomuus mukauttamista tai nykyaikaistamista varten. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Vesipalvelujen kohtuuhintaisuuden varmistamiseksi poikkeuksia laajennetusta tuottajavastuusta on rajoitettava tiukasti. Poikkeuksia ei tulisi soveltaa tuotteisiin, joiden markkinoille saatettu määrä on vuosittain alle kaksi tonnia, sillä tietyt aineet ovat voimakkaita myös pieninä määrinä. Vähintään olisi selvennettävä, että kahden tonnin raja koskee EU:n markkinoita eikä kansallista tasoa. Olisi myös varmistettava, että laajennettu tuottajavastuu kattaa verkossa toimivat vähittäismyyjät. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Jäteveden käsittelykustannukset muodostavat merkittävän osan vesilaskuista, mutta monet vedenkäyttäjät eivät ole tietoisia jätevedenpuhdistamojen tarjoamasta palvelusta eivätkä siitä, miten hyvin jäteveden käsittely toimii heidän asuinalueellaan. Uusi säännös tiedottamisesta yleisölle onkin tervetullut, sillä näin varmistetaan ajantasaisten tietojen jakaminen alueella käsitellyn (ja käsittelemättömän) jäteveden prosenttiosuudesta sekä yhdyskuntajätevedenpuhdistamojen, kiinteistökohtaisten järjestelmien ja myös viemärien ylivuotojen ja hulevesien aiheuttamasta epäpuhtauskuormasta. |
| --- | --- |

4.16

Bryssel 22. helmikuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  European Water Association (EWA), Water Manifesto.

1

(2)  Yhdistyneet kansakunnat, kestävän kehityksen tavoitteet, Tavoite 6: Varmistaa veden saanti ja kestävä käyttö sekä sanitaatio kaikille.

2

(3)  OECD, Financing Water Supply, Sanitation and Flood Protection.

3

(4)  UNEP, How drug-resistant pathogens in water could spark another pandemic.

4

(5)  UNEP, Environmental Dimensions of Antimicrobial Resistance.

5

(6)  Lapointe et al., Sustainable strategies to treat urban runoff needed, Nature Sustainability 5, 2022, s. 366–369.

6

(7)  Tian et al., A ubiquitous tire rubber–derived chemical induces acute mortality in coho salmon, Science, Vol. 371, 2021, s. 185–189.

7

(8)  EAWAG, Monitoring antibiotic resistance in wastewater.

8

(9)  Wilhelm et al., Does wastewater treatment plant upgrading with activated carbon result in an improvement of fish health?, Aquatic Toxicology, Vol. 192, 2017, s. 184–197.

9

(10)  ETT, Erityiskertomus 12/2021, Saastuttaja maksaa -periaate: soveltaminen epäjohdonmukaista EU:n ympäristöpolitiikoissa ja -toimissa.

10

(11)  Euroopan komissio, Kertomus neuvoston direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpanosta.

11

(12)  Euroopan komissio, Neuvoston direktiivin 91/271/ETY arviointi.

12

(13)  WHO, Guidelines for the safe use of wastewater, excreta and greywater.

13

(14)  Nguyen & Venohr, Harmonized assessment of nutrient pollution from urban systems including losses from sewer exfiltration: a case study in Germany, Environmental Science and Pollution Research, Vol. 28, 2021.

14

(15)  Ks. esimerkiksi Marselisborg WWTP – from wastewater plant to power plant.

15

---

| 27.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/41

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön vesipolitiikan puitteista annetun direktiivin 2000/60/EY, pohjaveden suojelusta pilaantumiselta ja huononemiselta annetun direktiivin 2006/118/EY ja ympäristönlaatunormeista vesipolitiikan alalla annetun direktiivin 2008/105/EY muuttamisesta”

(COM(2022) 540 final – 2022/0344 (COD))

(2023/C 146/07)

| Esittelijä: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |

Esittelijä:

Arnaud SCHWARTZ

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 19.1.2023
  neuvosto, 24.1.2023 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta |
| Vastaava jaosto | maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 3.2.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.2.2023 |
| Täysistunnon nro | 576 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 156/01/06 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 19.1.2023

neuvosto, 24.1.2023

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta

Vastaava jaosto

maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

3.2.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

22.2.2023

Täysistunnon nro

576

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

156/01/06

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa voimakkaasti Euroopan komission ehdotusta lisätä useita keskeisiä veden epäpuhtauksia pinta- ja pohjaveden prioriteettiaineiden luetteloihin, joita käytetään kemiallisen tilan arvioinnissa vesipolitiikan puitedirektiivin mukaisesti. Jäsenvaltioiden on seurattava niiden esiintymistä vedessä ja varmistettava, että laatuvaatimuksia noudatetaan. Ehdotus on jo useita vuosia myöhässä, ja se on tervetullut yritys saattaa veden kemiallisen tilan arviointi ajan tasalle. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK huomauttaa, että puhdas vesi on olennaisen tärkeää yhteiskunnalle ja ympäristölle samoin kuin sosioekonomiselle toiminnalle. Vahva vesiensuojelukehys, jossa keskitytään saastumisen vähentämiseen sen lähteellä, hyödyttää ekosysteemejä, vesistöjen vapaa-ajan käyttäjiä ja teollisuutta sekä varmistaa puhtaan ja kohtuuhintaisen juomaveden saannin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vaikka aloite tuo mukanaan kustannuksia esimerkiksi jäteveden käsittelyn osalta, ETSK korostaa, että saastumattomaan veteen liittyvät hyödyt ovat niitä suuremmat, esimerkiksi jos voidaan välttää altistuminen haitallisille kemikaaleille ja vähentää tarvetta veden käsittelyyn juomavettä koskevien normien saavuttamiseksi. Haitallisten aineiden käyttömallien muuttaminen siten, että pyritään vähentämään niiden esiintymistä vedessä, voi tuottaa myös lisähyötyjä, kuten vähentää maatalous- ja elintarvikealan työntekijöiden altistumista haitallisille torjunta-aineille. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Työterveyden ja -turvallisuuden alan toimia olisi tehostettava. ETSK kehottaa laatimaan erityisiä suuntaviivoja teollisuudenaloille, jotka käyttävät eri aineita sisältävää vettä tuotantoprosesseissaan. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot tehostavat toimiaan vesitietojen keräämiseksi, järjestämiseksi ja tulkitsemiseksi ja asettavat ympäristöön liittyvät tietotarpeet tärkeysjärjestyksen kärkeen. Tietojen saatavuuteen liittyvien viivästysten vähentäminen ja erityisten indikaattorien varmistaminen kaikissa jäsenvaltioissa on tärkeää. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Yli 60 prosentissa Euroopan vesistöistä vesipolitiikan puitedirektiivin mukainen kemiallinen tila (1) ei edelleenkään ole hyvä, mutta tämä ei anna kokonaiskuvaa asiasta, koska nykyisessä arvioinnissa ei oteta huomioon kemiallisten seosten vaikutuksia, joita voi esiintyä myös silloin, kun pilaavia aineita esiintyy ”turvallisina” pitoisuuksina. Olisikin tehostettava toimia, joilla arvioidaan ja seurataan kemiallisten seosten vaikutuksia ympäristöön ja ihmisten terveyteen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Euroopan vesistöissä esiintyy edelleen kiellettyjä torjunta-aineita. ETSK korostaa, että seurantatoimia, mukaan lukien laittoman käytön ja poikkeusten lakkauttamista, on jatkettava niissä jäsenvaltioissa, joissa havaitaan liiallisia ainemääriä, vaikka kyseiset aineet olisi poistettu prioriteettiaineiden luettelosta EU:n tasolla. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Vesi on elintärkeä mutta yhä niukempi luonnonvara. Kaksi kolmasosaa eurooppalaisista katsoo, että heidän kotimaassaan veden laatu ja/tai saatavuus on vakava ongelma (2). Jotta kestävän kehityksen tavoite 6 eli ”Veden saannin ja kestävän käytön sekä sanitaation varmistaminen kaikille” voidaan panna onnistuneesti täytäntöön ja vältetään tulevat kriisit, näihin huolenaiheisiin on puututtava kiireellisesti. Jäsenvaltioiden olisi asetettava etusijalle riittävien resurssien, laitteistojen ja henkilöresurssien saatavuuden helpottaminen sekä valvontaelinten vahvistaminen ja tarkastajien määrän lisääminen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Lisäksi ETSK kehottaa EU:n toimielimiä asettamaan vesivarat painopisteeksi ja laatimaan ”EU:n sinisen kehityksen ohjelman” eli radikaalin suunnitelman tarpeiden ennakoimiseksi, vesivarojen suojelemiseksi ja asiaan liittyvien haasteiden hallitsemiseksi kattavan ja koordinoidun etenemissuunnitelman, kunnianhimoisten tavoitteiden ja sovittuihin välitavoitteisiin liittyvien toimien avulla. ETSK esittää konkreettisia ehdotuksia EU:n sinisen kehityksen ohjelmaa varten vuoden 2023 kuluessa. |
| --- | --- |

1.9

2.   Taustaa

| 2.1 | Pinta- ja pohjavesiä pilaavien aineiden luetteloiden tarkistamisella, jota esitetään komission ehdotuksessa direktiiviksi vesipolitiikan puitedirektiivin, ympäristönlaatunormeista annetun direktiivin ja pohjavesidirektiivin muuttamisesta, pyritään ratkaisemaan kaksi keskeistä ongelmaa:






  — | Prioriteettiaineiden luettelot ovat epätäydellisiä ja vanhentuneita, eivätkä ne suojaa ekosysteemejä ja ihmisten terveyttä riittävällä tavalla vesien saastumisen aiheuttamilta riskeiltä. |
| --- | --- | --- |

2.1

—

Prioriteettiaineiden luettelot ovat epätäydellisiä ja vanhentuneita, eivätkä ne suojaa ekosysteemejä ja ihmisten terveyttä riittävällä tavalla vesien saastumisen aiheuttamilta riskeiltä.

| — | Kansallisella tasolla määriteltyjen saastuttavien aineiden ja laatunormien vaihtelu on liian suurta. Tietojen ilmoittaminen on työlästä, koska sen yhteydessä ei ole hyödynnetty nykyistä teknologiaa. Prioriteettiaineiden luetteloiden tarkistusmenettely on liian pitkä. |
| --- | --- |

—

Kansallisella tasolla määriteltyjen saastuttavien aineiden ja laatunormien vaihtelu on liian suurta. Tietojen ilmoittaminen on työlästä, koska sen yhteydessä ei ole hyödynnetty nykyistä teknologiaa. Prioriteettiaineiden luetteloiden tarkistusmenettely on liian pitkä.

| 2.2 | Pintavesien osalta tarkistuksessa ehdotetaan 24 yksittäisen aineen (torjunta-aineet, lääkkeet ja teollisuuskemikaalit) ja 24 per- ja polyfluoratun alkyyliyhdisteen (PFAS-aineet) lisäämistä pintavesien prioriteettiaineiden luetteloon sekä ympäristönlaatunormien muuttamista 16:n jo luetteloidun aineen osalta, samoin kuin neljän sellaisen aineen poistamista, joiden ei enää katsota muodostavan EU:n laajuista uhkaa. Lisäksi otetaan käyttöön pohjavettä koskevien säännösten mukainen torjunta-aineiden raja-arvo. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Pohjaveden osalta ehdotetaan 24 PFAS-aineen, kahden antibiootin ja useiden torjunta-aineiden aineenvaihduntatuotteiden ja niiden EU:n laajuisten raja-arvojen lisäämistä pohjavesidirektiivin liitteeseen I. Lisäksi otetaan käyttöön lääkkeitä koskeva kynnysarvo. Direktiivin liitteeseen II lisätään yksi lääke, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden on harkittava kansallisen kynnysarvon asettamista. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komissio kehittää menetelmän mikromuovien ja mikrobilääkeresistenssigeenien seuraamiseksi, jotta ne voitaisiin tulevaisuudessa luetella saastuttaviksi aineiksi. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Pohjavettä pilaavien aineiden seurannan parantamiseksi seurantaluettelomenettelystä on tullut pakollinen väline pohjaveden seurannassa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Vesistöalueiden tasolla säänneltyjä epäpuhtauksia koskevat normit on yhdenmukaistettu, ja ne sisällytetään kemiallisen tilan arviointiin. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Jäsenvaltioiden on kolmen estrogeeniaineen tavanomaisen kemiallisen seurannan rinnalla seurattava estrogeeniaineita kahden vuoden ajan vaikutusperusteisia menetelmiä käyttäen. Vesipolitiikan puitedirektiiviin sisältyvää ympäristönlaatunormin määritelmää muutetaan niin, että siihen sisällytetään vaikutusperusteisessa seurannassa käytettävät vaikutusperusteiset kynnysarvot. |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleiset huomiot

| 3.1 | Yli 20 vuotta vesipolitiikan puitedirektiivin antamisen jälkeen vesistöjen saastuminen on edelleen laajalle levinnyt ongelma Euroopassa, ja se vaikuttaa kielteisesti vesieliöihin, vesistöjen virkistyskäyttöön ja juomavesihuoltoon. Se aiheuttaa huolta myös maataloudelle ja teollisuudelle. Kahdessa kolmasosassa Euroopan pintavesimuodostumista ja neljäsosassa pohjavesimuodostumista kemiallinen tila ei edelleenkään ole hyvä (3), mutta tätä arvioidaan vain pienen saastuttavien aineiden joukon perusteella eikä tämä heijasta vesien saastumisen koko laajuutta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Vesistöjen pilaantuminen aiheuttaa yhteiskunnalle suuria kustannuksia, joiden arvioidaan olevan 22 miljardia euroa vuodessa, kun otetaan huomioon ainoastaan ravinnekuormitus (4). Vaikka saastuttaja maksaa -periaate on vahvistettu EU:n perussopimuksissa, sitä ei ole vieläkään pantu asianmukaisesti täytäntöön, mikä tarkoittaa, että saastumisen kustannukset jäävät suurilta osin veronmaksajien maksettaviksi (5). Ihmisten ja ympäristön altistuminen haitallisille aineille aiheuttaa suuria kustannuksia, ja saastuneen veden puhdistaminen ja käsittely on kallista. Sen vuoksi kaikki toimet on suunnattava saastumisen ehkäisemiseen sen lähteellä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kemiallisten seosten uhka vesieliöille ja ihmisten terveydelle on yleisesti tunnustettu ongelma, ja nykyisen seuranta- ja raportointikehyksen puutteet olivat yksi keskeisistä seikoista meneillään olevassa tarkistuksessa. Tiedeyhteisön havainnot ja suositukset esimerkiksi EU:n Solutions- ja Norman-hankkeiden yhteydessä olisi otettava huomioon. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Pinta- ja pohjaveden pilaavien aineiden luettelot olisi tarkistettava neljän ja kuuden vuoden välein. Nykyinen tarkistus on viivästynyt, sillä edelliset pinta- ja pohjaveden pilaavien aineiden tarkistukset tehtiin vuosina 2013 ja 2014. Tämä tarkoittaa sitä, että uudet prioriteettiaineet muodostavat vain osan neljänteen vesienhoitosuunnitelmaan kuuluvasta kemiallisen tilan arvioinnista, ja ehdotettu voimaantuloaika on 2033. Kun otetaan huomioon Euroopan vesistöjen laadun heikko tila ja se, että ehdotetut aineet ovat jo osoittautuneet veden laadun kannalta EU:n laajuiseksi huolenaiheeksi, ETSK kehottaa painokkaasti ryhtymään viipymättä toimiin näiden ja muiden saastuttavien aineiden pitoisuuksien vähentämiseksi kaikissa EU:n vesistöissä. EU:n on reagoitava nopeammin veden saastumista koskevaan tieteelliseen tietoon ja laadittava oikeudellisia toimia ja ratkaisuja sen pohjalta. Oikeussuojan saatavuus ympäristöasioissa on myös olennaisen tärkeää, ja jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin olisi varmistettava tehokkaat ja nopeat oikeudelliset ja hallinnolliset menettelyt (6). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK kannattaa uusien pilaavien aineiden lisäämistä pinta- ja pohjaveden prioriteettiaineiden luetteloihin. Luetteloissa edellytetään, että jäsenvaltiot vähentävät näiden aineiden päästöjä ympäristöön ja käynnistävät myös muiden direktiivien mukaisia toimenpiteitä (7). Jos luettelot eivät ole ajan tasalla tai ne ovat liian suppeita, ympäristötoimet saattavat kuitenkin jäädä liian rajoittuneiksi. Lisäksi pilaavat aineet on lisätty luetteloon suurelta osin yksittäisinä aineina ottamatta huomioon kemiallisten seosten aiheuttamia vaikutuksia. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että per- ja polyfluorattuja alkyyliyhdisteitä (PFAS-yhdisteet) on lisätty luetteloon 24 aineen ryhmänä, jolla on ryhmälle asetettu kynnysarvo, sekä pintavedessä esiintyvien torjunta-aineiden ja pohjavedessä esiintyvien lääkeaineiden kynnysarvoihin. Vaikka osa näistä kynnysarvoista saattaa olla liian korkeita suojelun kannalta, on kestävyyttä edistävän kemikaalistrategian tavoitteiden mukaista säännellä aineita ryhmänä. Tällaisia kynnysarvoja olisi kuitenkin kehitettävä myös muille aineryhmille, kuten bisfenoleille, pyretroideille ja neonikotinoideille. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Vaikka torjunta-aineet on kielletty, niitä voi edelleen esiintyä ympäristössä, jossa ne vaarantavat vesieliöt ja ihmisten terveyden joko lakisääteisten poikkeusten tai laittoman käytön vuoksi tai siksi, että aine hajoaa hitaasti. Suurin osa eräiden jäsenvaltioiden vesistöissä havaituista torjunta-aineista on kielletty, esimerkiksi DDT, lindaani, atratsiini ja endosulfaani (8). On ratkaisevan tärkeää, että seurantaa ja toimia niiden vähentämiseksi jatketaan. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | On myös ehdotettu, että vesipolitiikan puitedirektiivin 16 artikla poistettaisiin, koska se on vanhentunut. Tämä pitää kuitenkin paikkansa vain osittain, koska sen poistaminen johtaisi vaarallisten prioriteettiaineiden asteittaista käytöstä poistamista koskevan 20 vuoden määräajan lakkauttamiseen. Käytöstä poistamista koskeva velvoite on yksi vesipolitiikan puitedirektiivin päätavoitteista, ja se on täytäntöönpanokelpoinen vain, jos sillä on selkeä määräaika. Jo nykyisen vesipolitiikan puitedirektiivin puitteissa asteittaista käytöstä poistamista koskeva velvoite on laajalti sivuutettu. Mitä vähemmän konkreettinen velvoitteesta tehdään, sen useammin viranomaiset pyrkivät jättämään sen huomiotta. Tämä merkitsisi huomattavaa heikennystä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Ehdotuksessa viitataan kestävyyttä edistävän kemikaalistrategian mukaiseen ”yksi aine, yksi arviointi” -lähestymistapaan ja annetaan Euroopan kemikaalivirastolle (ECHA) keskeinen rooli, jotta se ottaisi itselleen ympäristöasioiden pääosaston ja Yhteisen tutkimuskeskuksen tietyt vastuut veden saastuttajien ja niihin liittyvien laatuvaatimusten kartoittamisessa. Koska kemikaalivirasto käsittelee ensisijaisesti kemikaaleja, joita säännellään kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetulla asetuksella (REACH), ja koska kyseinen asetus ei kata torjunta-aineita ja lääkkeitä, ETSK kehottaa virastoa vahvistamaan lääke- ja torjunta-aineisiin liittyviä (oikeudellisia ja teknisiä) valmiuksiaan, jotta se voi hoitaa uudet tehtävänsä. ETSK suosittaa myös, että kemikaalivirasto tekee tässä yhteydessä yhteistyötä ammattitaitoisten kumppanien, kuten yliopistojen ja niiden laboratorioiden, kanssa myös aluetasolla. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Työterveyden ja -turvallisuuden alan toimia olisi tehostettava muun muassa maatalous- ja elintarvikealalla. ETSK kehottaakin laatimaan erityisiä suuntaviivoja teollisuudenaloille, jotka käyttävät eri aineita sisältävää vettä tuotantoprosesseissaan. |
| --- | --- |

3.10

4.   Erityiset huomiot

| 4.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että seurantatiedot ja niistä ilmi käyvä tilanne olisi asetettava Euroopan ympäristökeskuksen ja yleisön saataville vähintään kerran vuodessa aiemman kuuden vuoden sijaan. Näin saadaan ajantasaisempi kuva Euroopan vesistöjen tilasta ja edistymisestä vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti säännökseen, jonka mukaan estrogeeniaineiden seurannassa on käytettävä vaikutusperusteisia menetelmiä. Näin voidaan ottaa huomioon kaikki sellaiset estrogeeniaineet, joilla on samankaltaiset vaikutukset, eikä pelkästään niiden kolmen estrogeeniaineen vaikutusta, joita seurataan perinteisillä kemiallisilla tekniikoilla. Vaikka kynnysarvojen sisällyttäminen ympäristönlaatunormin määritelmään mahdollistaa seosten vaikutusten seurannan käyttöönottamisen tulevassa kemiallisen tilan arvioinnissa, komissiolle olisi annettava valtuudet esittää delegoituja säädöksiä, joissa edellytetään vaikutusperusteisen seurannan lisäämistä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Glyfosaatin laatuvaatimukset on vahvistettu ennen kuin terveys- ja ympäristöriskejä sekä kehittymässä olevia riskejä käsittelevä tiedekomitea on antanut lopullisen lausuntonsa, mutta ei ole viitteitä siitä, että niitä tarkistettaisiin lopullisen tieteellisen lausunnon perusteella, mikä tarkoittaa sitä, että kansalaisyhteiskunnan panosta tiedekomitean järjestämään kuulemiseen ei oteta huomioon. Tiedekomitean olisi otettava huomioon myös kansalaisyhteiskunnan näkemykset (9) tästä lopullisesta lausunnosta. Se ei ole liian myöhäistä, koska glyfosaatin ympäristönlaatunormien tarkistusprosessi on edelleen meneillään, kuten vesipolitiikan puitedirektiivissä edellytetään. Tämän tulisi olla perustana komission ehdotukselle pintavesien kynnysarvojen vahvistamisesta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK katsoo, että minkään torjunta-aineen yksittäinen ympäristönlaatunormi ei saisi olla korkeampi kuin ehdotettu ”torjunta-aineiden yhteismäärän” arvo (0,5 μg/l) (10). Sen vuoksi ei pitäisi käyttää ehdotettua ympäristönlaatunormia sisämaan pintavedelle, jota ei käytetä juomaveden ottoon (86,7 μg/l). Sen sijaan ETSK suosittaa ennalta varautuvan lähestymistavan perusteella, että juomaveden ottoon käytettävää pintavettä koskevaa ehdotettua ympäristönlaatunormia (0,1 μg/l) olisi sovellettava kaikkiin sisämaan pintavesiin. ”Muuta pintavettä” koskeva ympäristönlaatunormi olisi näin ollen muutettava arvoon 0,01 μg/l sen käytännön perusteella, että ”muuhun pintaveteen” on sovellettava yhtä suuruusluokkaa alempia kynnysarvoja kuin ”sisämaan pintaveteen”. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Pohjavedessä olevien torjunta-aineiden yksittäinen kynnysarvo perustuu siihen, mitä oli mahdollista analysoida 1990-luvun analyyttisten tekniikoiden avulla (11). Sen jälkeen on tapahtunut teknistä kehitystä, ja nykyään on mahdollista havaita pienempiä pitoisuuksia. Alempia kynnysarvoja on jo asetettu useille torjunta-aineille pintaveden osalta. ETSK pitää valitettavana, ettei komissio ole tarkistanut torjunta-aineiden yksittäistä kynnysarvoa pinta- ja pohjaveden pilaavien aineiden tarkistuksen yhteydessä. Pohjaveden osalta kasvinsuojeluaineisiin sovelletaan keinotekoista 0,1 μg/l kynnysarvoa, joka perustuu analyyttisiin tekniikoihin. Nykyään on olemassa parempia tekniikkoja, joiden avulla on mahdollista saada tieteellistä tietoa eri aineisiin liittyvään todelliseen riskiin perustuvien kynnysarvojen vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Pohjavesijärjestelmien tilan, kuten lämpötilan, seurantaa varten ei ole edelleenkään olemassa indikaattoreita, vaikka tiede tarjoaa jo vankan perustan asiaankuuluvien kriteerien laatimiseksi. ETSK ihmettelee, miksi komissio ei ole sisällyttänyt näin oleellisia kriteerejä ehdotukseensa. Tällaiset kriteerit olisi lisättävä vesipolitiikan puitedirektiivin liitteeseen I johdanto-osan 20 kappaleen ja 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti, ja niiden olisi oltava vesilainsäädännön täytäntöönpanosta annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (17.12.2020) esitettyjen pohjaveteen liittyvien vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

4.6

Bryssel 22. helmikuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan ympäristökeskuksen raportti nro 7/2018, European waters: Assessment of status and pressures 2018.

1

(2)  European Water Association (EWA), Water Manifesto.

2

(3)  Euroopan ympäristökeskus, raportti nro 9/2021, Drivers of and pressures arising from selected key water management challenges: A European overview.

3

(4)  Euroopan komissio, Green taxation and other economic instruments – Internalising environmental costs to make the polluter pay.

4

(5)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus 12/2021, Saastuttaja maksaa -periaate: soveltaminen epäjohdonmukaista EU:n ympäristöpolitiikoissa ja -toimissa.

5

(6)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Århusin yleissopimuksen soveltaminen – Oikeuden saatavuus ympäristöasioissa” (EUVL C 123, 9.4.2021, s. 66).

6

(7)  Esimerkiksi kasvinsuojeluaineita koskevan asetuksen mukaisia lupia on tarkistettava, jos vesipolitiikan puitedirektiivin mukainen kemiallinen tila on vaarantunut.

7

(8)  Pesticide Action Network Europe ja Ecologistas en Acción -järjestö, Ríos hormonados: Contamination of Spanish Rivers with Pesticides.

8

(9)  Kansalaisyhteiskunnan yhteinen analyysi komission ehdotuksesta pinta- ja pohjavesien prioriteettiaineiden tarkistamiseksi.

9

(10)  COM(2022) 540, liite I.

10

(11)  Ks. Euroopan lääkeviraston huomautukset asiakirjassa Guideline on assessing the environmental and human health risks of veterinary medicinal products in groundwater ja Euroopan ympäristökeskuksen huomautukset asiakirjassa ETC/ICM Report 1/2020: Pesticides in European rivers, lakes and groundwater – Data assessment.

11

---

| 27.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/46

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ilmanlaadusta ja sen parantamisesta”

(COM(2022) 542 final – 2022/0347 (COD))

(2023/C 146/08)

| Esittelijä: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Kęstutis KUPŠYS

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 19.1.2023
  neuvosto, 24.1.2023 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 3.2.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.2.2023 |
| Täysistunnon numero | 576 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 145/9/12 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 19.1.2023

neuvosto, 24.1.2023

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

3.2.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

22.2.2023

Täysistunnon numero

576

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

145/9/12

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Puhdas ilma on perusihmisoikeus, ja ETSK pitääkin ehdotusta ilmanlaatudirektiivien tarkistamisesta erittäin tervetulleena. Komitea suosittaa, että EU:n ilmanlaatunormit (myös otsonin osalta, raja-arvojen muodossa) yhdenmukaistetaan viimeistään vuoteen 2030 mennessä täysin Maailman terveysjärjestön (WHO) päivitettyjen maailmanlaajuisten ilmanlaadun suuntaviivojen kanssa ja että määritellään raja-arvoihin, täytäntöönpanomekanismeihin ja selkeisiin hallinnointisääntöihin perustuva vahva mahdollistava kehys. Ilman epäpuhtauksien vähentäminen tuottaa merkittäviä ilmastonmuutoksen hillitsemiseen, energiaturvallisuuteen ja biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä oheishyötyjä ja parantaa väestön kykyä selviytyä pandemioista. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission omaksumaan lähestymistapaan, jossa keskitytään kustannus-hyötysuhteeseen, mutta pitää valitettavana, että tarkistuksessa huomioon otettavana tärkeimpänä indikaattorina pidetään tätä suhdetta eikä ihmisten elämän ja terveyden suojelun parhaan mahdollisen tason indikaattoreja. Lopputuloksena on, että parhaana pidetty toimintavaihtoehto on ”suurempi yhdenmukaisuus” eikä ”täysi yhdenmukaisuus”. Typpidioksidia lukuun ottamatta ehdotuksessa tavoitellaan nähtävästi yhdenmukaisuutta vuonna 2005 annettujen eikä syyskuussa 2021 julkaistujen WHO:n viimeisimpien suuntaviivojen kanssa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Puhdasta ilmaa koskevat normit muodostavat oikeudellisen kehyksen, mutta päästöjen vähentäminen tapahtuu muiden lainsäädäntöpakettien puitteissa. Komitea on vakuuttunut siitä, että kunnianhimoiselle tasolle asetetut ja ripeästi täytäntöön pantavat ilmanlaatudirektiivien mukaiset rajoitukset ja säännöt johtavat yhdessä tehokkaiden alakohtaisten toimenpiteiden kanssa rohkeisiin toimiin kansallisella ja paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Myös kansalaisilta tarvitaan toimia, ja heidän tulee saada tietoa omien elämäntapojensa, toimintansa, kulutustottumustensa ja epäpuhtauksien määrän välisestä yhteydestä. Valveutuneemmat ihmiset ovat paljon motivoituneempia toimimaan, jolloin on helpompaa saada aikaan pitkäkestoisia käyttäytymisen muutoksia. ETSK kehottaakin myöntämään Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta lisää rahoitusta kansalaistieteeseen perustuville hankkeille, joiden aiheena on saastuminen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Komitea kannattaa voimakkaasti sitä, että henkilöillä, joiden terveydelle aiheutuu vahinkoa ilman pilaantumisen takia, on oikeus saada korvaus ja että luonnollisille ja oikeushenkilöille määrätään jäsenvaltiossa seuraamuksia, jos sääntöjä on rikottu. |
| --- | --- |

1.5

2.   Taustaa

| 2.1 | Ilman (ulkoilman) pilaantuminen on EU:ssa merkittävin terveysvaikutuksia aiheuttava ympäristötekijä, ja se johtaa arvioiden mukaan vuosittain yli 300 000 ennenaikaiseen kuolemaan (1). WHO:n mukaan ilman epäpuhtauksien arvioidaan aiheuttavan kaupungeissa ja maaseudulla maailmanlaajuisesti 4,2 miljoonaa ennenaikaista kuolemaa vuodessa (2). Syynä ovat ilman epäpuhtauksien kumulatiiviset vaikutukset kansanterveyteen. Esimerkiksi halkaisijaltaan enintään 2,5 mikrometrin kokoisille pienhiukkasille (PM2,5) altistuminen aiheuttaa monia terveysongelmia, kuten sydän- ja verisuonitauteja, hengityselinsairauksia ja syöpiä. Ilmansaasteet vahingoittavat myös ympäristöä ja aiheuttavat happamoitumista, rehevöitymistä ja satomenetyksiä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ilmanlaadun raja-arvojen ylityksiä tapahtuu laajalti eri puolilla EU:ta (3), ja pitoisuudet ylittävät selvästi WHO:n viimeisimmät suositukset (4). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ilmanlaatudirektiiveissä (direktiivi 2008/50/EY ilmanlaadusta ja sen parantamisesta (5) ja direktiivi 2004/107/EY ilmassa olevasta arseenista, kadmiumista, elohopeasta, nikkelistä ja polysyklisistä aromaattisista hiilivedyistä (6)) vahvistetaan ilman pilaantumisen hallintaa koskevat säännöt ja EU:n ilmanlaatunormit 12:lle ilman epäpuhtaudelle: rikkidioksidi (SO2), typpidioksidi (NO2) ja typen oksidit (NOx), hiukkaset (PM10 ja PM2,5), otsoni (O3), bentseeni (C6H6), lyijy (Pb), hiilimonoksidi (CO), arseeni (As), kadmium (Cd), nikkeli (Ni) ja bentso(a)pyreeni (C20H12). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Toimivuustarkastuksessa (7) todettiin, että nykyiset ilmanlaatudirektiivit ovat auttaneet vähentämään ilman epäpuhtauksia. Ilman pilaantumisesta johtuvat ennenaikaiset kuolemat ovat vähentyneet 70 prosenttia verrattuna 1990-lukuun. Maanosamme ilma on kuitenkin edelleen liian saastunutta, ja tämä on haitallista ihmisten terveydelle ja ympäristölle. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Ihmisten terveydelle haitallisimpia epäpuhtauksia Euroopassa ovat PM2,5-hiukkaset, typpidioksidi ja alailmakehän otsoni. Euroopan unioni haluaa saavuttaa yhteisvaikutuksessa ilmastoneutraaliustoimien kanssa saasteettomuuden viimeistään vuoteen 2050 mennessä. Nyt tehtävällä ilmanlaatudirektiivien tarkistuksella pyritään sitä ennen muun muassa seuraavaan:






  — | Otetaan käyttöön tiukemmat ilmanlaatunormit, jotka ovat lähempänä WHO:n uusia suuntaviivoja. |
| --- | --- | --- |

2.5

—

Otetaan käyttöön tiukemmat ilmanlaatunormit, jotka ovat lähempänä WHO:n uusia suuntaviivoja.

| — | Tuetaan oikeutta puhtaaseen ilmaan ja parannetaan oikeussuojan saatavuutta. |
| --- | --- |

—

Tuetaan oikeutta puhtaaseen ilmaan ja parannetaan oikeussuojan saatavuutta.

| — | Luodaan tehokkaampia seuraamus- ja korvausjärjestelmiä, joita sovelletaan, jos ilmanlaatusääntöjä rikotaan. |
| --- | --- |

—

Luodaan tehokkaampia seuraamus- ja korvausjärjestelmiä, joita sovelletaan, jos ilmanlaatusääntöjä rikotaan.

| — | Tehostetaan ilmanlaadun seurantaa ja mallintamista koskevia sääntöjä ennaltaehkäisevien ja kohdennettujen toimenpiteiden tukemiseksi. |
| --- | --- |

—

Tehostetaan ilmanlaadun seurantaa ja mallintamista koskevia sääntöjä ennaltaehkäisevien ja kohdennettujen toimenpiteiden tukemiseksi.

| — | Selkeytetään laillisten ja tehokkaiden ilmanlaatusuunnitelmien määrittelyä, hyväksymistä ja täytäntöönpanoa koskevia vaatimuksia, tavoitteena sekä ehkäistä lainsäädännön rikkomisia että puuttua niihin. |
| --- | --- |

—

Selkeytetään laillisten ja tehokkaiden ilmanlaatusuunnitelmien määrittelyä, hyväksymistä ja täytäntöönpanoa koskevia vaatimuksia, tavoitteena sekä ehkäistä lainsäädännön rikkomisia että puuttua niihin.

| — | Parannetaan julkisen tiedon saatavuutta ja laatua. |
| --- | --- |

—

Parannetaan julkisen tiedon saatavuutta ja laatua.

3.   Yleistä

Kohti saasteettomuutta

| 3.1 | Oikeus puhtaaseen ilmaan on kansainvälisesti tunnustettu perusihmisoikeus (8), ja ETSK pitääkin ehdotusta ilmanlaatudirektiivien tarkistamisesta erittäin tervetulleena. EU:n ilmanlaatulainsäädäntö on osoittautunut keskeiseksi ja perustavan tärkeäksi välineeksi ilman epäpuhtauksien vähentämiseksi EU:ssa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Se, miten pitkälti EU:n ilmanlaatunormit yhdenmukaistetaan WHO:n viimeisimpien suuntaviivojen kanssa, on poliittinen valinta ja riippuu valtioiden ja kaupunkien kunnianhimosta. Komissio on tarkastellut ja kuvaillut vaikutustenarviointiraportissa kolmea skenaariota (ja niihin liittyviä toimintavaihtoehtoja) (9). Valinta eri vaihtoehtojen välillä on poliittinen eikä ”puhtaasti tieteellinen”. Kolme vaihtoehtoa – ”täysi yhdenmukaisuus” (I-1), ”suurempi yhdenmukaisuus” (I-2) ja ”osittainen yhdenmukaisuus” (I-3) – eroavat toisistaan tavoitetasoiltaan. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission omaksumaan lähestymistapaan, jossa keskitytään kustannus-hyötysuhteeseen, mutta pitää valitettavana, että tarkistuksessa huomioon otettavana tärkeimpänä indikaattorina pidetään tätä suhdetta eikä ihmisten elämän ja terveyden suojelun parhaan mahdollisen tason indikaattoreja. Tämän vuoksi on valittu toimintavaihtoehto I-2 eli ”suurempi yhdenmukaisuus”. Typpidioksidia lukuun ottamatta ehdotuksessa tavoitellaankin yhdenmukaisuutta vuonna 2005 annettujen eikä vuonna 2021 julkaistujen uusien WHO:n suuntaviivojen kanssa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK kehottaa arvioimaan edistymistä ja tarkistamaan tavoitteita mahdollisimman pian siten, että EU:n ilmanlaatunormit saatetaan täysin WHO:n päivitettyjen suuntaviivojen mukaisiksi viimeistään vuoteen 2030 mennessä. Samalla olisi luotava raja-arvoihin, täytäntöönpanomekanismeihin ja selkeisiin hallinnointisääntöihin perustuva vahva mahdollistava kehys. |
| --- | --- |

3.4

Nykyisen ehdotuksen puutteet

| 3.5 | Useimmat jäsenvaltiot eivät ikävä kyllä edelleenkään noudata EU:n nykyisiä ilmanlaatunormeja eivätkä toteuta tehokkaita toimia ilmanlaadun parantamiseksi, kuten lukuisat meneillään olevat rikkomusmenettelyt osoittavat. Odotuksena olikin, että tarkistuksen yhteydessä paitsi asetetaan tieteen perusteella asianmukainen tavoitetaso määrätietoisempien aloitteiden edistämiseksi myös parannetaan täytäntöönpanoa ja sen valvontaa koskevia sääntöjä, jotta jäsenvaltiot ja toimivaltaiset viranomaiset saisivat parempaa tukea ja ohjausta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Komitea kehottaa poistamaan mahdolliset porsaanreiät lainsäädännöstä, joka koskee ihmisten terveyttä ja ympäristönsuojelua. Direktiivin 16 ja 17 artiklassa asetetaan säännöt, joiden mukaan talvihiekoituksesta ja -suolauksesta sekä luonnollisista lähteistä peräisin olevat päästöt vähennetään vaatimusten noudattamista koskevasta velvoitteesta. Komitea katsoo, että tämä lähestymistapa on ristiriidassa lainsäädännön tavoitteiden kanssa. Luonnolliset ja ihmisperäiset päästölähteet vaikuttavat yhdessä ja vahvistavat epäpuhtauksien vaikutusta. Ilman epäpuhtauksien luonnollisten lähteiden huomiotta jättäminen merkitsisi, että vaarannamme jatkossakin ihmishenkiä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Vastaavasti 29 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on säädettävä tehokkaista, oikeasuhteisista ja varoittavista seuraamuksista, joita sovelletaan jäsenvaltiossa ”luonnollisten ja oikeushenkilöiden” rikkoessa sääntöjä. Tämä on askel oikeaan suuntaan, ja komitea kannattaa sitä voimakkaasti, sillä on erittäin tärkeää, että vaatimusten noudattamatta jättämiseen puuttumiseksi on käytössä toimiva seuraamusjärjestelmä. Tärkeitä ovat niin ikään 28 artiklan säännökset henkilön oikeudesta saada korvaus, jos hänen terveydelleen on aiheutunut vahinkoa (osittainkin) ilman pilaantumisen takia. Komitea kehottaa luomaan selkeän ja puhtaasti järkiperusteisen yhteyden saastelähteen ja saastuttajan välille ja selkeyttämään siten vastuita ja niihin liittyviä seuraamuksia. Komitea kehottaa lisäksi selventämään edelleen säännöksiä ilmanlaatusuunnitelmista sekä oikeussuojakeinoista (myös taloudellisista seuraamuksista), joita voidaan soveltaa, jos ilmanlaatunormeja ei täytetä määräaikaan mennessä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Otsoniin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota. Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) arvion mukaan otsonille altistuminen aiheuttaa vuosittain 24 000 ennenaikaista kuolemaa (10). Otsoni on epäpuhtaus, jota ei vapaudu ilmaan suoraan primaarilähteistä. Sitä muodostuu ilmakehässä monimutkaisessa reaktioketjussa, jonka sysää liikkeelle energia, joka siirtyy typpidioksidimolekyyleihin, kun ne absorboivat valoa auringonsäteilystä (11). Alailmakehän otsonin (”myrkyllisen” otsonin) terveysvaikutukset tunnetaan hyvin: viimeaikaiset epidemiologiset tutkimukset ovat osoittaneet, että otsonialtistuksella on yhteys lisääntyneeseen kuolleisuuteen ja sairastuvuuteen (12) sekä vakaviin luonnolle ja viljelykasveille aiheutuviin vahinkoihin. Otsonin esiasteiden, kuten metaanin, päästöjen nopeaksi vähentämiseksi ei ole toistaiseksi toteutettu tehokkaita toimia, vaikka hiljattain julkaistiin metaania koskeva EU:n toimintasuunnitelma osana maailmanlaajuista metaanisitoumusta. Komitea suhtautuu kuitenkin myönteisesti aikomukseen tutkia vuonna 2025 kansallisia päästörajoja koskevan direktiivin tarkistamisen yhteydessä metaanin mahdollista sisällyttämistä säänneltyihin epäpuhtauksiin. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Komissio ehdottaa 13 artiklassa, että lähes kaikkiin ilman epäpuhtauksiin, joihin sovelletaan tällä hetkellä tavoitearvoja, ryhdytään soveltamaan raja-arvoja. Poikkeuksena on otsoni, johon sovelletaan edelleen vain tavoitearvoja. Poikkeusta perustellaan sillä, että ”sen muodostuminen ilmakehässä on monimutkaista, mikä vaikeuttaa tiukkojen raja-arvojen noudattamisen toteutettavuuden arviointia”. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Tavoitearvojen asettaminen ei komitean mielestä kannusta riittävästi jäsenvaltioita ja toimivaltaisia viranomaisia vähentämään alailmakehän otsonia, joka on yksi kolmesta seurauksiltaan vakavimmasta epäpuhtaudesta. Myrkyllisen otsonin vähentämiseksi on olemassa ratkaisuja. Otsonin esiasteiden, kuten typpidioksidin, muiden haihtuvien orgaanisten yhdisteiden kuin metaanin sekä metaanipäästöjen, vähentäminen auttaa pienentämään otsonipitoisuuksia. Tehokkaita keinoja vähentää alailmakehän otsonia ovat ajoneuvojen päästönormien parantaminen, paljon haihtuvia orgaanisia yhdisteitä sisältävien liuottimien, maalien tai suihkeiden käytön vähentäminen tai kieltäminen sekä energiahuollon, jätteiden ja maatalouden (suurin päästölähde) metaanipäästöjen vähentäminen. Näitä tunnettuja keinoja olisi hyödynnettävä täysimääräisesti. Komitea suosittaa, että EU:n otsoninormit yhdenmukaistetaan raja-arvon muodossa täysin WHO:n vuoden 2021 maailmanlaajuisten ilmanlaatua koskevien suuntaviivojen kanssa. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Sen lisäksi, mitä komissio ehdottaa, olisi perustettava uusia ultrapienten hiukkasten, mustan hiilen ja ammoniakin seurantapaikkoja. Ehdotettu tiheys ei riitä tukemaan epidemiologisten tutkimusten kehitystä. Seurantapaikat on suunniteltava siten, että paikalliset terveysviranomaiset saavat niiden avulla riittävästi asianmukaista tietoa paikallisen saastumisen aiheuttamista terveysriskeistä ja uusista huolta aiheuttavista epäpuhtauksista erityisesti haavoittuvia väestöryhmiä ja erittäin saastuneita alueita ajatellen. |
| --- | --- |

3.11

Alakohtaiset erityistoimenpiteet

| 3.12 | Ehdotuksen 10 artiklan osalta komitea ehdottaa, että kunkin jäsenvaltion tulisi perustaa vähintään yksi ”supermittausasema” kutakin sellaista kaupunkia varten, jonka tausta-alueella asuu yli 250 000 asukasta. Jäsenvaltioiden, joissa ei ole yli 250 000 asukkaan kaupunkeja, tulisi perustaa ainakin yksi ”supermittausasema” kaupunkien tausta-alueelle. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Puhtaasti lääketieteellisen ohjeistuksen lisäksi WHO suosittelee luonnon suojelemista ja ilman puhtauden vaalimista sekä investointeja puhtaaseen energiaan, jotta voidaan varmistaa nopea ja terveellinen energiasiirtymä, josta on hyötyä myös ilmastonmuutoksen torjunnassa. WHO kehottaa lisäksi rakentamaan terveellisiä ja elinkelpoisia kaupunkeja sekä edistämään puhtaampia ja aktiivisia liikkumismuotoja, kuten julkista liikennettä, pyöräilyä ja kävelemistä. Se kehottaa myös lopettamaan ilmaa pilaavien fossiilisten polttoaineiden tukemisen verovaroista sekä edistämään terveellisiä ruokavalioita. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Näiden toimintasuuntien olisi ohjattava myös EU:n päätöksentekoa. Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja siihen liittyvät laaja-alaiset aloitteet, kuten 55-valmiuspaketti ja REPowerEU-suunnitelma, olisi toteutettava käytännössä siten, että otetaan huomioon kansanterveys, ympäristönsuojelu ja geopoliittiset näkökohdat ja edistetään ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista sekä energian toimitusvarmuutta (13). |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK katsookin, että direktiiviehdotuksessa on parantamisen varaa. Komission ehdotuksen puutteet liittyvät selvästi siihen, että katse ei yllä tällä hetkellä teknisesti mitattavissa olevia seikkoja pidemmälle. Politiikkatoimien vaikutukset mallinnetaan enintään sen mukaan, miten suuret vähennykset ovat teknisesti mahdollisia, ja potentiaali aliarvioidaan jo perusskenaariossa. Seuraavanlainen vahva alakohtainen lisäsääntely (esim. liikenteen, kotitalouksien lämmityksen ja maatalouselintarviketeollisuuden alalla) auttaisi epäilemättä takaamaan puhtaamman ilman:






  — | Säännellään kaikkia ihmisten terveyttä, ympäristöä ja ilmastoa vahingoittavia epäpuhtauksia. |
| --- | --- | --- |

3.15

—

Säännellään kaikkia ihmisten terveyttä, ympäristöä ja ilmastoa vahingoittavia epäpuhtauksia.

| — | Asetetaan ekologisen suunnittelun vaatimuksia tarkistettaessa tiukat päästörajat uuneille ja kattiloille. |
| --- | --- |

—

Asetetaan ekologisen suunnittelun vaatimuksia tarkistettaessa tiukat päästörajat uuneille ja kattiloille.

| — | Varmistetaan, että myös maatalouselintarvikeala edistää WHO:n suuntaviivojen mukaisten tasojen saavuttamista vuoteen 2030 mennessä erityisesti vähentämällä ammoniakki- ja metaanipäästöjä. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan, että myös maatalouselintarvikeala edistää WHO:n suuntaviivojen mukaisten tasojen saavuttamista vuoteen 2030 mennessä erityisesti vähentämällä ammoniakki- ja metaanipäästöjä.

| — | Edistetään julkista liikennettä ja henkilöautojen käytöstä luopumista. |
| --- | --- |

—

Edistetään julkista liikennettä ja henkilöautojen käytöstä luopumista.

| — | Tiukennetaan EU:ssa sovellettavia ajoneuvojen päästörajoja maailmanlaajuisesti tarkasteltuna mahdollisimman alhaiselle tasolle (mahdollisimman pian) ja poistetaan polttomoottorit asteittain käytöstä. |
| --- | --- |

—

Tiukennetaan EU:ssa sovellettavia ajoneuvojen päästörajoja maailmanlaajuisesti tarkasteltuna mahdollisimman alhaiselle tasolle (mahdollisimman pian) ja poistetaan polttomoottorit asteittain käytöstä.

| — | Parannetaan ajoneuvojen testausta, hyväksyntää ja sertifiointia. |
| --- | --- |

—

Parannetaan ajoneuvojen testausta, hyväksyntää ja sertifiointia.

| — | Tarkkaillaan tieliikenteen päästöjä esimerkiksi kaukokartoitustekniikan avulla. |
| --- | --- |

—

Tarkkaillaan tieliikenteen päästöjä esimerkiksi kaukokartoitustekniikan avulla.

| — | Yhdenmukaistetaan vähäpäästöisiä ja päästöttömiä vyöhykkeitä koskevaa eurooppalaista kehystä (14) ja otetaan käyttöön yksi yhteinen EU-tason portaali, jonka kautta voidaan tarkistaa ja rekisteröidä ajoneuvojen pääsy tällaisille vyöhykkeille. |
| --- | --- |

—

Yhdenmukaistetaan vähäpäästöisiä ja päästöttömiä vyöhykkeitä koskevaa eurooppalaista kehystä (14) ja otetaan käyttöön yksi yhteinen EU-tason portaali, jonka kautta voidaan tarkistaa ja rekisteröidä ajoneuvojen pääsy tällaisille vyöhykkeille.

| 3.16 | Puhdasta ilmaa koskevat normit muodostavat oikeudellisen kehyksen, mutta päästöjen vähentäminen tapahtuu muiden lainsäädäntöpakettien puitteissa. Komitea pitää vähäpäästöisiä ja päästöttömiä vyöhykkeitä täydellisenä esimerkkinä ”parhaasta käytännöstä”. Esimerkiksi Brysseliin ei ehkä olisi perustettu vähäpäästöistä vyöhykettä, ellei olisi ollut olemassa normeja, joiden nojalla voidaan velvoittaa toteuttamaan toimenpiteitä näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Myöhemmin, kun yhä useammat kaupungit saavuttavat vaatimustason, on päivitettävä ohjaavia tavoitteita tieteellisen tiedon perusteella, jotta ilmanlaatu paranisi jatkuvasti. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Edellä kuvattu prosessi johtaa toimien ja seurausten hyvään kierteeseen. Kunnianhimoiselle tasolle asetetut ja ripeästi täytäntöön pantavat ilmanlaatudirektiivien mukaiset rajoitukset ja säännöt johtavat yhdessä tehokkaiden alakohtaisten toimenpiteiden kanssa rohkeisiin toimiin kansallisella ja paikallisella tasolla. Tämä helpottaa tiukkojen puhdasta ilmaa koskevien tavoitteiden saavuttamista. Vaikutustenarvioinnissa ja ehdotuksessa ei ole komitean mielestä otettu täysin huomioon kaikkia mahdollisuuksia, joita tällaisen toimintaketjun yhteydessä voidaan hyödyntää. Jos ”täysi yhdenmukaisuus” (I-1) olisi ollut mukana, kun ehdotusta alun perin suunniteltiin, se olisi voitu valita etenemissuunnaksi vähemmän kunnianhimoisen ”suuremman yhdenmukaisuuden” (I-2) sijasta. |
| --- | --- |

3.17

Yleisen tietoisuuden lisääminen

| 3.18 | Vaikka ilmanlaatu on parantunut sitten 1990-luvun, eurooppalaiset pitävät sitä edelleen vakavana huolenaiheena. Useimmat eurooppalaiset (yli 80 prosenttia) ovat sitä mieltä, että esimerkiksi hengityselinsairaudet, astma ja sydän- ja verisuonitaudit ovat heidän kotimaassaan vakavia ilmansaasteiden aiheuttamia ongelmia (15). |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Suurin osa eurooppalaisista (60 prosenttia) ei tunne olevansa hyvin perillä asiasta, mutta lähes puolet (47 prosenttia) kyselyyn vastanneista katsoi, että ilmanlaatu on heikentynyt kymmenen viime vuoden aikana. Vaikka hyvin saastuneelle ilmalle altistuvien ihmisten määrä on jatkuvasti vähentynyt, sille altistuvilla on edelleen vakavia terveysongelmia eivätkä he koe konkreettisesti, että ilmanlaatu olisi parantunut. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Vielä ei ole selvää, kuinka paljon kansalaiset olisivat valmiita tekemään itse parantaakseen ilmanlaatua suoraan tai välillisesti. Tietoisuuden lisäämisellä on kuitenkin kahdenlaisia vaikutuksia: |
| --- | --- |

3.20

| 3.20.1 | Eurooppalaisten tulee ensinnäkin saada tietoa omien elämäntapojensa, toimintansa, kulutustottumustensa ja epäpuhtauksien määrän välisestä yhteydestä. Kun näiden nähdään kytkeytyvän selkeästi yhteen, käyttäytymisen muuttamiseen liittyvien politiikkatoimien yleinen hyväksyntä kasvaa. |
| --- | --- |

3.20.1

| 3.20.2 | Toiseksi tällaiset politiikkatoimet olisivat paljon tehokkaampia ja tuottaisivat kumulatiivisia tuloksia, jos kansalaiset saisivat tietoa käyttäytymismuutostensa tuloksista. Ilmanlaadun paraneminen näkyy selvästi ”paljaalla silmällä” erityisesti kaupunkiympäristössä, mutta tieteellisten tietojen esittäminen interaktiivisessa ja helppokäyttöisessä muodossa voi helpottaa hyvän kierteen syntyä. Valveutuneemmat ihmiset ovat paljon motivoituneempia toimimaan, jolloin on helpompaa saada aikaan pitkäkestoisia käyttäytymisen muutoksia. |
| --- | --- |

3.20.2

| 3.21 | Kansalaistiede on ratkaiseva tekijä yleisen mielipiteen muodostuksessa saastumiseen liittyvistä ongelmista ja niiden vaikutuksista ihmisten elämään. ETSK panee merkille CurieuzeNeuzen-aloitteen (16) kaltaiset onnistuneet hankkeet, jotka ovat lisänneet omalta osaltaan vähäpäästöisten vyöhykkeiden yleistä hyväksyntää useissa Belgian kaupungeissa, ja kehottaa myöntämään Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta lisää rahoitusta kansalaistiedehankkeille, joiden aiheena on saastuminen. |
| --- | --- |

3.21

4.   Erityishuomioita yhä suurempaa huolta aiheuttavista ilman epäpuhtauksista

Ultrapienet hiukkaset

| 4.1 | Ultrapienet hiukkaset ovat hiukkasia, joiden halkaisija on enintään 0,1 mikrometriä (100 nanometriä). Nämä hiukkaset ovat peräisin luonnollisista tai ihmisperäisistä lähteistä, kuten palamisesta. Vaikka ultrapienten hiukkasten terveysvaikutuksista on yhä enemmän näyttöä, nykyisissä ilmanlaatudirektiiveissä ei ole säännöksiä tällaisista epäpuhtauksista. ETSK panee merkille entistä tarmokkaammat pyrkimykset antaa olemassa olevan terveysvaikutuksia koskevan tiedon pohjalta toimintapoliittisia suosituksia, mutta asiasta on tarpeen kerätä lisätietoa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK kehottaakin toteuttamaan Horisontti Eurooppa -ohjelman kautta kohdennettuja lisätoimia systemaattisen rahoituksen järjestämiseksi ultrapieniä hiukkasia koskevalle tutkimukselle. Vaikka nimenomaan ultrapieniä hiukkasia koskevia indikaattoreita ei ole, saattaisi olla hyödyllistä käynnistää EU:n kansalaisille suunnattu tiedotuskampanja tämän liian vähälle huomiolle jääneen epäpuhtauskategorian aiheuttamista uusista riskeistä. |
| --- | --- |

4.2

Musta hiili

| 4.3 | Mustahiilihiukkaset ovat fossiilisia polttoaineita tai biomassaa poltettaessa syntyviä pienhiukkasia. Mustalla hiilellä on haitallisia terveysvaikutuksia, sillä se aiheuttaa sydän- tai keuhkosairauksia, mutta se on myös ilmastonmuutosta kiihdyttävä tekijä, sillä tonnilla mustaa hiiltä on jopa 1 500 kertaa suurempi maapalloa lämmittävä vaikutus kuin tonnilla hiilidioksidia. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Komitea panee merkille viittaukset WHO:n tutkimuksiin (17), joiden mukaan mustalle hiilelle altistumisesta aiheutuu tilastollisesti merkityksellisiä terveysvaikutuksia, kun pitoisuus on 1,08–1,15 μg/m3. WHO ei kuitenkaan puolla näitä tasoja omassa hyviä käytäntöjä koskevassa suosituksessaan. Komitea katsoo, että tätä ei saisi käyttää tekosyynä olla ryhtymättä toimiin mustan hiilen suhteen. Olisi myös toteutettava toimia ultrapienten hiukkasten määrän vähentämiseksi samoin kuin PM2,5- ja PM10-hiukkasten osalta tehdään. Jos odotetaan vielä kolme tai viisi vuotta näyttöä joistakin EU:n rahoittamista tutkimushankkeista tai jälleen uutta WHO:n ohjeasiakirjaa, menetetään tuhansia ihmishenkiä ja ilmastokriisi syvenee entisestään. |
| --- | --- |

4.4

Ammoniakki

| 4.5 | Ammoniakki (NH3) on epäorgaaninen typen ja vedyn yhdiste. Suuret ammoniakkipitoisuudet vahingoittavat keuhkoja ja voivat johtaa kuolemaan. Ammoniakki on merkittävä sekundaarihiukkasten liiallisia pitoisuuksia edistävä tekijä. Lisäksi se heikentää ympäristön tilaa sekä biologista monimuotoisuutta happamoitumisen ja rehevöitymisen kautta. Ammoniakkipäästöjä voidaan vähentää maatalouselintarvikealalla, liikenteessä sekä liuottimia ja valmisteita käyttävillä aloilla. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Ilman ammoniakkipitoisuuksista ei ole annettu terveysvaikutuksiin liittyviä WHO:n suosituksia. Ammoniakin terveys- ja ympäristövaikutuksista on kuitenkin paljon näyttöä (18): ammoniakkipäästöt edistävät sekundaaristen PM2,5-hiukkasten muodostumista, ja näistä on olemassa ilmanlaatua koskevat WHO:n suuntaviivat. Asiantuntijat ovat esittäneet, että kasvillisuuden (korkeammat kasvit) osalta pitkän aikavälin kriittiseksi tasoksi olisi asetettava 3 μg/m3. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Äskettäin tehty ehdotus teollisuuden päästödirektiivin (19) tarkistamisesta ja sen sisältämät kunnianhimoisemmat tavoitteet teollisuuden päästöjen vähentämiseksi ja soveltamisalan laajentamiseksi EU:n suurimpiin karjatiloihin voivat edistää merkittävästi ammoniakkipäästöjen vähentämistä, sillä niiden pääasiallinen lähde on maatalous ja EU:ssa noin kolme neljäsosaa (20) päästöistä johtuu karjankasvatuksesta peräisin olevan lannan käsittelystä. Teollisuuden päästödirektiiviä olisi kuitenkin sovellettava oikeasuhteisella ja kustannustehokkaalla tavalla, jotta vältetään tuotantokustannusten lisääntyminen entisestään maatalous- ja elintarvikealalla (21). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Jotta turvataan ihmisten toimeentulo, terveys ja hyvinvointi, ETSK katsoo, että lisäksi tarvitaan haavoittuvassa asemassa oleville yksittäisille ihmisille ja elinkeinoille suunnattu vankka tukimekanismi, jonka avulla varmistetaan karjankasvatuksen ammoniakkipäästöjä koskevien käytännön ratkaisujen saatavuus tilatasolla. Mekanismin kautta olisi tarjottava rahoitusta tunnettujen teknologisten edistysaskelien sekä lisätutkimusten tukemiseksi. Yleisesti ottaen karjatiloja olisi kannustettava tekemään ympäristön ja terveyden kannalta suotuisia muutoksia samalla kun ne huolehtivat ratkaisevan tärkeästä tehtävästä hyödykkeiden tuottajana väestölle (22). |
| --- | --- |

4.8

Bryssel 22. helmikuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EEA, Health impacts of air pollution in Europe.

1

(2)  WHO, Ambient (outdoor) air pollution.

2

(3)  EEA, Europe’s air quality status 2022.

3

(4)  WHO, Global air quality guidelines.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/50/EY, annettu 21 päivänä toukokuuta 2008, ilmanlaadusta ja sen parantamisesta (EUVL L 152, 11.6.2008, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/107/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 2004, ilmassa olevasta arseenista, kadmiumista, elohopeasta, nikkelistä ja polysyklisistä aromaattisista hiilivedyistä (EUVL L 23, 26.1.2005, s. 3).

6

(7)  CIRCABC, Air Policy.

7

(8)  YK:n yleiskokouksen päätöslauselma A/76/L.75 ja NAT/824.

8

(9)  Euroopan komissio, Ilmanlaatu – EU:n sääntöjen tarkistaminen.

9

(10)  EEA, Health impacts of air pollution in Europe.

10

(11)  WHO, Global air quality guidelines.

11

(12)  Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluvirasto (EPA), Health Effects of Ozone in the General Population.

12

(13)  Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä ajoneuvojen uusiin Euro 7 -päästönormeihin, sillä tieliikenne on suurin ilman epäpuhtauksien lähde kaupunkialueilla. Monet sidosryhmät (esim. Transport & Environment -kampanjaryhmä) ovat tuoneet esille, että Euro 7 -normeihin liittyvät odotukset eivät ole täyttyneet.

13

(14)  ETSK toteaa, että kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiaan (COM(2020) 789 final) sisältyy komission sitoumus käynnistää erityinen tutkimus, jossa selvitetään, millä tavoin ajoneuvojen pääsyä kaupunkialueille rajoittavista järjestelmistä saataisiin tehokkaampia ja käyttäjäystävällisempiä toissijaisuusperiaatetta noudattaen.

14

(15)  Eurobarometri Attitudes of Europeans towards Air Quality. Asiakirjassa COM(2021) 44 final otetaan huomioon syövän ja saastumisen välinen yhteys. ETSK katsoo, että tuleviin Eurobarometri-kyselyihin pitäisi lisätä kysymys siitä, miten vahva syy-yhteys syövällä (ja myös diabeteksella ja dementialla) nähdään olevan ilman pilaantumiseen.

15

(16)  CurieuzeNeuzen Vlaanderen. Kansalaisyhteiskunnan ryhmät ovat toteuttaneet vastaavia kampanjoita Irlannissa, Italiassa, Liettuassa, Puolassa, Saksassa, Slovakiassa ja monissa muissakin EU-maissa.

16

(17)  YK:n ympäristöohjelma (UNEP), Health effects of black carbon.

17

(18)  YK:n Euroopan talouskomissio (UNECE), Towards Cleaner Air, Scientific Assessment Report 2016.

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17).

19

(20)  Kansallisten epäpuhtauspäästöjen tulostaulun mukaan 76,2 prosenttia vuonna 2020.

20

(21)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Teollisuuden päästödirektiivin ja Euroopan päästörekisteristä (E-PRTR) annetun asetuksen tarkistus” (EUVL C 443, 22.11.2022, s. 130).

21

(22)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Teollisuuden päästödirektiivin ja Euroopan päästörekisteristä (E-PRTR) annetun asetuksen tarkistus” (EUVL C 443, 22.11.2022, s. 130).

22

---

| 27.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/53

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Tiedonanto linjauksista EU:n talouden ohjausjärjestelmän uudistamiseksi”

(COM(2022) 583 final)

(2023/C 146/09)

| Esittelijä: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Dominika BIEGON |

Esittelijä:

Krister ANDERSSON

Yhteisesittelijä:

Dominika BIEGON

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 19.12.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 1.2.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.2.2023 |
| Täysistunnon numero | 576 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 202/3/7 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 19.12.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

1.2.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

23.2.2023

Täysistunnon numero

576

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

202/3/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa erittäin lämpimästi komission tiedonantoa linjauksista talouden ohjausjärjestelmän uudistamiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä tarpeesta päästä nopeasti sopimukseen ennen jäsenmaiden vuoden 2024 talousarvioprosesseja. Kuten komissio toteaa, osallistavan kasvun tukemiseksi ja yhdessä sovittujen Euroopan keskuspankin (EKP) tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan kiireellisesti vahvaa finanssi- ja rakennepolitiikan koordinointia sekä toimivaa talous- ja finanssipolitiikan valvontaa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan jäsenvaltiot eivät ole harjoittaneet maltillista politiikkaa hyvinä aikoina (1) ja toisaalta finanssipoliittiset säännöt ovat rajoittaneet julkistalouden liikkumavaraa talouden laskusuhdanteissa joissakin jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK panee merkille komission suunnitelman säilyttää viitearvot. Kolmen prosentin budjettialijäämä suhteessa BKT:hen on kriteeri, joka toimii poliittisena signaalina ja markkinasignaalina. Kaiken kaikkiaan ETSK pitää tärkeänä, että finanssi- ja rakennepoliittisilla suunnitelmilla varmistetaan, että julkisen talouden velkasuhde pienenee tai pysyy maltillisella tasolla. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kannattaa komission ehdotusta lopettaa tiukan 1/20-säännön soveltaminen, sillä se saattaisi rasittaa liikaa jäsenvaltioita, joilla on suuri velka, ja vaikuttaa kielteisesti kasvuun ja itse velkakestävyyteen. Julkisen talouden viitesopeutusuran keskipitkän aikavälin nelivuotinen arviointijakso, jota voidaan tarvittaessa jatkaa kolmella vuodella, vaikuttaa myös kohtuulliselta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kannattaa komission päätöstä käyttää nettoperusmenoja talouden uuden ohjausjärjestelmän tärkeimpänä arviointiperusteena. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK toteaa, että finanssipolitiikka on perinteinen parlamentaarisen politiikan ala, sillä se vaikuttaa valtion menojen ja tulojen koko rakenteeseen. Jotta uudistettu kehys voisi onnistua, sitoutuminen prosessiin on ratkaisevan tärkeää. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK vahvistaa, että Euroopan talouden ohjausjärjestelmän perusteelliselle uudistukselle on kiireellinen tarve ihmisten, yritysten ja valtioiden edun mukaisesti. Siksi on tärkeää pyrkiä lisätoimenpiteiden avulla lujittamaan sitoutumista sääntöihin ja varmistaa näin kaikkien valtioiden tuki tarkistetulle kehykselle. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK pitää ensiarvoisen tärkeänä, että tulevissa lainsäädäntöehdotuksissa asetetaan kansallisten parlamenttien valvontaa ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumista koskevat vähimmäisvaatimukset, joita sovelletaan kansallisten keskipitkän aikavälin finanssi- ja rakennepoliittisten suunnitelmien laatimiseen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK korostaa, että tinkimättömän täytäntöönpanon varmistamiseksi tarvitaan asianmukaiset säännöt. Niissä poikkeuksellisissa tapauksissa, joissa harkitaan seuraamuksia, seuraamusten on oltava tehokkaita ja ne on pantava täytäntöön läpinäkyvästi. Sääntöjä on sovellettava tasavertaisesti kaikkiin jäsenvaltioihin uskottavuuden säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK on tyytyväinen siihen, että julkisten investointien parempi laatu ja suurempi määrä nähdään yhtenä tarkasteltavana tekijänä velkakestävyyteen pyrittäessä. ETSK suhtautuu myönteisesti myös mahdollisuuteen pidentää sopeutusuraa enintään kolmella vuodella. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EU:n ilmastotavoitteiden saavuttaminen edellyttää pääomatarpeiden pohtimista kokonaan uudelleen ja julkisten ja yksityisten investointien lisäämistä. ETSK on aiemmin kehottanut toteuttamaan toimenpiteitä valtavan investointivajeen kuromiseksi umpeen (2). Komitea korostaa, että täydentäviä aloitteita saatetaan tarvita riittävän yksityisen ja julkisen pääoman saamiseksi käyttöön vihreää siirtymää ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta varten. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Läpinäkyvyyden varmistamiseksi ja keskipitkän aikavälin finanssi- ja rakennepoliittisten suunnitelmien toteuttamisen tuloksellisen seurannan helpottamiseksi jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuotuiset tilannekatsaukset ja kuvattava uudistusten ja investointien täytäntöönpanon tilanne. Nämä katsaukset ja komission ja neuvoston vuotuisen valvonnan yhteydessä tekemät arvioinnit olisi asetettava julkisesti saataville. |
| --- | --- |

1.13

2.   Taustaa

| 2.1 | Euroopan komission tiedonannossa (3) esitetään yleiset periaatteet uudistetulle EU:n talouden ohjausjärjestelmälle. Komissio ehdottaa, että nykyistä kehystä parannetaan vahvistamalla velkakestävyyttä ja edistämällä kestävää ja osallistavaa kasvua investointien ja uudistusten avulla. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komissio käyttää tärkeimpänä tunnuslukuna nettoperusmenoja eli valtion valvonnassa olevia menoja. Nettoperusmenoihin perustuvat myös julkisen talouden sopeutusuran asettaminen ja vuotuinen julkisen talouden valvonta. Tavoitteena on yksinkertaistaa nykyisiä sääntöjä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Lisäksi komissio aikoo laatia kullekin jäsenvaltiolle nelivuotisen viitesopeutusuran käyttäen menetelmää, jolla analysoidaan ja arvioidaan velkakestävyyttä. Sopeutusuran tarkoituksena on varmistaa, että velkasuhde niissä jäsenvaltioissa, joissa on erityisiä velkahaasteita, olisi laskusuuntainen ja että alijäämä pysyisi perussopimuksen sääntöjen mukaisessa alle 3 prosentin viitearvossa suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komissio seuraa koko ajan suunnitelmien toteuttamista ja pyytää jäsenvaltioita toimittamaan vuotuiset tilannekatsaukset suunnitelmien etenemisestä, jotta seuranta olisi tehokkaampaa ja läpinäkyvämpää. Liiallisen alijäämän menettely säilytetään, ja velkaperusteisen liiallisen alijäämän menettelyä vahvistetaan ja se käynnistetään, kun jäsenvaltio, jonka velka on yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, poikkeaa sovitulta menouralta. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komission ehdottama keskipitkän aikavälin lähestymistapa mahdollistaa jäsenvaltiokohtaisen eriyttämisen velkakestävyyshaasteiden perusteella. Voimassa oleva velan supistamista koskeva vertailuarvo (ns. 1/20-sääntö) on rasite jäsenvaltioille, joilla on suuri velka, joten se korvataan riskiperusteisemmalla valvontakehyksellä, jotta vältetään kielteiset seuraukset kasvuun ja itse velkakestävyyteen. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Riskiperusteisen valvonnan vastapainoksi komissio aikoo vahvistaa toteuttamisen varmistamismekanismeja. Toteuttamisen varmistamisvälineitä ovat i) tehokkaat taloudelliset seuraamukset, joiden käytöltä poistetaan pidäkkeitä ja joiden todennäköisyyttä lisätään alentamalla niiden määrää, ii) maineeseen kohdistuvat seuraamukset liiallisen alijäämän menettelyssä tai muissa poikkeamissa ja iii) makrotaloudelliset ehdot EU:n rahoitukselle. |
| --- | --- |

2.6

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK kannattaa erittäin lämpimästi komission tiedonantoa linjauksista talouden ohjausjärjestelmän uudistamiseksi. Samalla ETSK panee merkille, että monet yksityiskohdat ovat vielä määrittelemättä, joten tässä vaiheessa voidaan esittää vasta alustava arvio. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä tarpeesta päästä nopeasti sopimukseen ennen jäsenmaiden vuoden 2024 talousarvioprosesseja. Kuten komissio toteaa, tarvitaan kiireellisesti vahvaa finanssi- ja rakennepolitiikan koordinointia sekä toimivaa talous- ja finanssipolitiikan valvontaa osallistavan kasvun tukemiseksi ja sosiaalisen ja taloudellisen epätasapainon vähentämiseksi. Toimia on koordinoitava Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa, joka toteuttaa institutionaalisia toimia yhdessä sovittujen tavoitteidensa saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK arvostaa komission kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa tärkeimmällä sijalla ovat kansalliset keskipitkän aikavälin finanssi- ja rakennepoliittiset suunnitelmat, joihin on koottu finanssipolitiikkaa, uudistuksia ja investointeja koskevat tavoitteet. Tällaiset suunnitelmat antavat jäsenvaltioille enemmän joustonvaraa oikeudenmukaisella tavalla ja koska ne toteutetaan riskiperusteisessa kehyksessä, josta tehdään väliarviointi. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK kannattaa komission aloitteen kunnianhimoista päämäärää ja keskeisiä tekijöitä. Tavoitteena on kansallisen sitoutumisen parantaminen, ohjausjärjestelmän yksinkertaistaminen ja voimakkaampi keskipitkän aikavälin painottaminen. Näihin yhdistetään vahvempi ja johdonmukaisempi noudattamisen varmistaminen (4). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan jäsenvaltiot eivät ole harjoittaneet maltillista politiikkaa hyvinä aikoina (5) ja toisaalta finanssipoliittiset säännöt ovat rajoittaneet julkistalouden liikkumavaraa talouden laskusuhdanteissa joissakin jäsenvaltioissa. ETSK katsoo, että myönteisen kasvukehityksen vuosina olisi supistettava velkasuhdetta, jotta saataisiin luotua liikkumavaraa finanssipoliittisen jouston mahdollistamiseksi taantumavuosina. Vastaavasti jäsenvaltiot tarvitsevat finanssipoliittista liikkumavaraa silloin, kun niiden talous on pysähdyksissä tai syvässä taantumassa. ETSK katsoo, että komission ehdotus on askel oikeaan suuntaan, sillä se mahdollistaa jäsenvaltioille uskottavan suhdanteita tasaavan politiikan harjoittamisen tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK kannattaa komission suunnitelmaa säilyttää viitearvot, sillä selkeät määrälliset tavoitteet toimivat poliittisena signaalina ja markkinasignaalina. Kolmen prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen on vahvistettu selkeästi perussopimuksessa, tunnetaan hyvin ja on sovellettavissa yhdenmukaisesti kaikkiin EU:n jäsenvaltioihin. ETSK yhtyy komission näkemykseen siitä, että finanssi- ja rakennepoliittisilla suunnitelmilla pitää varmistaa, että julkisen talouden velkasuhde pienenee tai pysyy maltillisella tasolla. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK katsoo, että lyhytkestoiset poikkeamat viitearvosta saattavat olla välttämättömiä vihreään ja digitaaliseen siirtymään liittyviin valtaviin investointitarpeisiin vastaamiseksi tai sellaiselle sopeutusuralle pääsemiseksi, joka ei vaaranna kasvua. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK pitää komission esittämää keskipitkän aikavälin kehystä järkevänä ja katsoo, että sen avulla voidaan erottaa toisistaan jäsenvaltioiden hyvin erilaiset velkasuhteet ja soveltaa kohdennettuja osaratkaisuja erilaisiin kansallisiin tilanteisiin, joissa velkasuhde voi vaihdella alle 60 prosentista yli 150 prosenttiin. ETSK kannattaakin komission ehdotusta lopettaa tiukan 1/20-säännön soveltaminen, sillä se saattaa rasittaa liikaa jäsenvaltioita, joilla on suuri velka, ja vaikuttaa kielteisesti kasvuun ja itse velkakestävyyteen. Julkisen talouden viitesopeutusuran keskipitkän aikavälin nelivuotinen arviointijakso, jota voidaan tarvittaessa jatkaa kolmella vuodella, vaikuttaa myös kohtuulliselta nykyisissä ja ennakoitavissa olevissa taloudellisissa ja kansainvälisissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK kannattaa komission päätöstä käyttää nettoperusmenoja talouden uuden ohjausjärjestelmän tärkeimpänä arviointiperusteena. ETSK kehottaa sisällyttämään kansallisiin keskipitkän aikavälin finanssi- ja rakennepoliittisiin suunnitelmiin kohdennettuja, strategisia ja hyvin suunniteltuja julkisia investointeja, jotka ovat EU:n painopisteiden mukaisia. Julkisista menoista suuremman osuuden pitäisi olla tällaisia investointeja, jotka edistävät osallistavaa ja kestävää kasvua. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että julkisten menojen laatua on parannettava. Kasvua tukevia investointeja ja uudistuksia olisi edistettävä kansallisella tasolla, ja samalla olisi pyrittävä vähentämään velkaa uskottavasti pandemian jälkeen ja kansainvälisten jännitteiden aikoina. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK kannattaa komission ehdotusta, jonka mukaan poikkeuksellisiin tilanteisiin, joissa hyväksyttyä sopeutusuraa ei ole realistista noudattaa, tarvitaan vankkoja poikkeuslausekkeita. Sovitun monivuotisen nettoperusmenojen kehitysuran tiukka noudattaminen mahdollistaisi suhdanteita tasoittavan finanssipolitiikan, velkasuhteen supistamisen hyvinä aikoina ja tarvittavat politiikkatoimet kovina aikoina (6), jotta voidaan suojella heikoimmassa asemassa olevia. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK toteaa, että finanssipolitiikka on perinteinen parlamentaarisen politiikan ala, sillä se vaikuttaa valtion menojen ja tulojen koko rakenteeseen. Jotta uudistettu kehys voisi onnistua, sitoutuminen prosessiin on ratkaisevan tärkeää. ETSK pitää ensiarvoisen tärkeänä, että tulevissa lainsäädäntöehdotuksissa asetetaan kansallisten parlamenttien valvontaa ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumista koskevat vähimmäisvaatimukset, joita sovelletaan kansallisten keskipitkän aikavälin finanssi- ja rakennepoliittisten suunnitelmien laatimiseen. Parlamentit ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta sekä alueelliset ja paikalliset viranomaiset olisi otettava tosiasiallisesti mukaan, sillä sitoutuminen keskipitkän aikavälin finanssi- ja rakennepoliittisiin uudistussuunnitelmiin ei voi olla vahvaa, ellei kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä osallisteta asianmukaisesti (7). Kansallisten parlamenttien olisi vaadittava hallituksia vastuuseen näiden harjoittamasta finanssi- ja uudistuspolitiikasta. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Keskipitkän aikavälin rakennepoliittista suunnitelmaa on voitava muuttaa hallituksen vaihtuessa, kunhan keskipitkän aikavälin vakaus on turvattu. Jos hallitukset haluavat toteuttaa uusia päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä tämän vaikuttamatta yleiseen velkakestävyyteen, menouraa olisi voitava mukauttaa käymättä uudelleen läpi rakenne- ja finanssipoliittisten suunnitelmien koko validointiprosessia. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | ETSK huomauttaa, että jos komission ehdotukset pantaisiin täytäntöön, komissiolla itsellään olisi enemmän vaikutusvaltaa jäsenvaltioiden finanssipolitiikkaan (8). Samalla maakohtaisista suosituksista tulee sitovampia, sillä täytäntöönpanon laiminlyönti voi johtaa EU:n rahoituksen leikkauksiin ja rajoittavampaan sopeutusuraan. Myös talouspolitiikan EU-ohjausjakson merkitys kasvaisi. Siksi on tärkeää lisätä kansallisten parlamenttien ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista, jotta sitoutuminen sääntöpohjaiseen järjestelmään olisi vahvempaa. Euroopan parlamentin valvontarooli on tärkeä erityisesti toteuttamisen varmistamisen ja korjaavien toimenpiteiden osalta. Samalla on noudatettava toissijaisuusperiaatetta ja perussopimuksissa vahvistettua toimivallan jakoa. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK kannattaa komission ehdotusta tehdä taloudellisista ja maineeseen kohdistuvista toteuttamisen varmistamismekanismeista tehokkaampia poikkeamatapauksissa. Koska jäsenvaltiot saisivat enemmän joustavuutta finanssipolitiikan, investointien ja rakenneuudistusten toteuttamiseen kansallisten finanssi- ja rakennepoliittisten suunnitelmien puitteissa, sovellettavien sääntöjen toteuttaminen olisi voitava varmistaa tehokkaasti, jos säännöistä laistetaan. Julkisen talouden vakauttaminen hyvinä aikoina olisi siis suotavaa, jotta velkakestävyys paranisi. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | ETSK korostaa, että tinkimättömän täytäntöönpanon varmistamiseksi tarvitaan asianmukaiset säännöt. Niissä poikkeuksellisissa tapauksissa, joissa harkitaan seuraamuksia, seuraamusten on oltava tehokkaita ja ne on pantava täytäntöön läpinäkyvästi. Sääntöjä on sovellettava tasavertaisesti kaikkiin jäsenvaltioihin uskottavuuden säilyttämiseksi. Mahdolliset sosiaaliset seuraukset ja vaikutukset velkakestävyyskehitykseen olisi otettava huomioon toteuttamisen varmistamista koskevassa analyysissa. |
| --- | --- |

3.16

4.   Erityistä

| 4.1 | Koska nettoperusmenosuunnitelmia ehdotetaan tärkeimmäksi arviointiperusteeksi, ETSK vaatii selkeitä ja läpinäkyviä sääntöjä perusmenojen laskemista varten. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet sekä suhdanteesta johtuvat työttömyysmenot on siksi määriteltävä objektiivisesti ja selkeästi ja sovittava kaikkien jäsenvaltioiden kesken. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Suhdanteesta johtuvien työttömyysmenojen jättäminen menosuunnitelmien ulkopuolelle on ehkä ymmärrettävää, mutta se ei saa estää jäsenvaltioita puuttumasta tarpeisiin parantaa työmarkkinoiden toimintaa ja vähentää sitä kautta rakenteellista työttömyyttä, sillä tällaiset kustannukset, vaikka ne sisältyvätkin menosuunnitelmiin, saattavat edistää kasvua ja työllisyyttä merkittävästi keskipitkällä aikavälillä ja siten parantaa velkakestävyyttä. Myös hyviä työehtoja ja -oloja on syytä edistää keskipitkällä aikavälillä. On tärkeää, että säännöt ovat selkeät ja tinkimättömät, jotta jäsenvaltiot eivät voi harjoittaa ns. luovaa kirjanpitoa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK on tyytyväinen siihen, että julkisten investointien parempi laatu ja suurempi määrä nähdään yhtenä tarkasteltavana tekijänä velkakestävyyteen pyrittäessä. ETSK suhtautuu myönteisesti myös sopeutuskauden jatkamiseen enintään kolmella vuodella edellyttäen, että jäsenvaltion suunnitelman tukena on uudistusten ja investointien kokonaisuus, jolla kestävää kasvua ja velkakestävyyttä tuetaan. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EU:n ilmastotavoitteiden saavuttaminen edellyttää pääomatarpeiden pohtimista kokonaan uudelleen ja julkisten ja yksityisten investointien lisäämistä. ETSK on aiemmin kehottanut ottamaan käyttöön julkisia investointeja koskevan kultaisen säännön ja varmistamaan, että valtava investointivaje kurotaan umpeen. Tätä ei sisälly komission ehdotukseen. Komission ehdotukseen sisältyy sen sijaan tärkeitä osatekijöitä julkisten investointien vahvistamiseksi. Tulevien julkisten investointien tarkka määrällinen arviointi ei kuitenkaan ole mahdollista, sillä moni asia riippuu finanssi- ja rakennepoliittisia suunnitelmia koskevista neuvotteluista komission ja jäsenvaltioiden välillä. Tästä syystä ETSK korostaa, että täydentäviä aloitteita saatetaan tarvita riittävän yksityisen ja julkisen pääoman saamiseksi käyttöön vihreää siirtymää ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta varten. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Velkakestävyyden analysointi saa Euroopan komission ehdottaman riskiperusteisen lähestymistavan vuoksi ratkaisevan aseman tulevassa EU:n talouden ohjausjärjestelmässä. ETSK korostaa, että velkakestävyysanalyysin yksityiskohtien kalibrointi sekä esimerkiksi päätös siitä, sisällytetäänkö velkakestävyysanalyysiin ilmastoon liittyvät riskit, on erittäin poliittinen kysymys, josta olisi keskusteltava läpikotaisin asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa. Velkakestävyysanalyysin lopullisista muuttujista on päätettävä demokraattisesti ja avoimesti. Riippumattomilla finanssipoliittisilla instituutioilla voisi olla taustaolettamusten asianmukaisuuden arvioinnissa tärkeä rooli, joka ilmenisi keskusteluun osallistumisena ja tiedon jakamisena kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Läpinäkyvyyden varmistamiseksi ja keskipitkän aikavälin finanssi- ja rakennepoliittisten suunnitelmien toteuttamisen tuloksellisen seurannan helpottamiseksi jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuotuiset tilannekatsaukset ja kuvattava uudistusten ja investointien täytäntöönpanon tilanne. Nämä katsaukset ja komission ja neuvoston vuotuisen valvonnan yhteydessä tekemät arvioinnit olisi asetettava julkisesti saataville. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä on tarkoitus kiinnittää enemmän huomiota virtoihin liittyviin muuttujiin. ETSK katsoo, että tätä aikomusta on tarkennettava ja se on ilmaistava määrällisesti talouden ohjausjärjestelmän uudistuksen seuraavissa vaiheissa, jotta siitä voidaan tehdä symmetristä, operatiivista ja läpinäkyvää. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK pitää tärkeänä, että luodaan ja kehitetään asianmukainen prosessi epätasapainon havaitsemiseen ensimmäisessä tarkastelussa, joka sisältyy varoitusmekanismia koskevaan kertomukseen, ja epätasapainojen olemassaolon määrittämiseen perusteellisissa tarkasteluissa. Suosituksia olisi arvioitava ottaen huomioon Euroopan kasvutekijät ja niiden vaikutus talouskehitykseen. Olisi täsmennettävä tarkemmin, mitä tarkoitetaan tarpeella harjoittaa ennakoivampaa valvontaa syntymässä olevien epätasapainojen havaitsemiseksi ja niihin puuttumiseksi. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK pitää tärkeänä vankkoja sääntöjä, jotka toimivat myös taloudellisten olosuhteiden muuttuessa, sekä jäsenvaltioiden sitoutumista ja vastuunottoa. Finanssipoliittisen kehyksen uudistusta ei saa viivyttää, jotta investointeja voidaan lisätä ja tuottavuustasoja nostaa kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK vahvistaa, että Euroopan talouden ohjausjärjestelmän perusteelliselle uudistukselle on kiireellinen tarve ihmisten, yritysten ja hallitusten edun mukaisesti. Siksi on tärkeää pyrkiä lisätoimenpiteiden avulla lujittamaan sitoutumista sääntöihin ja varmistaa näin kaikkien valtioiden tuki tarkistetulle kehykselle. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK toteaa, että monet komission ehdotukseen sisältyvät menettelyt kaipaavat vielä yksityiskohtien työstämistä. ETSK odottaakin mahdollisuutta ilmaista näkemyksensä ja antaa lausunto yksityiskohtaisemmista ehdotuksista vuoden 2023 aikana. |
| --- | --- |

4.11

Bryssel 23. helmikuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 583 final, sivu 3.

1

(2)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n finanssipoliittisen kehyksen uudistaminen kestävän elpymisen ja oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi” (EUVL C 105, 4.3.2022, s. 11).

2

(3)  COM(2022) 583 final

3

(4)  COM(2022) 583 final, sivu 1.

4

(5)  COM(2022) 583 final, sivu 3.

5

(6)  COM(2022) 583 final, sivu 16.

6

(7)  ETSK huomauttaa, että kansalaisyhteiskunnan vähäistä osuutta elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen yhteydessä on kritisoitu.

7

(8)  ETSK myöntää, että rahaliiton toimivuus edellyttää tiettyjä finanssipoliittisia ehtoja ja vakautta.

8

---

| 27.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/59

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille: Vuotuinen selvitys kestävästä kasvusta 2023”

(COM(2022) 780 final)

(2023/C 146/10)

| Yleisesittelijä: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Yleisesittelijä:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 19.12.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.2.2023 |
| Täysistunnon numero | 576 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 196/2/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 19.12.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen täysistunnossa

23.2.2023

Täysistunnon numero

576

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

196/2/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti kestävää kasvua koskevan vuotuisen selvityksen 2023 keskeisiin poliittisiin painopisteisiin, joiden avulla toteutetaan kilpailukykyisen kestävyyden neljää ulottuvuutta. Nykyinen tilanne ja skenaariot huomioon ottaen on selvää, että heikossa asemassa olevia kotitalouksia on tuettava lyhyellä aikavälillä niiden suojelemiseksi energiakriisin pahimmilta vaikutuksilta. Samanaikaisesti tulee jatkaa energiatehokkuuden yleistä edistämistä Euroopan unionissa. ETSK katsoo, että keskipitkän ja pitkän aikavälin politiikoilla olisi vauhditettava digitaalista ja vihreää siirtymää. Komitea katsoo myös, että unionin on tasapainotettava energian kysyntä siten, että energiaa säästetään talviajaksi ja että vältetään kustannusten nousua. On ratkaisevan tärkeää tukea toimenpiteitä, joilla lisätään tehokkuutta kaikilla aloilla. Tämä on tehtävä turvaten samalla sisämarkkinoiden eheys ja varmistaen makrotalouden vakaus sekä johdonmukainen finanssi- ja rahapolitiikka. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on tietoinen siitä, että vuonna 2023 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa hallitsee elpymis- ja palautumissuunnitelmien tehokas täytäntöönpano. Suunnitelmissa painottuvat voimakkaasti jäsenvaltioiden politiikkaohjelmat, joiden avulla niiden on voitava vauhdittaa talouttaan. ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyrkimyksiin käydä vuoropuheluja jäsenvaltioiden kanssa vuoden 2023 alussa. Vuoropuhelut voivat olla muodoltaan komission ja jäsenvaltioiden välisiä perusteellisia keskusteluja, joiden on tarkoitus vaikuttaa maakohtaisiin suosituksiin. ETSK uskoo, että tällaiset vuoropuhelut ovat omiaan parantamaan elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoa ja takaamaan, että maakohtaisissa suosituksissa huomioidaan ja yksilöidään paremmin mahdolliset huolenaiheet. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kehottaa varmistamaan oikeudenmukaiset työolot ja -ehdot ja toimivan kilpailun sekä ottamaan entistä paremmin huomioon kansalaisyhteiskunnan huolenaiheet, jotta sisämarkkinoiden toimintaa voidaan parantaa. Tämä on entistäkin tärkeämpää sodan ja energiakriisin oloissa. Komitea kannattaa kehotusta ryhtyä toimiin sisämarkkinoiden tehostamiseksi. ETSK uskoo viimeaikaisten häiriöiden korostavan tarvetta koordinoida vahvasti finanssipolitiikkoja, joiden tulee olla terveellä pohjalla, ja rakentaa hyvinä aikoina finanssipoliittisia puskureita, joita voidaan käyttää laskusuhdanteessa. Samanaikaisesti tulee korjata sosiaalisia puutteita, sillä ne voivat vaarantaa talouskasvun keskipitkällä aikavälillä. Finanssipolitiikalla olisi pyrittävä saavuttamaan maltillisella tasolla oleva julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema ja varmistamaan julkisen talouden kestävyys asteittaisen vakauttamisen sekä kestävää kasvua edistävien investointien ja uudistusten avulla. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kehottaa parantamaan jäsenvaltioiden välistä koordinointia ja peräänkuuluttaa rohkeita päätöksiä, joilla luodaan kannustimia välttää EU:n energiariippuvuutta erityisesti Venäjästä. Tällainen riippuvuus voisi vaarantaa unionin edut, ja siihen on puututtava arkailematta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa käsittelemään inflaatiokysymystä maltillisesti, realistisesti ja tasapainoisesti, jotta kaikki tahot saadaan mukaan etsimään ratkaisua, joka hyödyttää koko unionia. Kilpailuviranomaisten on pyrittävä hyvin aktiivisesti varmistamaan hintojen avoimuus ja oltava valppaina markkinoiden mahdollisten toimintapuutteiden varalta. Hallitusten on huolehdittava siitä, että niiden lausunnot perustuvat parhaaseen mahdolliseen empiiriseen analyysiin, ja vältettävä kritisoimasta kaupallisia toimijoita perusteettomasti, sillä se voi johtaa kansalaisten, yritysten ja työmarkkinaosapuolten välisiin konflikteihin. ETSK on myös sitä mieltä, että ongelma saadaan ratkaistua vain, jos hallitukset, yritykset ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta toimivat yhdessä.
  ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden on pyrittävä selvästi ja herkeämättä nimenomaan siihen, että käytettävissä olevat taloudelliset ja muut julkiset resurssit hyödynnetään tehokkaasti ja oikeudenmukaisesti. Tämä on ratkaisevan tärkeää uusien ja laadukkaiden investointien varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.5

ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden on pyrittävä selvästi ja herkeämättä nimenomaan siihen, että käytettävissä olevat taloudelliset ja muut julkiset resurssit hyödynnetään tehokkaasti ja oikeudenmukaisesti. Tämä on ratkaisevan tärkeää uusien ja laadukkaiden investointien varmistamiseksi.

| 1.6 | ETSK painottaa edelleen, että järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa (työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot), Euroopan parlamenttia ja kansallisia parlamentteja on kuultava laajemmin koko EU-ohjausjakson ajan, jotta kansallinen sitoutuminen olisi vahvempaa. Komitea katsoo, että sekä ohjausjaksoprosessi että elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano hyötyisivät ETSK:ssa edustettuina olevien organisaatioiden paremmasta ja järjestelmällisemmästä osallistamisesta. Toimintapolitiikkojen täytäntöönpanoon tarvitaan realismia. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK tiedostaa myös tarpeen investoida osaamiseen ja teollisten tavoitteiden edistämiseen, jotta voidaan todella hyödyntää Euroopalla olevia vahvuuksia. On tehtävä etenkin kansalaisia hyödyttäviä investointeja innovointiin ja tieteeseen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa komissiota parantamaan viestintää kansalaisten kanssa. Vahvan, luotettavan ja yhtenäisen viestin välittäminen haasteista ja siitä, miten unioni pyrkii ratkaisemaan ne, on olennaisen tärkeää kansalaisten kannalta ja auttaa välttämään väärinkäsityksiä Euroopan yhdentymishankkeesta. Viestinnän parantamiseen investoiminen (eikä ETSK tarkoita mainostamista) voisi olla hyödyllistä muutoksen aikaansaamiseksi Eurooppa-hankkeen vastaisessa retoriikassa, ja sen tulisi olla ensisijainen tavoite. ETSK suhtautuukin myönteisesti myös komission aloitteeseen esittää tänä vuonna tiedonanto työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamisesta EU:ssa ja ehdotus neuvoston suositukseksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun roolista kansallisella tasolla. On olennaisen tärkeää parantaa samanaikaisesti sekä viestintää järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kanssa että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kuulemista. |
| --- | --- |

1.8

2.   Taustaa

| 2.1 | Ei ole salaisuus, että Euroopassa eletään nyt vaikeinta ajanjaksoa 70 vuoteen. Unionilla on ratkottavanaan monia mutkikkaita taloudellisia ja sosiaalisia haasteita Venäjän käydessä hyökkäyssotaa Ukrainaa vastaan. Sota kalvaa jatkuvasti Euroopan taloutta, sillä energialaskut ovat kasvaneet jyrkästi, inflaatio on korkealla, tavarantoimitukset takeltelevat, velkamäärät kasvavat ja lainakustannukset nousevat. Onkin aika tehdä päätöksiä siitä, millainen on maailman menestyksekkäimpiin kuuluvan sosiaalista, taloudellista ja kulttuurista edistystä tukevan hankkeen tulevaisuus. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komissio hyväksyi 22. marraskuuta 2022 vuoden 2023 EU-ohjausjaksoon liittyvän syyspaketin, jossa esitetään, millä tavoin näihin haasteisiin voidaan vastata yhdessä ja miten eurooppalaisia talouksia voidaan vahvistaa pitkällä aikavälillä koordinoimalla talous-, finanssi-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa. Tavoitteena on varmistaa kohtuuhintaisen energian riittävä saanti, turvata talous- ja rahoitusvakaus, suojella heikossa asemassa olevia kotitalouksia ja yrityksiä, edistää kasvua ja laadukkaiden työpaikkojen luomista sekä saada vihreä ja digitaalinen siirtymä toteutettua. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta 2023 esitetään tulevan vuoden poliittiset painopisteet sekä suunnitelma tämän koordinoinnin tehostamiseksi, jotta voidaan lieventää kielteisiä vaikutuksia, vastata vallitseviin haasteisiin ja parantaa yhteiskunnan ja talouden häiriönsietokykyä edistäen samalla kestävää ja osallistavaa kasvua YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti. Kilpailukykyisen kestävyyden parantamisen neljä painopistettä ovat ympäristökestävyyden, tuottavuuden, oikeudenmukaisuuden sekä makrotalouden vakauden edistäminen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Talous- ja työllisyyspoliittisessa ohjelmassa olisi keskityttävä auttamaan kansalaisia ja yrityksiä, jotta nämä selviävät energiakustannusten kasvuun ja energian saatavuuteen liittyvistä haasteista. Samanaikaisesti tulee jatkaa toimia kestävän kasvun sekä vihreän ja digitaalisen siirtymän edistämiseksi ja kohentaa sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja talouden häiriönsietokykyä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Keväällä 2023 on odotettavissa tähän periaatteeseen pohjautuvia ehdotuksia maakohtaisiksi suosituksiksi. Maaraporteissa keskitytään seuraaviin näkökohtiin:






  — | yhteenvedon kaltainen mutta kattava yleiskuva taloudellisesta ja sosiaalisesta kehityksestä sekä jäsenvaltioiden haasteista; |
| --- | --- | --- |

2.5

—

yhteenvedon kaltainen mutta kattava yleiskuva taloudellisesta ja sosiaalisesta kehityksestä sekä jäsenvaltioiden haasteista;

| — | yleiskatsaus kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanotilanteeseen; |
| --- | --- |

—

yleiskatsaus kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanotilanteeseen;

| — | jatkossakin maltillinen ote maakohtaisiin suosituksiin. |
| --- | --- |

—

jatkossakin maltillinen ote maakohtaisiin suosituksiin.

| 2.6 | Komissio on laatinut euroaluetta varten viisi suositusta vuodeksi 2023:






  a) | Koordinoidaan finanssipolitiikkaa. |
| --- | --- | --- |

2.6

a)

Koordinoidaan finanssipolitiikkaa.

| b) | Jatketaan julkisia investointeja. |
| --- | --- |

b)

Jatketaan julkisia investointeja.

| c) | Seurataan palkka- ja sosiaalipolitiikkaa. |
| --- | --- |

c)

Seurataan palkka- ja sosiaalipolitiikkaa.

| d) | Parannetaan liiketoimintaympäristöä. |
| --- | --- |

d)

Parannetaan liiketoimintaympäristöä.

| e) | Turvataan makrotalouden vakaus. |
| --- | --- |

e)

Turvataan makrotalouden vakaus.

3.   Erityistä

3.1   Talouspolitiikan EU-ohjausjakso ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen

| 3.1.1 | Talouspolitiikan EU-ohjausjakso on edelleen jäsenvaltioiden politiikkojen tehokkaamman koordinoinnin tärkein ja vakiintunut kehys. Koordinointi on tuottanut tulosta, sillä EU:n talouden elpyminen covid-19-pandemian jälkeen on ollut nopeinta sitten sodan jälkeisen nousukauden ja unionin työmarkkinoiden häiriönsietokyky on osoittautunut hyväksi, sillä työllisyys on noussut ennätyksellisen korkeaksi. ETSK on EU-ohjausjakson sekä elpymis- ja palautumistukivälineen (myös siihen lisätyn REPowerEU-osion) täytäntöönpanon yhteydessä jatkossakin keskeisessä asemassa, kun on kyse muutosprosessista kilpailukykyisen kestävyyden saavuttamiseksi. Tämän mukaisesti ETSK ajaa edelleen sitä, että järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa kuultaisiin yhä laajemmin koko EU-ohjausjakson ajan, jotta voidaan ottaa huomioon yhteiskunnan eri toimijoiden erilaiset intressit ja vahvistaa kansallista sitoutumista. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | ETSK kuulee parhaillaan jäsenvaltioiden järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajia saadakseen niiltä asiaa koskevia suosituksia (1). ETSK suhtautuukin myönteisesti komission heinäkuussa 2022 julkistamaan aloitteeseen (2) esittää tänä vuonna tiedonanto työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamisesta EU:ssa ja ehdotus neuvoston suositukseksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun roolista kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | ETSK kannustaa Euroopan komissiota laajentamaan EU-ohjausjakson puitteissa toimivien foorumien työmarkkinaosapuolille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille tarjoamia osallistumismahdollisuuksia ja luomaan foorumeille selkeän kehyksen, jotta niiden kautta voidaan jakaa tietoa ja osallistaa kyseisiä tahoja ja jotta näistä tulisi aidosti merkittäviä toimijoita finanssi-, talous-, sosiaali- ja työllisyyspolitiikan koordinoinnissa EU:n tasolla. |
| --- | --- |

3.1.3

3.2   Geopoliittinen kriisi – Ukrainan sota

| 3.2.1 | Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan koituu EU:n taloudelle ja yhteiskunnalle monia uusia taloudellisia ongelmia, jotka vaikuttavat unionin yleiseen taloudelliseen ja sosiaaliseen vakauteen ja energiahuoltoon. EU:n täytyy edelleen tavoitella sekä kilpailukykyistä kestävyyttä että yhteiskunnan ja talouden häiriönsietokykyä. Aivan lähitulevaisuudessa tarvitaan tukitoimenpiteitä, joilla lievennetään Venäjän Ukrainassa käymän hyökkäyssodan vaikutuksia eurooppalaisiin ihmisiin ja yrityksiin, etenkin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yrityksiin) sekä pieni- ja keskituloisiin. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Erityisen suuri merkitys on energiakriisillä: yhdessä erittäin korkean inflaatiotason kanssa sillä on huomattava vaikutus pitkällä aikavälillä. ETSK korostaa tässä yhteydessä tarvetta ryhtyä välittömästi toimiin, jotta tilanne ei pahenisi entisestään lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, ja huolehtia samaan aikaan siitä, että vihreä siirtymä toteutetaan oikeudenmukaisesti. Monissa maissa energiantuotanto ei vastaa energiankulutusta. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | ETSK:n näkemyksen mukaan eräiden maiden hallituksilla, jotka eivät ole vielä laatineet omaa energiantuotantoa koskevia suunnitelmia, on edelleen selvitettävää mahdollisuuksissa lisätä tuotantoa ja hyödyntää tietyissä maissa tarjolla olevia olosuhteita ja resursseja, kuten aurinko-, aalto- ja tuulienergiaa. Yksi syy tähän on se, että monissa jäsenvaltioissa lainsäädäntö on yhä liian monimutkaista tai huonosti laadittua ja byrokratia kohtuutonta. Tämä ei edistä vihreän energian tuotantoa, johon on kuitenkin valtavat mahdollisuudet. On uskallettava toteuttaa tarvittavat yhteiset toimet. Tämä edellyttää investointeja erityisesti yksityiseltä sektorilta, mutta julkisetkin investoinnit ovat edelleen erittäin tärkeitä vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi, tulevan vaurauden ja kilpailukyvyn turvaamiseksi sekä EU:n strategisen riippumattomuuden parantamiseksi. Tämä näkökohta tulee ottaa huomioon myös koheesiopolitiikassa. |
| --- | --- |

3.2.3

3.3   Inflaatio

| 3.3.1 | Etenkin energian hintojen jyrkästä noususta johtuva korkea inflaatio vaikuttaa erittäin kielteisesti työntekijöihin ja yrityksiin, rahoitusvakauteen, ostovoimapariteettiin sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen vakauteen. Inflaatio on maailmassa ja EU:ssa sekä alkuperältään että ratkaisuiltaan monimutkainen ilmiö. Sitä ruokkivat välittömimmin ja eniten sellaiset tekijät kuin tarjonnan pullonkaulat maailman elpyessä nopeasti pandemian aiheuttamasta taantumasta elvyttävän rahapolitiikan oloissa sekä Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan juontuva energiakriisi. Inflaatio koettelee kaikkia talouden toimijoita ja väestöryhmiä, erityisesti heikoimpia ja huonoimmassa asemassa olevia. Työntekijöiden ja kuluttajien ostovoima heikkenee, ja monien yritysten voittomarginaalit pienenevät. Vain keinottelijoiden ja tiettyjen talouden alojen, kuten energia-alan, voitot kasvavat tuntuvasti. Jäsenvaltiot ovat ottaneet inflaation kurissa pitämiseksi käyttöön erilaisia hillintäkeinoja, joihin kuuluvat muun muassa tuki hintojen nousun ehkäisemiseksi elintarvikealalla, toimet palkkojen pitämiseksi tasapainossa sekä talouspoliittiset keinot. Asetetut tavoitteet ja ratkaisu, jolla turvattaisiin taloudellinen ja sosiaalinen hyvinvointi, ovat vielä kaukana. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Kilpailuviranomaisten on pyrittävä hyvin aktiivisesti varmistamaan hintojen avoimuus ja oltava valppaina markkinoiden mahdollisten toimintapuutteiden varalta. Hallitusten on huolehdittava siitä, että niiden lausunnot perustuvat parhaaseen mahdolliseen empiiriseen analyysiin, ja vältettävä kritisoimasta kaupallisia toimijoita perusteettomasti, sillä se voi johtaa kansalaisten, yritysten ja työmarkkinaosapuolten välisiin konflikteihin. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Inflaation torjunnan on oltava EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden hallitusten koordinoidun talouspolitiikan ensisijainen tavoite. Euroopan keskuspankin (EKP) ja kansallisten keskuspankkien on otettava rahapolitiikkaa tiukentaessaan huomioon, ettei inflaatiokehitys johdu liiallisesta kysynnästä, ja vältettävä sitä, että niiden päätökset johtaisivat uuteen taantumaan. ETSK kannustaa EKP:ta alentamaan pohjainflaatiota vaarantamatta kuitenkaan EU:n talouden elpymistä. Edellä mainittujen riskien vuoksi EKP:n olisi edettävä rahapolitiikan normalisoinnissa varovasti (3). EU:n ja jäsenvaltioiden hallitusten on otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla autetaan heikoimmassa asemassa olevia väestöryhmiä ja pahiten kärsineitä yrityksiä. Kolmikantaneuvotteluista, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelusta ja työehtosopimusneuvotteluista on tultava keskeisiä välineitä, joita hyödynnetään, kun pyritään puuttumaan inflaatiokriisiin oikeudenmukaisen taakanjaon avulla ja suunnittelemaan toimenpiteitä kriisin voittamiseksi talouden eri aloilla. ETSK kannattaakin energian hintajarrun kaltaisia toimenpiteitä inflaatiokehityksen hillitsemiseksi. |
| --- | --- |

3.3.3

3.4   EU:n ympäristötavoitteet ja energiakriisi

| 3.4.1 | ETSK toteaa jälleen saman, minkä se on todennut viime kuukausinakin: uusista kriiseistä huolimatta emme voi luopua EU:n tasolla asetetuista tavoitteista, jotka koskevat hiilestä irtautumista ja ympäristökestävyyttä. Yritysten ja työntekijöiden edellytyksiä on vahvistettava ja kaikkia kansalaisia on autettava yli vaikeuksista, jotta unionin pitkän aikavälin ympäristötavoitteet saavutettaisiin. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | ETSK suhtautuukin myönteisesti toimenpiteisiin, joilla koordinoidaan energian hintoja inflaatiokehityksen hillitsemiseksi. Alempien energian hintojen tulee kuulua EU:n talouspolitiikan ensisijaisiin tavoitteisiin. ETSK kannattaa hintakattojen asettamista sähkölle ja kaasulle ja muistuttaa peräänkuuluttaneensa aiemmissa lausunnoissaan ja päätöslauselmissaan huutokauppaan perustuvan sähkön tukkumarkkinoiden marginaalihinnoittelujärjestelmän pikaista uudistamista, koska se on luontaisesti inflaatiota kiihdyttävä. Investoinnit vihreään energiaan ovat olennaisen tärkeitä tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Komissio on esittänyt REPowerEU-suunnitelman, jonka tavoitteena on tehdä EU:sta riippumaton Venäjän kaasu- ja öljytoimituksista, ja ETSK on ilmaissut kannattavansa lähestymistapaa, jonka neljä pilaria ovat energian säästäminen, kaasun tuonnin monipuolistaminen, fossiilisten polttoaineiden korvaaminen nopeuttamalla siirtymistä uusiutuviin energialähteisiin ja rahoitukseen liittyvät ratkaisut (4). Samaan aikaan ETSK kehottaa pitämään huolen siitä, että niin kuluttajat kuin teollisuuskin saavat energiaa mahdollisimman kohtuullisin kustannuksin. Komitea toteaa, että kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien muuttaminen erityisen REPowerEU-luvun liittämiseksi niihin tarjoaa jäsenvaltioille lisätilaisuuden kuulla järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa ja ottaa sen näkemykset huomioon. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | ETSK korostaa, että lisäaloitteet saattavat olla tarpeen sen varmistamiseksi, että vihreää siirtymää varten saadaan käyttöön riittävästi yksityistä ja julkista pääomaa. ETSK pitää myös ehdottoman tarpeellisena, että yhtenä ensisijaisena tavoitteena on parantaa nykyisten rahoitusvarojen käytön koordinointia. Tästä asiasta olisi erittäin hyödyllistä viestiä kansalaisille, jotta heidät saadaan mukaan edistämään yhteistä tavoitetta. |
| --- | --- |

3.4.4

3.5   Sosiaali- ja talouskriisi ja osaamisen ja pätevien henkilöiden puute

| 3.5.1 | Vaikka EU:n työttömyysaste on vain 6 prosenttia, edelleen on vaikeaa löytää ihmisiä, joilla on talouden elpymisen ja häiriönsietokyvyn sekä vihreän ja digitaalisen siirtymän tavoitteiden saavuttamisen edellyttämää osaamista. Joissakin maissa on huutava pula ammattitaitoisesta työvoimasta monissa keskeisissä ammateissa, mikä johtuu erityisesti siitä, että monet nuoret lähtevät kotimaastaan työn perässä. Keskeistä koulutusta tulee edistää, mutta merkittävä osa ammattitaitoisista työntekijöistä menetetään koulutuksen jälkeen. EU:n riippumattomuuteen tähtäävän strategian tukemiseksi osia tuotannosta halutaan palauttaa Eurooppaan, mutta Euroopassa ei ole riittävästi osaajia työskentelemään näissä tehtaissa. Tähän tilanteeseen on etsittävä ratkaisuja jatkuvasti. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | ETSK korostaa, että laadukkaiden työpaikkojen tarjoaminen on yksi parhaista tavoista houkutella korkeasti koulutettuja ihmisiä. Toimeentuloon riittävän kohtuullisen palkan maksaminen, virallisten työsuhteiden varmistaminen epävarmojen työolojen välttämiseksi, kattavien täydennyskoulutusohjelmien tarjoaminen, erinomaiset terveys- ja turvallisuusolot, pyrkimys sukupuolten tasapuoliseen edustukseen sekä riittävä sosiaalinen suojelu kansallisella tasolla ovat paitsi tavoitteita sinänsä luovat myös perustan suotuisalle taloudelliselle ja poliittiselle kehitykselle. Lisäksi ETSK kehottaa soveltamaan koulutuksessa ja osaamisen kehittämisessä vastuullisesti sellaisia politiikkoja, jotka ovat tasapainoisia ja joissa yhdistellään julkisen ja yksityisen sektorin koulutusjärjestelmiä, jotta käytettävissä olevat taloudelliset resurssit tulevat paremmin hyödynnetyiksi. |
| --- | --- |

3.5.2

3.6   Julkiset ja yksityiset investoinnit ja velka

| 3.6.1 | EU:ssa tarvitaan kiireellisesti yhä enemmän julkisia ja yksityisiä investointeja, jotta pystytään saavuttamaan vihreän kehityksen ohjelmaan ja digitalisaatioon liittyvät tavoitteet, nopeuttamaan energiasiirtymää ja vastaamaan strategisen riippumattomuuden uusiin haasteisiin. Yhtäältä on tarpeen, että unioni kuroo umpeen viime vuosikymmenen investointivajetta, ja toisaalta taas, että enemmistö jäsenvaltioista pienentää julkista alijäämäänsä ja velkaansa. Tämä on tehtävä hyvin tasapainoisesti mutta päättäväisesti. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Komitea katsoo kuitenkin, että ennen kuin julkisiin investointeihin ja yksityisten investointien edistämiseen käytettäviä EU:n varoja ryhdytään lisäämään poikkeuksellisella tavalla on olennaisen tärkeää hyödyntää kokonaan eri ohjelmien – rakenne- ja koheesiorahastojen, elpymis- ja palautumistukivälineen, InvestEU-ohjelman jne. – kaikki nykyiset resurssit. Tätä varten olisi huolehdittava siitä, että resursseja voidaan sekä tavoitteiden että täytäntöönpanon määräaikojen osalta käyttää mahdollisimman joustavasti mutta kuitenkin siten, että asianmukaista täytäntöönpanoa valvotaan tiukasti. ETSK katsoo, että ajatus jäsenvaltioiden yhteisistä hankkeista voisi olla mielenkiintoinen investointien ja rakenneuudistusten edistämiseksi. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | ETSK korostaa, että pääomamarkkina- ja pankkiunionin valmiiksi saattamisessa on edistyttävä, jotta voidaan taata vihreän ja digitaalisen siirtymän edellyttämien erittäin suurten investointien rahoittamiseksi ratkaisevan tärkeiden rahoitusalan ja -markkinoiden moitteeton toiminta. Pääomamarkkinaunionin ja pankkiunionin syventämisen avulla voitaisiin paitsi luoda pohja kestävän rahoituksen ohjelmalle myös vahvistaa rahoituskanavia, edistää investointitoimintaa ja parantaa häiriönsietokykyä. |
| --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | Sekä covid-19-kriisi että Venäjän hyökkäys on vaikuttanut hyvin kielteisesti ulkoiseen tasapainoon. ETSK kehottaa lisäämään investointeja, sillä ne ovat tärkein EU:n kilpailukykyä edistävä tekijä. |
| --- | --- |

3.6.4

| 3.6.5 | ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä tehokkaammin jo käytettävissä olevia resursseja ennen kuin ne pyytävät uusia. Lisäksi komitea kehottaa joustavoittamaan EU:n rahoitusvarojen käyttöä, jotta niitä voidaan kohdentaa uudelleen, ellei niitä pystytä käyttämään alkuperäisiin tarkoituksiinsa tai jos sosiaaliset, taloudelliset, ympäristöön tai puolustukseen liittyvät haasteet edellyttävät mukautuksia. EU:n olisi myös luotava tarvittaessa asianmukaiset edellytykset ja välineet julkisten investointien lisäämiseksi ja suurempien yksityisten investointien käyttöön saamisen helpottamiseksi. Tässä yhteydessä on pyrittävä yhteisiin strategisiin ja riippumattomuutta koskeviin tavoitteisiin, eikä EU:n sisämarkkinoiden toimintaa saa vaarantaa tai horjuttaa. ETSK korostaa myös, että myönnettyjen varojen käyttöä on tehostettava: jäsenvaltioiden on sitouduttava tekemään selkoa siitä, missä ja miten varat on käytetty. Lisäksi ETSK kiinnittää huomiota tehokkaaseen tulojen keräämiseen pyrittäessä varmistamaan julkistalouden kestävyys. Esimerkiksi aggressiivinen verosuunnittelu ja verovilppi aiheuttavat niin ikään vakavaa vahinkoa julkiselle taloudelle. Kestävä ja osallistava kasvu on kaiken kaikkiaan paras vakaan julkistalouden perusta. Edellä esitetystä huolimatta vihreän kehityksen teollisuussuunnitelman loppuun saattaminen sekä tavoite saavuttaa strateginen riippumattomuus energia-alalla ja teollisuudessa sisämarkkinoiden perusperiaatteita kunnioittaen edellyttävät EU-rahoituksen lisäämistä, kuten ETSK esittää toukokuussa 2022 antamassaan päätöslauselmassa (5). |
| --- | --- |

3.6.5

Bryssel 23. helmikuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Yhteenveto kuulemisen tuloksista ja selkeät suositukset esitetään oma-aloitteisessa lausunnossa, jonka täysistunto saa hyväksyttäväkseen huhtikuussa 2023.

1

ETSK:n oma-aloitteinen lausunto ”ETSK:n suositukset talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson perusteelliseksi uudistamiseksi” (ECO/600), joka esitetään hyväksyttäväksi huhtikuussa 2023.

(2)  Tarkastelukertomus elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanosta, 29.7.2022.

2

(3)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Lisähuomioita euroalueen talouspolitiikasta 2022” (EUVL C 75, 28.2.2023, s. 43).

3

(4)  ETSK:n lausunto ”REPowerEU-suunnitelma”, annettu 21. syyskuuta 2022 (EUVL C 486, 21.12.2022, s. 185).

4

(5)  EUVL C 323, 26.8.2022, s. 1.

5

---

Oikaisuja

| 27.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/65

---

Oikaisu I osan (Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot) otsikon ”EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA” alaotsikkoon ”575. PLENARTAGUNG DES EUROPÄISCHEN WIRTSCHAFTS- UND SOZIALAUSSCHUSSES, 14.12.2022-15.12.2022”

(
  Euroopan unionin virallinen lehti C 140, 21. huhtikuuta 2023
  )

(2023/C 146/11)

Kansisivulla ja sivulla 1 alaotsikossa:

| on: | ”575. PLENARTAGUNG DES EUROPÄISCHEN WIRTSCHAFTS- UND SOZIALAUSSCHUSSES, 14.12.2022-15.12.2022” |
| --- | --- |

on:

| pitää olla: | ”EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN 575. TÄYSISTUNTO, 24.1.2023–25.1.2023” |
| --- | --- |

pitää olla:

---

| 27.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/66 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/66

---

Oikaisu alaotsikkoon ”575. PLENARTAGUNG DES EUROPÄISCHEN WIRTSCHAFTS- UND SOZIALAUSSCHUSSES, 14.12.2022-15.12.2022” osassa III (Valmistelevat säädökset), otsikon ”EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA” alla

(
  Euroopan unionin virallinen lehti C 140, 21. huhtikuuta 2023
  )

(2023/C 146/12)

Kansisivulla ja sivulla 28, alaotsikossa:

| on: | ”575. PLENARTAGUNG DES EUROPÄISCHEN WIRTSCHAFTS- UND SOZIALAUSSCHUSSES, 14.12.2022-15.12.2022” |
| --- | --- |

on:

| pitää olla: | ”EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN 575. TÄYSISTUNTO, 24.1.2023–25.1.2023” |
| --- | --- |

pitää olla:

---