# Euroopan unionin C 149/28.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 149 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 66. vuosikerta28. huhtikuu 2023 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 149

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

66. vuosikerta28. huhtikuu 2023

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2022–2023Istunnot 17.–20. lokakuuta 2022
  Hyväksytyt tekstit, 18. lokakuuta 2022, vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2020 on julkaistu virallisessa lehdessä
  EUVL L 45, 14.2.2023 .
  HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2022–2023Istunnot 17.–20. lokakuuta 2022
  Hyväksytyt tekstit, 18. lokakuuta 2022, vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2020 on julkaistu virallisessa lehdessä
  EUVL L 45, 14.2.2023 .
  HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

Hyväksytyt tekstit, 18. lokakuuta 2022, vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2020 on julkaistu virallisessa lehdessä

EUVL L 45, 14.2.2023 .

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 18. lokakuuta 2022 |
| 2023/C 149/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. lokakuuta 20227. syyskuuta 2022 annetusta komission täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2022/1480 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden 2-fenyylifenoli (mukaan luettuna sen suolat kuten natriumsuola), 8-hydroksikinoliini, amidosulfuroni, bensulfuroni, bifenoksi, klormekvatti, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflufenikaani, dimetakloori, esfenvaleraatti, etofenproksi, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fenpyratsamiini, fludioksonili, flufenaset, flumetraliini, fostiatsaatti, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, parafiiniöljyt, parafiiniöljy, penkonatsoli, pikloraami, proheksadioni, propakvitsafoppi, prosulfokarbi, kvitsalofoppi-P-etyyli, kvitsalofoppi-P-tefuryyli, natrium-5-nitroguajakolaatti, natrium-o-nitrofenolaatti, natrium-p-nitrofenolaatti, rikki, tebufenpyradi, tetrakonatsoli, triallaatti, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (2022/2785(RSP)) | 2 |
| 2023/C 149/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. lokakuuta 2022 Romanian ja Bulgarian liittymisestä Schengen-alueeseen (2022/2852(RSP)) | 11 |
| | Torstai 20. lokakuuta 2022 |
| 2023/C 149/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2022 oikeusvaltioperiaatteesta Maltassa viisi vuotta Daphne Caruana Galizian murhan jälkeen (2022/2866(RSP)) | 15 |
| 2023/C 149/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2022 hlbtiq+-henkilöihin kohdistuvien viharikosten lisääntymisestä kaikkialla Euroopassa hiljattain Slovakiassa tapahtuneen homofobisen murhan valossa (2022/2894(RSP)) | 22 |
| 2023/C 149/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2022 YK:n ilmastokokouksesta 2022 Sharm el-Sheikhissä Egyptissä (COP27) (2022/2673(RSP)) | 28 |
| 2023/C 149/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2022 solidaarisuudesta Ukrainaa kohtaan kulttuurialalla ja yhteisestä hätäapumekanismista kulttuurialan elvyttämiseksi Euroopassa (2022/2759(RSP)) | 52 |
| 2023/C 149/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2022 tilanteesta Burkina Fasossa vallankaappauksen jälkeen (2022/2865(RSP)) | 55 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 18. lokakuuta 2022

2023/C 149/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. lokakuuta 20227. syyskuuta 2022 annetusta komission täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2022/1480 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden 2-fenyylifenoli (mukaan luettuna sen suolat kuten natriumsuola), 8-hydroksikinoliini, amidosulfuroni, bensulfuroni, bifenoksi, klormekvatti, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflufenikaani, dimetakloori, esfenvaleraatti, etofenproksi, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fenpyratsamiini, fludioksonili, flufenaset, flumetraliini, fostiatsaatti, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, parafiiniöljyt, parafiiniöljy, penkonatsoli, pikloraami, proheksadioni, propakvitsafoppi, prosulfokarbi, kvitsalofoppi-P-etyyli, kvitsalofoppi-P-tefuryyli, natrium-5-nitroguajakolaatti, natrium-o-nitrofenolaatti, natrium-p-nitrofenolaatti, rikki, tebufenpyradi, tetrakonatsoli, triallaatti, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (2022/2785(RSP))

2

2023/C 149/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. lokakuuta 2022 Romanian ja Bulgarian liittymisestä Schengen-alueeseen (2022/2852(RSP))

11

Torstai 20. lokakuuta 2022

2023/C 149/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2022 oikeusvaltioperiaatteesta Maltassa viisi vuotta Daphne Caruana Galizian murhan jälkeen (2022/2866(RSP))

15

2023/C 149/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2022 hlbtiq+-henkilöihin kohdistuvien viharikosten lisääntymisestä kaikkialla Euroopassa hiljattain Slovakiassa tapahtuneen homofobisen murhan valossa (2022/2894(RSP))

22

2023/C 149/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2022 YK:n ilmastokokouksesta 2022 Sharm el-Sheikhissä Egyptissä (COP27) (2022/2673(RSP))

28

2023/C 149/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2022 solidaarisuudesta Ukrainaa kohtaan kulttuurialalla ja yhteisestä hätäapumekanismista kulttuurialan elvyttämiseksi Euroopassa (2022/2759(RSP))

52

2023/C 149/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2022 tilanteesta Burkina Fasossa vallankaappauksen jälkeen (2022/2865(RSP))

55

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 18. lokakuuta 2022 |
| 2023/C 149/08 | Euroopan parlamentin päätös 18. lokakuuta 2022 ehdotuksesta nimittää Laima Liucija Andrikienė tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE)) | 60 |
| 2023/C 149/09 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. lokakuuta 2022 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi asetuksen (EY) N:o 805/2004 muuttamisesta valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn käytön osalta sen mukauttamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklaan (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD)) | 61 |
| 2023/C 149/10 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. lokakuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE)) | 62 |
| | Keskiviikko 19. lokakuuta 2022 |
| 2023/C 149/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. lokakuuta 2022 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 4/2022 varainhoitovuodeksi 2022: tulojen tarkistaminen (omat varat) ja muut tekniset mukautukset (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD)) | 107 |
| 2023/C 149/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. lokakuuta 2022 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2023 (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD)) | 109 |
| 2023/C 149/13 | Euroopan parlamentin tarkistukset 19. lokakuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käytöstä meriliikenteessä sekä direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD)) | 125 |
| 2023/C 149/14 | Euroopan parlamentin tarkistukset 19. lokakuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/94/EU kumoamisesta (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD)) | 199 |
| | Torstai 20. lokakuuta 2022 |
| 2023/C 149/15 | P9_TA(2022)0369Kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevat ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavat erityissäännökset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. lokakuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä (COM(2022)0362 – C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä | 299 |
| 2023/C 149/16 | Euroopan parlamentin tarkistukset 20. lokakuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi miehitetyillä ulkomaisilla alueilla myönnettyjen venäläisten matkustusasiakirjojen tunnustamatta jättämisestä (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))[Tarkistus 1] | 300 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 18. lokakuuta 2022

2023/C 149/08

Euroopan parlamentin päätös 18. lokakuuta 2022 ehdotuksesta nimittää Laima Liucija Andrikienė tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE))

60

2023/C 149/09

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. lokakuuta 2022 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi asetuksen (EY) N:o 805/2004 muuttamisesta valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn käytön osalta sen mukauttamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklaan (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD))

61

2023/C 149/10

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. lokakuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE))

62

Keskiviikko 19. lokakuuta 2022

2023/C 149/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. lokakuuta 2022 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 4/2022 varainhoitovuodeksi 2022: tulojen tarkistaminen (omat varat) ja muut tekniset mukautukset (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD))

107

2023/C 149/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. lokakuuta 2022 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2023 (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD))

109

2023/C 149/13

Euroopan parlamentin tarkistukset 19. lokakuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käytöstä meriliikenteessä sekä direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD))

125

2023/C 149/14

Euroopan parlamentin tarkistukset 19. lokakuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/94/EU kumoamisesta (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD))

199

Torstai 20. lokakuuta 2022

2023/C 149/15

P9_TA(2022)0369Kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevat ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavat erityissäännökset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. lokakuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä (COM(2022)0362 – C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä

299

2023/C 149/16

Euroopan parlamentin tarkistukset 20. lokakuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi miehitetyillä ulkomaisilla alueilla myönnettyjen venäläisten matkustusasiakirjojen tunnustamatta jättämisestä (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))[Tarkistus 1]

300

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

28.4.2023

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 149/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2022–2023

Istunnot 17.–20. lokakuuta 2022

Hyväksytyt tekstit, 18. lokakuuta 2022, vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2020 on julkaistu virallisessa lehdessä

  EUVL L 45, 14.2.2023.

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 18. lokakuuta 2022

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 149/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 149/2

---

P9_TA(2022)0363

Tehoaineet, 8-hydroksikinoliini, klorotoluroni ja difenokonatsoli mukaan lukien

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. lokakuuta 20227. syyskuuta 2022 annetusta komission täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2022/1480 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden 2-fenyylifenoli (mukaan luettuna sen suolat kuten natriumsuola), 8-hydroksikinoliini, amidosulfuroni, bensulfuroni, bifenoksi, klormekvatti, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflufenikaani, dimetakloori, esfenvaleraatti, etofenproksi, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fenpyratsamiini, fludioksonili, flufenaset, flumetraliini, fostiatsaatti, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, parafiiniöljyt, parafiiniöljy, penkonatsoli, pikloraami, proheksadioni, propakvitsafoppi, prosulfokarbi, kvitsalofoppi-P-etyyli, kvitsalofoppi-P-tefuryyli, natrium-5-nitroguajakolaatti, natrium-o-nitrofenolaatti, natrium-p-nitrofenolaatti, rikki, tebufenpyradi, tetrakonatsoli, triallaatti, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (2022/2785(RSP))

(2023/C 149/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 7. syyskuuta 2022 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1480 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden 2-fenyylifenoli (mukaan luettuna sen suolat kuten natriumsuola), 8-hydroksikinoliini, amidosulfuroni, bensulfuroni, bifenoksi, klormekvatti, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflufenikaani, dimetakloori, esfenvaleraatti, etofenproksi, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fenpyratsamiini, fludioksonili, flufenaset, flumetraliini, fostiatsaatti, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, parafiiniöljyt, parafiiniöljy, penkonatsoli, pikloraami, proheksadioni, propakvitsafoppi, prosulfokarbi, kvitsalofoppi-P-etyyli, kvitsalofoppi-P-tefuryyli, natrium-5-nitroguajakolaatti, natrium-o-nitrofenolaatti, natrium-p-nitrofenolaatti, rikki, tebufenpyradi, tetrakonatsoli, triallaatti, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (1) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. syyskuuta 2022 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1480 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden 2-fenyylifenoli (mukaan luettuna sen suolat kuten natriumsuola), 8-hydroksikinoliini, amidosulfuroni, bensulfuroni, bifenoksi, klormekvatti, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflufenikaani, dimetakloori, esfenvaleraatti, etofenproksi, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fenpyratsamiini, fludioksonili, flufenaset, flumetraliini, fostiatsaatti, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, parafiiniöljyt, parafiiniöljy, penkonatsoli, pikloraami, proheksadioni, propakvitsafoppi, prosulfokarbi, kvitsalofoppi-P-etyyli, kvitsalofoppi-P-tefuryyli, natrium-5-nitroguajakolaatti, natrium-o-nitrofenolaatti, natrium-p-nitrofenolaatti, rikki, tebufenpyradi, tetrakonatsoli, triallaatti, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (1)

| — | ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (2) ja erityisesti sen 17 artiklan ensimmäisen kohdan ja 21 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (2) ja erityisesti sen 17 artiklan ensimmäisen kohdan ja 21 artiklan,

| — | ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 80 artiklan 7 kohdan täytäntöönpanosta ja korvattavien aineiden luettelon laatimisesta 11. maaliskuuta 2015 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/408 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 80 artiklan 7 kohdan täytäntöönpanosta ja korvattavien aineiden luettelon laatimisesta 11. maaliskuuta 2015 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/408 (3),

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (4) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (4) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kasvinsuojeluaineita koskevan asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kasvinsuojeluaineita koskevan asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta (5),

| — | ottaa huomioon 10. lokakuuta 2019, 26. marraskuuta 2020 ja 6. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselmat, joissa vastustettiin tehoaineiden klorotoluroni ja difenokonatsoli hyväksynnän voimassaoloajan aiempia pidennyksiä (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. lokakuuta 2019, 26. marraskuuta 2020 ja 6. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselmat, joissa vastustettiin tehoaineiden klorotoluroni ja difenokonatsoli hyväksynnän voimassaoloajan aiempia pidennyksiä (6),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että tehoaine 8-hydroksikinoliini hyväksyttiin asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 993/2011 (7); |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että tehoaine 8-hydroksikinoliini hyväksyttiin asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 993/2011 (7);

| B. | ottaa huomioon, että tehoaine klorotoluroni sisällytettiin neuvoston direktiivin 91/414/ETY (8) liitteeseen I 1. maaliskuuta 2006 komission direktiivillä 2005/53/EY (9), että se on katsottu hyväksytyksi asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla ja että klorotoluronin hyväksynnän uusimista komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 (10) nojalla koskeva menettely on ollut käynnissä vuodesta 2013; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että tehoaine klorotoluroni sisällytettiin neuvoston direktiivin 91/414/ETY (8) liitteeseen I 1. maaliskuuta 2006 komission direktiivillä 2005/53/EY (9), että se on katsottu hyväksytyksi asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla ja että klorotoluronin hyväksynnän uusimista komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 (10) nojalla koskeva menettely on ollut käynnissä vuodesta 2013;

| C. | ottaa huomioon, että tehoaine difenokonatsoli sisällytettiin 1. tammikuuta 2009 direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I komission direktiivillä 2008/69/EY (11) ja että se on katsottu hyväksytyksi asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tehoaine difenokonatsoli sisällytettiin 1. tammikuuta 2009 direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I komission direktiivillä 2008/69/EY (11) ja että se on katsottu hyväksytyksi asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla;

| D. | ottaa huomioon, että 8-hydroksikinoliinin hyväksynnän voimassaoloaikaa on jo pidennetty yhdellä vuodella komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/1449 (12) ja nyt jälleen täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/1480, jolla pidennetään hyväksynnän voimassaoloaikaa 31. joulukuuta 2023 saakka; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 8-hydroksikinoliinin hyväksynnän voimassaoloaikaa on jo pidennetty yhdellä vuodella komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/1449 (12) ja nyt jälleen täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/1480, jolla pidennetään hyväksynnän voimassaoloaikaa 31. joulukuuta 2023 saakka;

| E. | ottaa huomioon, että klorotoluronin hyväksynnän voimassaoloaikaa on jo pidennetty yhdellä vuodella komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 533/2013 (13), myöhemmin vuosittain yhdellä vuodella vuodesta 2017 alkaen komission täytäntöönpanoasetuksilla (EU) 2017/1511 (14), (EU) 2018/1262 (15), (EU) 2019/1589 (16), (EU) 2020/1511 (17) ja (EU) 2021/1449 ja nyt jälleen kerran täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/1480, jolla pidennetään hyväksynnän voimassaoloaikaa 31. lokakuuta 2023 saakka; toteaa, että kyseessä on alkuperäisen hyväksyntäjakson seitsemäs pidennys; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että klorotoluronin hyväksynnän voimassaoloaikaa on jo pidennetty yhdellä vuodella komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 533/2013 (13), myöhemmin vuosittain yhdellä vuodella vuodesta 2017 alkaen komission täytäntöönpanoasetuksilla (EU) 2017/1511 (14), (EU) 2018/1262 (15), (EU) 2019/1589 (16), (EU) 2020/1511 (17) ja (EU) 2021/1449 ja nyt jälleen kerran täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/1480, jolla pidennetään hyväksynnän voimassaoloaikaa 31. lokakuuta 2023 saakka; toteaa, että kyseessä on alkuperäisen hyväksyntäjakson seitsemäs pidennys;

| F. | ottaa huomioon, että difenokonatsolin hyväksynnän voimassaoloaikaa on jo pidennetty kolme kertaa yhdellä vuodella täytäntöönpanoasetuksilla (EU) 2019/1589, (EU) 2020/1511 ja (EU) 2021/1449 ja nyt jälleen täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/1480, jolla pidennetään hyväksynnän voimassaoloaikaa 31. joulukuuta 2023 saakka; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että difenokonatsolin hyväksynnän voimassaoloaikaa on jo pidennetty kolme kertaa yhdellä vuodella täytäntöönpanoasetuksilla (EU) 2019/1589, (EU) 2020/1511 ja (EU) 2021/1449 ja nyt jälleen täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/1480, jolla pidennetään hyväksynnän voimassaoloaikaa 31. joulukuuta 2023 saakka;

| G. | toteaa, että komissio ei perustele pidentämisen syitä muutoin kuin toteamalla seuraavasti: ”Koska kyseisten tehoaineiden arviointi on viivästynyt hakijoista riippumattomista syistä, kyseisten tehoaineiden hyväksyntien voimassaolo todennäköisesti päättyy ennen kuin on tehty päätös niiden uusimisesta.”; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että komissio ei perustele pidentämisen syitä muutoin kuin toteamalla seuraavasti: ”Koska kyseisten tehoaineiden arviointi on viivästynyt hakijoista riippumattomista syistä, kyseisten tehoaineiden hyväksyntien voimassaolo todennäköisesti päättyy ennen kuin on tehty päätös niiden uusimisesta.”;

8-hydroksikinoliini

| H. | ottaa huomioon, että Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) riskinarviointikomitea antoi vuonna 2015 lausunnon, jonka mukaan 8-hydroksikinoliini olisi luokiteltava lisääntymiselle vaaralliseksi kategoriaan 1B (18); |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) riskinarviointikomitea antoi vuonna 2015 lausunnon, jonka mukaan 8-hydroksikinoliini olisi luokiteltava lisääntymiselle vaaralliseksi kategoriaan 1B (18);

| I. | ottaa huomioon, että vuonna 2016 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) havaitsi 8-hydroksikinoliinin torjunta-aineiden riskinarviointia koskevassa vertaisarvioinnissaan useita tiedoissa olevia puutteita ja kaksi keskeistä huolenaihetta: yhtäältä 8-hydroksikinoliini on luokiteltava kategoriaan 1B kuuluvaksi lisääntymiselle vaaralliseksi aineeksi; toisaalta aine ei täyttäisi kumpaakaan näitä hyväksymiskriteerejä koskevista väliaikaisista säännöksistä (kohta 3.6.5, joka koskee ihmisten terveyttä hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien huomioon ottamiseksi), koska yhdessä luokituksen kanssa hormonaalisiin elimiin kohdistuvia haittavaikutuksia havaittiin käytettävissä olevissa tutkimuksissa (19); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että vuonna 2016 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) havaitsi 8-hydroksikinoliinin torjunta-aineiden riskinarviointia koskevassa vertaisarvioinnissaan useita tiedoissa olevia puutteita ja kaksi keskeistä huolenaihetta: yhtäältä 8-hydroksikinoliini on luokiteltava kategoriaan 1B kuuluvaksi lisääntymiselle vaaralliseksi aineeksi; toisaalta aine ei täyttäisi kumpaakaan näitä hyväksymiskriteerejä koskevista väliaikaisista säännöksistä (kohta 3.6.5, joka koskee ihmisten terveyttä hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien huomioon ottamiseksi), koska yhdessä luokituksen kanssa hormonaalisiin elimiin kohdistuvia haittavaikutuksia havaittiin käytettävissä olevissa tutkimuksissa (19);

| J. | toteaa, että 8-hydroksikinoliini sisällytettiin vuonna 2017 korvattavien aineiden luetteloon komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/2065 (20), koska sillä katsotaan olevan hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia ihmisiin, ja koska se on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (21) mukaisesti luokiteltu kategoriaan 1B kuuluvaksi lisääntymiselle vaaralliseksi aineeksi; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että 8-hydroksikinoliini sisällytettiin vuonna 2017 korvattavien aineiden luetteloon komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/2065 (20), koska sillä katsotaan olevan hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia ihmisiin, ja koska se on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (21) mukaisesti luokiteltu kategoriaan 1B kuuluvaksi lisääntymiselle vaaralliseksi aineeksi;

Klorotoluroni

| K. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 esitetyn yhdenmukaisen luokituksen mukaisesti klorotoluroni on erittäin myrkyllistä vesieliöille, se on erittäin myrkyllistä vesieliöille ja sillä on pitkäaikaisia haittavaikutuksia, sen epäillään aiheuttavan syöpää (Carc. 2) ja sen epäillään vaurioittavan sikiötä (Repr. 2); |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 esitetyn yhdenmukaisen luokituksen mukaisesti klorotoluroni on erittäin myrkyllistä vesieliöille, se on erittäin myrkyllistä vesieliöille ja sillä on pitkäaikaisia haittavaikutuksia, sen epäillään aiheuttavan syöpää (Carc. 2) ja sen epäillään vaurioittavan sikiötä (Repr. 2);

| L. | toteaa, että tieteellisissä tutkimuksissa klorotoluroni on yhdistetty hormonitoimintaa häiritseviin ominaisuuksiin (22); |
| --- | --- |

L.

toteaa, että tieteellisissä tutkimuksissa klorotoluroni on yhdistetty hormonitoimintaa häiritseviin ominaisuuksiin (22);

| M. | toteaa, että klorotoluroni sisällytettiin vuonna 2015 korvattavien aineiden luetteloon täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/408, koska sillä katsotaan olevan hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia ihmisiin, ja koska se täyttää kriteerit sille, että sitä voidaan pitää hitaasti hajoavana ja myrkyllisenä aineena; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että klorotoluroni sisällytettiin vuonna 2015 korvattavien aineiden luetteloon täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/408, koska sillä katsotaan olevan hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia ihmisiin, ja koska se täyttää kriteerit sille, että sitä voidaan pitää hitaasti hajoavana ja myrkyllisenä aineena;

| N. | ottaa huomioon, että parlamentti vastusti myös klorotoluronin hyväksynnän voimassaoloajan edellisiä pidentämisiä 10. lokakuuta 2019, 26. marraskuuta 2020 ja 6. lokakuuta 2021 antamissaan päätöslauselmissa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että parlamentti vastusti myös klorotoluronin hyväksynnän voimassaoloajan edellisiä pidentämisiä 10. lokakuuta 2019, 26. marraskuuta 2020 ja 6. lokakuuta 2021 antamissaan päätöslauselmissa;

| O. | toteaa, että klorotoluronin hyväksynnän voimassaoloajan pidentämistä koskeviin edellisiin vastalauseisiin antamissaan vastauksissa (23) komissio viittaa ainoastaan tutkimukseen, joka tukee ennen komission asetuksen (EU) 2018/605 (24) hyväksymistä suoritettua vaikutustenarviointia ja jossa klorotoluronia ei määritetty mahdolliseksi hormonaaliseksi haitta-aineeksi, mutta jättää huomiotta, että kyseinen tutkimus ei johtanut klorotoluronin poistamiseen korvattavien aineiden luettelosta; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että klorotoluronin hyväksynnän voimassaoloajan pidentämistä koskeviin edellisiin vastalauseisiin antamissaan vastauksissa (23) komissio viittaa ainoastaan tutkimukseen, joka tukee ennen komission asetuksen (EU) 2018/605 (24) hyväksymistä suoritettua vaikutustenarviointia ja jossa klorotoluronia ei määritetty mahdolliseksi hormonaaliseksi haitta-aineeksi, mutta jättää huomiotta, että kyseinen tutkimus ei johtanut klorotoluronin poistamiseen korvattavien aineiden luettelosta;

| P. | ottaa huomioon, että komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/2100 (25) ja asetuksen (EU) 2018/605 hyväksymisen jälkeen komissio antoi EFSAlle ja ECHAlle tehtäväksi laatia yhdenmukaistetut ohjeet sen varmistamiseksi, että unionin hyväksymiä hormonaalisia haitta-aineita koskevia kriteerejä sovelletaan johdonmukaisesti biosidien ja torjunta-aineiden arviointiin unionissa; ottaa huomioon, että nämä ohjeet, joihin sisältyvät uudet OECD:n testit, julkaistiin kesäkuussa 2018 (26) mutta niitä ei ole käytetty klorotoluronin hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien arviointiin; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/2100 (25) ja asetuksen (EU) 2018/605 hyväksymisen jälkeen komissio antoi EFSAlle ja ECHAlle tehtäväksi laatia yhdenmukaistetut ohjeet sen varmistamiseksi, että unionin hyväksymiä hormonaalisia haitta-aineita koskevia kriteerejä sovelletaan johdonmukaisesti biosidien ja torjunta-aineiden arviointiin unionissa; ottaa huomioon, että nämä ohjeet, joihin sisältyvät uudet OECD:n testit, julkaistiin kesäkuussa 2018 (26) mutta niitä ei ole käytetty klorotoluronin hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien arviointiin;

| Q. | katsoo siksi, että klorotoluronia ei ole arvioitu asianmukaisesti niin, että ei olisi enää tarpeen pitää sitä hormonaalisena haitta-aineena; |
| --- | --- |

Q.

katsoo siksi, että klorotoluronia ei ole arvioitu asianmukaisesti niin, että ei olisi enää tarpeen pitää sitä hormonaalisena haitta-aineena;

| R. | ottaa huomioon, että klorotoluronin uusimista koskevan arviointikertomuksen luonnos olisi pitänyt toimittaa vuoteen 2016 mennessä mutta se toimitettiin vasta kolme vuotta myöhemmin, vuonna 2019, ja että vielä kolme vuotta myöhemmin EFSA ei ilmeisesti ole vielä arvioinut sitä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että klorotoluronin uusimista koskevan arviointikertomuksen luonnos olisi pitänyt toimittaa vuoteen 2016 mennessä mutta se toimitettiin vasta kolme vuotta myöhemmin, vuonna 2019, ja että vielä kolme vuotta myöhemmin EFSA ei ilmeisesti ole vielä arvioinut sitä;

Difenokonatsoli

| S. | ottaa huomioon, että difenokonatsolin epäillään yksinään sekä yhdessä eri atsolien, kuten penkonatsolin, kanssa käytettynä aiheuttavan triatsoliresistenssiä Aspergillus fumigatus -sienilajikkeessa (27); |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että difenokonatsolin epäillään yksinään sekä yhdessä eri atsolien, kuten penkonatsolin, kanssa käytettynä aiheuttavan triatsoliresistenssiä Aspergillus fumigatus -sienilajikkeessa (27);

| T. | ottaa huomioon, että Aspergillus fumigatus -sienilajikkeen triatsoliresistenssi on kasvava kansanterveysuhka (28); toteaa useista tutkimuksista (29) saatujen tietojen viittaavan vahvasti siihen, että maataloudessa käytettävät atsolit ovat syynä lääketieteellisen hoidon epäonnistumiseen atsoli-naiiveilla potilailla kliinisissä ympäristöissä; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Aspergillus fumigatus -sienilajikkeen triatsoliresistenssi on kasvava kansanterveysuhka (28); toteaa useista tutkimuksista (29) saatujen tietojen viittaavan vahvasti siihen, että maataloudessa käytettävät atsolit ovat syynä lääketieteellisen hoidon epäonnistumiseen atsoli-naiiveilla potilailla kliinisissä ympäristöissä;

| U. | ottaa huomioon, että joka neljännen tehohoitoon covid-19-tautiin liittyvien terveysongelmien vuoksi joutuneista potilaista on todettu saaneen Aspergillus fumigatus -sienen aiheuttaman infektion ja heistä 15 prosentilla on diagnosoitu Aspergillus fumigatus -sienen vastustuskykyinen muunnos; ottaa huomioon, että näitä potilaita on lähes mahdoton hoitaa ja heidän eloonjäämisasteensa arvioidaan olevan vain 20 prosenttia (30); |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että joka neljännen tehohoitoon covid-19-tautiin liittyvien terveysongelmien vuoksi joutuneista potilaista on todettu saaneen Aspergillus fumigatus -sienen aiheuttaman infektion ja heistä 15 prosentilla on diagnosoitu Aspergillus fumigatus -sienen vastustuskykyinen muunnos; ottaa huomioon, että näitä potilaita on lähes mahdoton hoitaa ja heidän eloonjäämisasteensa arvioidaan olevan vain 20 prosenttia (30);

| V. | katsoo, että sienilääkeresistenssiä aiheuttavien aineiden hyväksynnän voimassaoloajan pidentäminen ei ole terveyden näkökulmasta hyväksyttävää; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että sienilääkeresistenssiä aiheuttavien aineiden hyväksynnän voimassaoloajan pidentäminen ei ole terveyden näkökulmasta hyväksyttävää;

Hyväksynnän voimassaoloajan pidentämistä koskevat yleiset näkökohdat

| W. | toteaa, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 tarkoituksena on varmistaa sekä ihmisten ja eläinten terveyden että ympäristön korkeatasoinen suojelu ja turvata samalla unionin maatalouden kilpailukyky; katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä herkkien väestöryhmien, mukaan lukien raskaana olevien naisten, imeväisten ja lasten, suojeluun; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 tarkoituksena on varmistaa sekä ihmisten ja eläinten terveyden että ympäristön korkeatasoinen suojelu ja turvata samalla unionin maatalouden kilpailukyky; katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä herkkien väestöryhmien, mukaan lukien raskaana olevien naisten, imeväisten ja lasten, suojeluun;

| X. | toteaa, että ennalta varautumisen periaatetta olisi noudatettava ja että asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 täsmennetään, että aineita olisi sisällytettävä kasvinsuojeluaineisiin ainoastaan, kun on osoitettu, että niistä on selkeää hyötyä kasvintuotannossa ja ettei niillä odoteta olevan haitallisia vaikutuksia ihmisten tai eläinten terveyteen tai kohtuuttomia haittavaikutuksia ympäristöön; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että ennalta varautumisen periaatetta olisi noudatettava ja että asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 täsmennetään, että aineita olisi sisällytettävä kasvinsuojeluaineisiin ainoastaan, kun on osoitettu, että niistä on selkeää hyötyä kasvintuotannossa ja ettei niillä odoteta olevan haitallisia vaikutuksia ihmisten tai eläinten terveyteen tai kohtuuttomia haittavaikutuksia ympäristöön;

| Y. | toteaa, että asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetään, että tehoaineiden hyväksynnän voimassaoloaikaa olisi rajoitettava turvallisuussyistä; katsoo, että hyväksynnän voimassaoloajan olisi oltava oikeassa suhteessa tällaisten aineiden käyttöön liittyviin mahdollisiin riskeihin mutta tässä tapauksessa on selvää, ettei tällaista oikeasuhteisuutta ole; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetään, että tehoaineiden hyväksynnän voimassaoloaikaa olisi rajoitettava turvallisuussyistä; katsoo, että hyväksynnän voimassaoloajan olisi oltava oikeassa suhteessa tällaisten aineiden käyttöön liittyviin mahdollisiin riskeihin mutta tässä tapauksessa on selvää, ettei tällaista oikeasuhteisuutta ole;

| Z. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 17 artiklaa ei voida tulkita siten, että siinä sallittaisiin tehoaineen hyväksynnän jatkaminen rajoittamattomaksi ajaksi, vaan se olisi ymmärrettävä siten, että siinä säädetään rajoitetusta ja poikkeuksellisesta jatkamisesta muutamalla kuukaudella tai enintään vuodella, jotta vältetään kasvinsuojeluaineiden kaupan pitämisen ja myynnin keskeytyminen, ottaen asianmukaisesti huomioon vaatimus saavuttaa ihmisten terveyden ja ympäristön suojelun korkea taso, joka on sekä asetuksen (EY) N:o 1107/2009 ensisijainen tavoite että unionin primaarioikeudessa eli Euroopan unionin perusoikeuskirjan 35 ja 37 artiklassa sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 ja 191 artiklassa vahvistettu perusperiaate; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 17 artiklaa ei voida tulkita siten, että siinä sallittaisiin tehoaineen hyväksynnän jatkaminen rajoittamattomaksi ajaksi, vaan se olisi ymmärrettävä siten, että siinä säädetään rajoitetusta ja poikkeuksellisesta jatkamisesta muutamalla kuukaudella tai enintään vuodella, jotta vältetään kasvinsuojeluaineiden kaupan pitämisen ja myynnin keskeytyminen, ottaen asianmukaisesti huomioon vaatimus saavuttaa ihmisten terveyden ja ympäristön suojelun korkea taso, joka on sekä asetuksen (EY) N:o 1107/2009 ensisijainen tavoite että unionin primaarioikeudessa eli Euroopan unionin perusoikeuskirjan 35 ja 37 artiklassa sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 ja 191 artiklassa vahvistettu perusperiaate;

| AA. | ottaa huomioon, että komission nykyinen tulkinta asetuksen (EY) N:o 1107/2009 17 artiklasta on vastoin kyseisen asetuksen yleisiä tavoitteita ja lainsäätäjien aikomusta; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että komission nykyinen tulkinta asetuksen (EY) N:o 1107/2009 17 artiklasta on vastoin kyseisen asetuksen yleisiä tavoitteita ja lainsäätäjien aikomusta;

| AB. | katsoo, että komissiolla ja jäsenvaltioilla on mahdollisuus ja velvollisuus toimia ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti, kun haitallisten terveysvaikutusten mahdollisuus on havaittu mutta asiasta ei ole tieteellistä varmuutta, hyväksymällä väliaikaisia riskinhallintatoimenpiteitä, jotka ovat tarpeen ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi; |
| --- | --- |

AB.

katsoo, että komissiolla ja jäsenvaltioilla on mahdollisuus ja velvollisuus toimia ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti, kun haitallisten terveysvaikutusten mahdollisuus on havaittu mutta asiasta ei ole tieteellistä varmuutta, hyväksymällä väliaikaisia riskinhallintatoimenpiteitä, jotka ovat tarpeen ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi;

| AC. | toteaa lisäksi, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 21 artiklassa säädetään, että komissio voi milloin tahansa tarkastella tehoaineen hyväksyntää uudelleen, erityisesti jos se katsoo uuden tieteellisen ja teknisen tietämyksen perusteella olevan merkkejä siitä, ettei aine enää täytä kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädettyjä hyväksymiskriteereitä, ja että tämä uudelleentarkastelu voi johtaa aineen hyväksynnän peruuttamiseen tai muuttamiseen; |
| --- | --- |

AC.

toteaa lisäksi, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 21 artiklassa säädetään, että komissio voi milloin tahansa tarkastella tehoaineen hyväksyntää uudelleen, erityisesti jos se katsoo uuden tieteellisen ja teknisen tietämyksen perusteella olevan merkkejä siitä, ettei aine enää täytä kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädettyjä hyväksymiskriteereitä, ja että tämä uudelleentarkastelu voi johtaa aineen hyväksynnän peruuttamiseen tai muuttamiseen;

| AD. | ottaa huomioon, että kyseisten kolmen tehoaineen tunnistaminen korvattaviksi aineiksi ei edistänyt riskien vähentämistä, koska jäsenvaltiot olivat panneet puutteellisesti täytäntöön asetuksen (EY) N:o 1107/2009 50 artiklassa säädetyn pakollisen korvausjärjestelmän; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että kyseisten kolmen tehoaineen tunnistaminen korvattaviksi aineiksi ei edistänyt riskien vähentämistä, koska jäsenvaltiot olivat panneet puutteellisesti täytäntöön asetuksen (EY) N:o 1107/2009 50 artiklassa säädetyn pakollisen korvausjärjestelmän;

| AE. | ottaa huomioon, että komissio on Pellolta pöytään -strategiassaan ja biodiversiteettistrategiassaan luvannut vähentää kemiallisten torjunta-aineiden kokonaiskäyttöä ja niihin liittyvää riskiä 50 prosentilla ja vaarallisempien torjunta-aineiden käyttöä 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että komissio on Pellolta pöytään -strategiassaan ja biodiversiteettistrategiassaan luvannut vähentää kemiallisten torjunta-aineiden kokonaiskäyttöä ja niihin liittyvää riskiä 50 prosentilla ja vaarallisempien torjunta-aineiden käyttöä 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä;

| AF. | ottaa huomioon, että vaarallisemmat torjunta-aineet määritellään torjunta-aineiksi, jotka sisältävät tehoaineita, jotka täyttävät asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteessä II olevissa 3.6.2.–3.6.5 ja 3.8.2 kohdassa vahvistetut poissulkemiskriteerit tai jotka on yksilöity korvattaviksi aineiksi kyseisessä liitteessä olevan 4 kohdan kriteerien mukaisesti ja joihin kuuluvat tehoaineet 8-hydroksikinoliini, klorotoluroni ja difenokonatsoli sekä etofenproksi, flufenaset, lenasiili, nikosulfuroni ja triallaatti, joiden osalta kaikkia hyväksynnän voimassaoloaikaa pidennetään yhdellä vuodella täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/1480 ilman, että sen riskejä arvioidaan asianmukaisesti uudelleen; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että vaarallisemmat torjunta-aineet määritellään torjunta-aineiksi, jotka sisältävät tehoaineita, jotka täyttävät asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteessä II olevissa 3.6.2.–3.6.5 ja 3.8.2 kohdassa vahvistetut poissulkemiskriteerit tai jotka on yksilöity korvattaviksi aineiksi kyseisessä liitteessä olevan 4 kohdan kriteerien mukaisesti ja joihin kuuluvat tehoaineet 8-hydroksikinoliini, klorotoluroni ja difenokonatsoli sekä etofenproksi, flufenaset, lenasiili, nikosulfuroni ja triallaatti, joiden osalta kaikkia hyväksynnän voimassaoloaikaa pidennetään yhdellä vuodella täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/1480 ilman, että sen riskejä arvioidaan asianmukaisesti uudelleen;

| AG. | katsoo, että näiden kaikkein vaarallisimpien kemiallisten torjunta-aineiden hyväksynnän voimassaoloajan jatkuva pidentäminen ilman niiden vaarallisten ominaisuuksien asianmukaista, täydellistä ja oikea-aikaista uudelleenarviointia on haitallista Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiselle; |
| --- | --- |

AG.

katsoo, että näiden kaikkein vaarallisimpien kemiallisten torjunta-aineiden hyväksynnän voimassaoloajan jatkuva pidentäminen ilman niiden vaarallisten ominaisuuksien asianmukaista, täydellistä ja oikea-aikaista uudelleenarviointia on haitallista Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiselle;

| AH. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklan 7 kohdan ja liitteessä II olevan 3.6.4 kohdan mukaan tehoainetta ei voida hyväksyä, jos se on kategoriaan 1B kuuluva lisääntymiselle vaarallinen tehoaine, lukuun ottamatta tapauksia, joissa tehoaine on hakemuksessa mukana olevan todennetun näytön perusteella välttämätön sellaisen kasvien terveyteen kohdistuvan vakavan vaaran hallitsemiseksi, jota ei voi torjua muilla käytettävissä olevilla keinoilla, muut kuin kemialliset menetelmät mukaan luettuina, jolloin on toteutettava riskinhallintatoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että ihmisten ja ympäristön altistuminen tehoaineelle minimoidaan, tai joissa ihmisten altistuminen kyseiselle kasvinsuojeluaineen tehoaineelle on todenmukaisissa ehdotetuissa käyttöolosuhteissa merkityksetön eli tuotetta käytetään suljetuissa järjestelmissä tai muissa olosuhteissa, joissa ne eivät ole kontaktissa ihmisiin ja joissa kyseisen tehoaineen jäämät elintarvikkeissa ja rehuissa eivät ylitä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 (31) 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti asetettua oletusarvoa; |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklan 7 kohdan ja liitteessä II olevan 3.6.4 kohdan mukaan tehoainetta ei voida hyväksyä, jos se on kategoriaan 1B kuuluva lisääntymiselle vaarallinen tehoaine, lukuun ottamatta tapauksia, joissa tehoaine on hakemuksessa mukana olevan todennetun näytön perusteella välttämätön sellaisen kasvien terveyteen kohdistuvan vakavan vaaran hallitsemiseksi, jota ei voi torjua muilla käytettävissä olevilla keinoilla, muut kuin kemialliset menetelmät mukaan luettuina, jolloin on toteutettava riskinhallintatoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että ihmisten ja ympäristön altistuminen tehoaineelle minimoidaan, tai joissa ihmisten altistuminen kyseiselle kasvinsuojeluaineen tehoaineelle on todenmukaisissa ehdotetuissa käyttöolosuhteissa merkityksetön eli tuotetta käytetään suljetuissa järjestelmissä tai muissa olosuhteissa, joissa ne eivät ole kontaktissa ihmisiin ja joissa kyseisen tehoaineen jäämät elintarvikkeissa ja rehuissa eivät ylitä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 (31) 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti asetettua oletusarvoa;

| AI. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklan 7 kohdan ja liitteessä II olevan 3.6.5 kohdan mukaan tehoainetta ei voida hyväksyä, jos sillä katsotaan olevan hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia ihmisille, lukuun ottamatta tapauksia, joissa hakemuksessa mukana olevan todennetun näytön perusteella tehoaine on välttämätön sellaisen kasvien terveyteen kohdistuvan vakavan vaaran hallitsemiseksi, jota ei voi torjua muilla käytettävissä olevilla keinoilla, muut kuin kemialliset menetelmät mukaan luettuina, jolloin on toteutettava riskinhallintatoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että ihmisten ja ympäristön altistuminen tehoaineelle minimoidaan, tai joissa ihmisten altistuminen kyseiselle kasvinsuojeluaineen tehoaineelle on realistisissa ehdotetuissa käyttöolosuhteissa merkityksetön eli tuotetta käytetään suljetuissa järjestelmissä tai muissa olosuhteissa, joissa ne eivät ole kontaktissa ihmisiin ja joissa kyseisen tehoaineen jäämät elintarvikkeissa ja rehuissa eivät ylitä asetuksen (EY) N:o 396/2005 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti asetettua oletusarvoa; |
| --- | --- |

AI.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklan 7 kohdan ja liitteessä II olevan 3.6.5 kohdan mukaan tehoainetta ei voida hyväksyä, jos sillä katsotaan olevan hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia ihmisille, lukuun ottamatta tapauksia, joissa hakemuksessa mukana olevan todennetun näytön perusteella tehoaine on välttämätön sellaisen kasvien terveyteen kohdistuvan vakavan vaaran hallitsemiseksi, jota ei voi torjua muilla käytettävissä olevilla keinoilla, muut kuin kemialliset menetelmät mukaan luettuina, jolloin on toteutettava riskinhallintatoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että ihmisten ja ympäristön altistuminen tehoaineelle minimoidaan, tai joissa ihmisten altistuminen kyseiselle kasvinsuojeluaineen tehoaineelle on realistisissa ehdotetuissa käyttöolosuhteissa merkityksetön eli tuotetta käytetään suljetuissa järjestelmissä tai muissa olosuhteissa, joissa ne eivät ole kontaktissa ihmisiin ja joissa kyseisen tehoaineen jäämät elintarvikkeissa ja rehuissa eivät ylitä asetuksen (EY) N:o 396/2005 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti asetettua oletusarvoa;

| AJ. | ei pidä hyväksyttävänä, että aineita, jotka todennäköisesti täyttävät tehoaineiden poissulkemisperusteet, voidaan edelleen käyttää unionissa, mikä vaarantaa ihmisten ja ympäristön terveyden; |
| --- | --- |

AJ.

ei pidä hyväksyttävänä, että aineita, jotka todennäköisesti täyttävät tehoaineiden poissulkemisperusteet, voidaan edelleen käyttää unionissa, mikä vaarantaa ihmisten ja ympäristön terveyden;

| AK. | katsoo, että hakijat voivat käyttää hyväkseen komission työmenetelmiin sisältyvää automaattista järjestelmää, jonka mukaisesti tehoaineiden hyväksyntöjen voimassaoloaikoja pidennetään välittömästi, jos riskien uudelleenarviointia ei ole saatu päätökseen; toteaa, että tällöin hakijat voivat tarkoituksella pitkittää uudelleenarviointia antamalla epätäydellisiä tietoja ja pyytämällä lisää poikkeuksia ja erityisedellytyksiä, mikä aiheuttaa kohtuuttomia riskejä ympäristölle ja ihmisten terveydelle, sillä altistuminen vaaralliselle aineelle jatkuu edelleen; |
| --- | --- |

AK.

katsoo, että hakijat voivat käyttää hyväkseen komission työmenetelmiin sisältyvää automaattista järjestelmää, jonka mukaisesti tehoaineiden hyväksyntöjen voimassaoloaikoja pidennetään välittömästi, jos riskien uudelleenarviointia ei ole saatu päätökseen; toteaa, että tällöin hakijat voivat tarkoituksella pitkittää uudelleenarviointia antamalla epätäydellisiä tietoja ja pyytämällä lisää poikkeuksia ja erityisedellytyksiä, mikä aiheuttaa kohtuuttomia riskejä ympäristölle ja ihmisten terveydelle, sillä altistuminen vaaralliselle aineelle jatkuu edelleen;

| AL. | toteaa, että parlamentti kehotti 13. syyskuuta 2018 antamassaan päätöslauselmassa komissiota ja jäsenvaltioita ”varmistamaan, että asetuksen 17 artiklan mukaista hyväksynnän voimassaolon jatkamista menettelyn kestoa vastaavaksi ajaksi ei käytetä tehoaineisiin, jotka ovat sukusolujen perimää vaurioittavia, syöpää aiheuttavia ja lisääntymiselle vaarallisia ja luokiteltu siten kategoriaan 1A tai 1B, tai tehoaineisiin, joilla on hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia ja jotka ovat ihmisille tai eläimille haitallisia, kuten tällä hetkellä flumioksatsiini, tiaklopridi, klorotoluroni ja dimoksistrobiini”; |
| --- | --- |

AL.

toteaa, että parlamentti kehotti 13. syyskuuta 2018 antamassaan päätöslauselmassa komissiota ja jäsenvaltioita ”varmistamaan, että asetuksen 17 artiklan mukaista hyväksynnän voimassaolon jatkamista menettelyn kestoa vastaavaksi ajaksi ei käytetä tehoaineisiin, jotka ovat sukusolujen perimää vaurioittavia, syöpää aiheuttavia ja lisääntymiselle vaarallisia ja luokiteltu siten kategoriaan 1A tai 1B, tai tehoaineisiin, joilla on hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia ja jotka ovat ihmisille tai eläimille haitallisia, kuten tällä hetkellä flumioksatsiini, tiaklopridi, klorotoluroni ja dimoksistrobiini”;

| AM. | ottaa huomioon, että useiden tehoaineiden, kuten 8-hydroksikinoliinin, klorotoluronin ja difenokonatsolin, osalta täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/1449 nojalla vuonna 2021 tehtyjen aiempien pidennysten jälkeen vain yksi kyseisen täytäntöönpanoasetuksen soveltamisalaan kuuluvista 39 aineesta on uusittu, kun taas asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla jopa 46 aineen hyväksynnän voimassaoloaikaa pidennetään, monen kohdalla kolmannen, neljännen, viidennen, kuudennen tai jopa seitsemännen kerran; |
| --- | --- |

AM.

ottaa huomioon, että useiden tehoaineiden, kuten 8-hydroksikinoliinin, klorotoluronin ja difenokonatsolin, osalta täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/1449 nojalla vuonna 2021 tehtyjen aiempien pidennysten jälkeen vain yksi kyseisen täytäntöönpanoasetuksen soveltamisalaan kuuluvista 39 aineesta on uusittu, kun taas asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla jopa 46 aineen hyväksynnän voimassaoloaikaa pidennetään, monen kohdalla kolmannen, neljännen, viidennen, kuudennen tai jopa seitsemännen kerran;

| AN. | ottaa huomioon, että komission tapa pidentää 46 tehoaineen hyväksynnän voimassaoloaikaa samalla täytäntöönpanosäädöksellä rajoittaa jäsenvaltioiden mahdollisuuksia esittää vastalauseita komiteassa joihinkin näistä erityistä huolta aiheuttavista tehoaineista, mukaan lukien 8-hydroksikinoliini, klorotoluroni ja difenokonatsoli; |
| --- | --- |

AN.

ottaa huomioon, että komission tapa pidentää 46 tehoaineen hyväksynnän voimassaoloaikaa samalla täytäntöönpanosäädöksellä rajoittaa jäsenvaltioiden mahdollisuuksia esittää vastalauseita komiteassa joihinkin näistä erityistä huolta aiheuttavista tehoaineista, mukaan lukien 8-hydroksikinoliini, klorotoluroni ja difenokonatsoli;

| AO. | ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöt Pesticide Action Network Europe ja Pollinis ovat esittäneet sisäistä uudelleentarkastelua koskevia pyyntöjä vastustaakseen tehoaineiden dimoksistrobiini ja boskalidi hyväksynnän voimassaoloajan toistuvan pidentämisen laillisuutta, kun taas dimoksistrobiinin tapauksessa on nostettu kumoamiskanne (32); |
| --- | --- |

AO.

ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöt Pesticide Action Network Europe ja Pollinis ovat esittäneet sisäistä uudelleentarkastelua koskevia pyyntöjä vastustaakseen tehoaineiden dimoksistrobiini ja boskalidi hyväksynnän voimassaoloajan toistuvan pidentämisen laillisuutta, kun taas dimoksistrobiinin tapauksessa on nostettu kumoamiskanne (32);

| 1. | katsoo, että täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1480 ylittää asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1480 ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole ennalta varautumisen periaatteen mukainen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuomitsee painokkaasti vakavat viivästykset luvan uusimismenettelyssä ja hormonitoimintaa haittaavien aineiden määrittämisessä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että päätös pidentää 8-hydroksikinoliinin, klorotoluronin ja difenokonatsolin hyväksynnän voimassaoloaikoja ei täytä asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteessä II vahvistettuja turvallisuusvaatimuksia eikä perustu näyttöön siitä, että kyseisiä aineita voidaan käyttää turvallisesti, eikä todistettuun kiireelliseen tarpeeseen käyttää näitä aineita elintarviketuotannossa unionissa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pyytää komissiota kumoamaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1480 ja toimittamaan komitealle uuden ehdotuksen, jossa otetaan huomioon kaikkien asianomaisten aineiden ja erityisesti 8-hydroksikinoliinin, klorotoluronin ja difenokonatsolin haitallisia ominaisuuksia koskeva tieteellinen näyttö; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pyytää komissiota antamaan ehdotuksia täytäntöönpanoasetuksiksi, joilla pidennetään ainoastaan sellaisten aineiden hyväksynnän voimassaoloa, joiden ei tieteen nykykäsityksen mukaan odoteta johtavan komission ehdotukseen kyseisen tehoaineen hyväksynnän uusimatta jättämisestä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komissiota peruuttamaan aineita koskevat hyväksynnät, jos on todisteita tai perusteltuja epäilyjä siitä, etteivät ne täytä asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädettyjä turvallisuusvaatimuksia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota perustelemaan tulevaisuudessa asianmukaisesti päätöksensä tehoaineiden hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä ja lopettamaan tällaisten pidennysehdotusten käsittelyn ”pakettina”, jotta jäsenvaltiot voivat paremmin valvoa tällaisia päätöksiä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan niitä tehoaineita koskevien hyväksyntöjen asianmukaisen ja oikea-aikaisen uudelleenarvioinnin, joiden osalta ne ovat raportoivia jäsenvaltioita, ja varmistamaan, että nykyiset viivytykset ratkaistaan tehokkaasti ja mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUVL L 233, 8.9.2022, s. 43.

(2)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

(3)  EUVL L 67, 12.3.2015, s. 18.

(4)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(5)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 183.

(6)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanoasetukseksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden amidosulfuroni, beta-syflutriini, bifenoksi, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflubentsuroni, diflufenikaani, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fludioksonili, flufenaset, fostiatsaatti, indoksakarbi, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, pikloraami, prosulfokarbi, pyriproksifeeni, tiofanaattimetyyli, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL C 202, 28.5.2021, s. 7);

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. marraskuuta 2020 komission täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2020/1511, annettu 16. lokakuuta 2020, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden amidosulfuroni, bifenoksi, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflufenikaani, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fludioksonili, flufenaset, fostiatsaatti, indoksakarbi, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, parafiiniöljyt, pikloraami, prosulfokarbi, rikki, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL C 425, 20.10.2021, s. 87);

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 20213. syyskuuta 2021 annetusta komission täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2021/1449 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden 2-fenyylifenoli (mukaan luettuna sen suolat kuten natriumsuola), 8 hydroksikinoliini, amidosulfuroni, bifenoksi, klormekvatti, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflufenikaani, dimetakloori, etofenproksi, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fludioksonili, flufenaset, fostiatsaatti, indoksakarbi, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, parafiiniöljyt, parafiiniöljy, penkonatsoli, pikloraami, propakvitsafoppi, prosulfokarbi, kvitsalofoppi-P-etyyli, kvitsalofoppi-P-tefuryyli, rikki, tetrakonatsoli, triallaatti, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL C 132, 24.3.2022, s. 65).

(7)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 993/2011, annettu 6 päivänä lokakuuta 2011, tehoaineen 8-hydroksikinoliini hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta (EUVL L 263, 7.10.2011, s. 1).

(8)  Neuvoston direktiivi 91/414/ETY, annettu 15. heinäkuuta 1991, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta (EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1).

(9)  Komission direktiivi 2005/53/EY, annettu 16. syyskuuta 2005, neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta klorotaloniilin, klorotoluronin, sypermetriinin, daminotsidin ja tiofanaattimetyylin sisällyttämiseksi siihen tehoaineina (EUVL L 241, 17.9.2005, s. 51).

(10)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 844/2012, annettu 18. syyskuuta 2012, säännösten vahvistamisesta tehoaineiden uusimismenettelyn täytäntöönpanemiseksi kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti (EUVL L 252, 19.9.2012, s. 26).

(11)  Komission direktiivi 2008/69/EY, annettu 1. heinäkuuta 2008, neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta klofentetsiinin, dikamban, difenokonatsolin, diflubentsuronin, imatsakiinin, lenasiilin, oksadiatsonin, pikloraamin ja pyriproksifeenin sisällyttämiseksi siihen tehoaineina (EUVL L 172, 2.7.2008, s. 9).

(12)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1449, annettu 3. syyskuuta 2021, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden 2-fenyylifenoli (mukaan luettuna sen suolat kuten natriumsuola), 8-hydroksikinoliini, amidosulfuroni, bifenoksi, klormekvatti, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflufenikaani, dimetakloori, etofenproksi, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fludioksonili, flufenaset, fostiatsaatti, indoksakarbi, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, parafiiniöljyt, parafiiniöljy, penkonatsoli, pikloraami, propakvitsafoppi, prosulfokarbi, kvitsalofoppi-P-etyyli, kvitsalofoppi-P-tefuryyli, rikki, tetrakonatsoli, triallaatti, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL L 313, 6.9.2021, s. 20).

(13)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 533/2013, annettu 10. kesäkuuta 2013, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta tehoaineiden 1-metyylisyklopropeeni, klorotaloniili, klorotoluroni, sypermetriini, daminotsidi, forklorfenuroni, indoksakarbi, tiofanaattimetyyli ja tribenuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL L 159, 11.6.2013, s. 9).

(14)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1511, annettu 30. elokuuta 2017, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta tehoaineiden 1-metyylisyklopropeeni, beta-syflutriini, klorotaloniili, klorotoluroni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dimetanamidi-P, flufenaset, flurtamoni, forklorfenuroni, fostiatsaatti, indoksakarbi, iprodioni, MCPA, MCPB, siltiofami, tiofanaattimetyyli ja tribenuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL L 224, 31.8.2017, s. 115).

(15)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1262, annettu 20. syyskuuta 2018, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden 1-metyylisyklopropeeni, beta-syflutriini, klorotaloniili, klorotoluroni, klomatsoni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dimetenamidi-p, diuroni, fludioksonili, flufenaset, flurtamoni, fostiatsaatti, indoksakarbi, MCPA, MCPB, prosulfokarbi, tiofanaattimetyyli ja tribenuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL L 238, 21.9.2018, s. 62).

(16)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1589, annettu 26. syyskuuta 2019, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden amidosulfuroni, beta-syflutriini, bifenoksi, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflubentsuroni, diflufenikaani, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fludioksonili, flufenaset, fostiatsaatti, indoksakarbi, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, pikloraami, prosulfokarbi, pyriproksifeeni, tiofanaattimetyyli, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL L 248, 27.9.2019, s. 24).

(17)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1511, annettu 16. lokakuuta 2020, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden amidosulfuroni, bifenoksi, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflufenikaani, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fludioksonili, flufenaset, fostiatsaatti, indoksakarbi, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, parafiiniöljyt, pikloraami, prosulfokarbi, rikki, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL L 344, 19.10.2020, s. 18).

(18)  Riskinarviointikomitean 5. kesäkuuta 2015 antama lausunto, jossa ehdotetaan kinolin-8-olin; 8-hydroksikinoliinin yhdenmukaista luokitusta ja merkitsemistä EU:n tasolla, https://echa.europa.eu/documents/10162/fb6bbac1-35b5-bf75-8592-0ccd93ad2615

(19)  EFSA, vertaisarviointi tehoainetta 8-hydroksikinoliini sisältävien torjunta-aineiden riskinarvioinnista, EFSA Journal 2016;14(6):4493, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2016.4493

(20)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2065, annettu 13. marraskuuta 2017, täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 540/2011 esitettyjen tehoaineen 8-hydroksikinoliini hyväksymisedellytysten vahvistamisesta ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/408 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineen 8-hydroksikinoliini sisällyttämisestä korvattavien aineiden luetteloon (EUVL L 295, 14.11.2017, s. 40).

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008, annettu 16. joulukuuta 2008, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta (EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1).

(22)  Katso muun muassa Hong, M., Ping, Z., Jian, X., ”Testicular toxicity and mechanisms of chlorotoluron compounds in the mouse”, Toxicology Mechanisms and Methods 2007;17(8):483-8.

(23)  Komission jatkotoimet, jotka koskevat Euroopan parlamentin päätöslauselmaa, joka ei liity lainsäädäntöön, ehdotuksesta komission täytäntöönpanoasetukseksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden amidosulfuroni, beta-syflutriini, bifenoksi, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflubentsuroni, diflufenikaani, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fludioksonili, flufenaset, fostiatsaatti, indoksakarbi, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, pikloraami, prosulfokarbi, pyriproksifeeni, tiofanaattimetyyli, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä, SP(2019)669 https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2019/2826(RSP)&l=en;

Komission jatkotoimet, jotka koskevat Euroopan parlamentin päätöslauselmaa, joka ei liity lainsäädäntöön, 16. lokakuuta 2020 annetusta komission täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2020/1511 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden amidosulfuroni, bifenoksi, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflufenikaani, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fludioksonili, flufenaset, fostiatsaatti, indoksakarbi, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, parafiiniöljyt, pikloraami, prosulfokarbi, rikki, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2020/2853(RSP)&l=en;

Komission jatkotoimet, jotka koskevat Euroopan parlamentin päätöslauselmaa, joka ei liity lainsäädäntöön, 3. syyskuuta 2021 annetusta komission täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2021/1449 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden 2-fenyylifenoli (mukaan luettuna sen suolat kuten natriumsuola), 8-hydroksikinoliini, amidosulfuroni, bifenoksi, klormekvatti, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflufenikaani, dimetakloori, etofenproksi, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fludioksonili, flufenaset, fostiatsaatti, indoksakarbi, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, parafiiniöljyt, parafiiniöljy, penkonatsoli, pikloraami, propakvitsafoppi, prosulfokarbi, kvitsalofoppi-P-etyyli, kvitsalofoppi-P-tefuryyli, rikki, tetrakonatsoli, triallaatti, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2021/2869(RSP)&l=en.

(24)  Komission asetus (EU) 2018/605, annettu 19. huhtikuuta 2018, asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteen II muuttamisesta vahvistamalla tieteelliset kriteerit hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien määrittämiseksi (EUVL L 101, 20.4.2018, s. 33).

(25)  Komission delegoitu asetus (EU) 2017/2100, annettu 4. syyskuuta 2017, hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien määrittämistä koskevien tieteellisten kriteerien vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 nojalla (EUVL L 301, 17.11.2017, s. 1).

(26)  EFSA:n ja ECHA:n ohjeet hormonaalisten haitta-aineiden tunnistamisesta asetusten (EU) N:o 528/2012 ja (EY) N:o 1107/2009 yhteydessä, EFSA Journal 2018, 16(6):5311, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311.

(27)  Verweij, P.E., Lucas, J.A., Arendrup, M.C., Bowyer, P., Brinkmann, A.J.F., Denning, D.W., Dyer, P.S., Fisher, M.C., Geenen, P.L., Gisi, U., Hermann, D., Hoogendijk, A., Kiers, E., Lagrou, K., Melchers, W.J.G., Rhodes, J., Rietveld, A.G., Schoustra, S.E., Stenzel, K., Zwaan, B.J. ja Fraaije, B.A., ”The one health problem of azole resistance in Aspergillus fumigatus: current insights and future research agenda”, Fungal Biology Reviews, nide 34, nro 4, 2020, s. 202–214, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1749461320300415 https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1749461320300415.

(28)  Cao, D., Wang, F., Yu, S., Dong, S., Wu, R., Cui, N., Ren, J., Xu, T., Wang, S., Wang, M., Fang, H. ja Yu, Y., ”Prevalence of Azole-Resistant Aspergillus fumigatus is Highly Associated with Azole Fungicide Residues in the Fields”, Environmental Science & Technology, 2021, 55(5), 3041–3049, https://www.researchgate.net/publication/349087541_Prevalence_of_AzoleResistant_Aspergillus_fumigatus_is_Highly_Associated_with_Azole_Fungicide_Residues_in_the_Fields

(29)  Berger, S., El Chazli, Y., Babu, A.F., Coste, A.T., ”Azole Resistance in Aspergillus fumigatus: A Consequence of Antifungal Use in Agriculture?”, Frontiers in Microbiology 2017; 8: 1024, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5461301/

(30)  https://huisarts.bsl.nl/levensbedreigende-schimmel-ontdekt-bij-kwart-coronapatienten-op-ic/

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 396/2005, annettu 23. helmikuuta 2005, torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta (EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1).

(32)  Asia T-412/22, PAN Europe v. komissio, https://curia.europa.eu/juris/fiche.jsf?id=T%3B412%3B22%3BRD%3B1%3BP%3B1%3BT2022%2F0412%2FP&nat=or&mat=or&pcs=Oor&jur=C%2CT%2CF&num=T412%252F22&for=&jge=&dates=&language=fi&pro=&cit=none%252CC%252CCJ%252CR%252C2008E%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252Ctrue%252Cfalse%252Cfalse&oqp=&td=%3BALL&avg=&lgrec=en&lg=&cid=13059188

---

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 149/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 149/11

---

P9_TA(2022)0364

Romanian ja Bulgarian liittyminen Schengen-alueeseen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. lokakuuta 2022 Romanian ja Bulgarian liittymisestä Schengen-alueeseen (2022/2852(RSP))

(2023/C 149/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyn pöytäkirjan (11997D/PRO/02), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyn pöytäkirjan (11997D/PRO/02),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 artiklan, jonka 1 kohdan mukaan unioni muodostaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen ja jonka 2 kohdan mukaan se ”varmistaa, ettei henkilöitä tarkasteta sisärajoilla”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 artiklan, jonka 1 kohdan mukaan unioni muodostaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen ja jonka 2 kohdan mukaan se ”varmistaa, ettei henkilöitä tarkasteta sisärajoilla”,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 21 artiklan 1 kohdan, jossa määrätään, että jokaisella unionin kansalaisella on oikeus vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 21 artiklan 1 kohdan, jossa määrätään, että jokaisella unionin kansalaisella on oikeus vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella,

| — | ottaa huomioon vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, mukaan lukien sen 45 artiklan, jossa määrätään, että jokaisella unionin kansalaisella on oikeus vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, mukaan lukien sen 45 artiklan, jossa määrätään, että jokaisella unionin kansalaisella on oikeus vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella,

| — | ottaa huomioon 29. syyskuuta 2010 (14142/10) ja 8. heinäkuuta 2011 (14142/1/10) annetut ehdotukset neuvoston päätöksiksi Schengenin säännöstön määräysten täysimääräisestä soveltamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. syyskuuta 2010 (14142/10) ja 8. heinäkuuta 2011 (14142/1/10) annetut ehdotukset neuvoston päätöksiksi Schengenin säännöstön määräysten täysimääräisestä soveltamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa,

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2011 annetun ehdotuksen neuvoston päätökseksi puitteista Schengenin säännöstön määräysten täysimääräiseksi soveltamiseksi Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa (14302/3/11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2011 annetun ehdotuksen neuvoston päätökseksi puitteista Schengenin säännöstön määräysten täysimääräiseksi soveltamiseksi Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa (14302/3/11),

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2011 vahvistamansa kannan ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Schengenin säännöstön määräysten täysimääräisestä soveltamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2011 vahvistamansa kannan ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Schengenin säännöstön määräysten täysimääräisestä soveltamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa (1),

| — | ottaa huomioon 9. ja 10. kesäkuuta 2011, 22. ja 23. syyskuuta 2011, 25. ja 26. lokakuuta 2012, 7. ja 8. maaliskuuta 2013 sekä 5. ja 6. joulukuuta 2013 annetut oikeus- ja sisäasioiden neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. ja 10. kesäkuuta 2011, 22. ja 23. syyskuuta 2011, 25. ja 26. lokakuuta 2012, 7. ja 8. maaliskuuta 2013 sekä 5. ja 6. joulukuuta 2013 annetut oikeus- ja sisäasioiden neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 13. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman Bulgarian ja Romanian liittymisestä Schengen-alueeseen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman Bulgarian ja Romanian liittymisestä Schengen-alueeseen (2),

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2011 sekä 1. ja 2. maaliskuuta 2012 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2011 sekä 1. ja 2. maaliskuuta 2012 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 12. lokakuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2017/1908 viisumitietojärjestelmää koskevien Schengenin säännöstön tiettyjen määräysten voimaansaattamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. lokakuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2017/1908 viisumitietojärjestelmää koskevien Schengenin säännöstön tiettyjen määräysten voimaansaattamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa (3),

| — | ottaa huomioon 25 päivänä kesäkuuta 2018 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2018/934 Schengenin tietojärjestelmää koskevien Schengenin säännöstön jäljellä olevien määräysten voimaansaattamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25 päivänä kesäkuuta 2018 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2018/934 Schengenin tietojärjestelmää koskevien Schengenin säännöstön jäljellä olevien määräysten voimaansaattamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa (4),

| — | ottaa huomioon 2. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Toimivaa ja kestävää Schengen-aluetta edistävä strategia” (COM(2021)0277), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Toimivaa ja kestävää Schengen-aluetta edistävä strategia” (COM(2021)0277),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä annetun asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta (COM(2021)0891), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä annetun asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta (COM(2021)0891),

| — | ottaa huomioon 24. toukokuuta 2022 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2022 kertomus Schengen-alueen tilasta” (COM(2022)0301), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. toukokuuta 2022 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2022 kertomus Schengen-alueen tilasta” (COM(2022)0301),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2022 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2022/922 arviointi- ja valvontamekanismin perustamisesta ja toiminnasta Schengenin säännöstön soveltamisen varmistamista varten ja asetuksen (EU) N:o 1053/2013 kumoamisesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2022 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2022/922 arviointi- ja valvontamekanismin perustamisesta ja toiminnasta Schengenin säännöstön soveltamisen varmistamista varten ja asetuksen (EU) N:o 1053/2013 kumoamisesta (5),

| — | ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2022 annetun ehdotuksen neuvoston päätökseksi Schengenin säännöstön määräysten täysimääräisestä soveltamisesta Kroatian tasavallassa (10624/22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2022 annetun ehdotuksen neuvoston päätökseksi Schengenin säännöstön määräysten täysimääräisestä soveltamisesta Kroatian tasavallassa (10624/22),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman Schengenin säännöstön täysimääräisestä soveltamisesta Bulgariassa ja Romaniassa: tarkastusten poistaminen sisäisiltä maa-, meri- ja ilmarajoilta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman Schengenin säännöstön täysimääräisestä soveltamisesta Bulgariassa ja Romaniassa: tarkastusten poistaminen sisäisiltä maa-, meri- ja ilmarajoilta (6),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Schengen-alueen tilanteesta covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Schengen-alueen tilanteesta covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen (7),

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman Schengen-alueen toimintaa koskevasta vuosikertomuksesta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman Schengen-alueen toimintaa koskevasta vuosikertomuksesta (8),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Bulgaria ja Romania hyväksyivät Schengenin säännöstön liittyessään Euroopan unioniin vuonna 2007; toteaa, että Bulgaria antoi vuonna 2008 ilmoituksensa valmiudesta aloittaa Schengen-alueen jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan Schengen-arviointityöryhmän (SCH-EVAL) arvioinnit; toteaa, että Romania antoi vuosina 2007 ja 2008 ilmoituksensa valmiudesta aloittaa Schengen-arviointityöryhmän arvioinnit; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Bulgaria ja Romania hyväksyivät Schengenin säännöstön liittyessään Euroopan unioniin vuonna 2007; toteaa, että Bulgaria antoi vuonna 2008 ilmoituksensa valmiudesta aloittaa Schengen-alueen jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan Schengen-arviointityöryhmän (SCH-EVAL) arvioinnit; toteaa, että Romania antoi vuosina 2007 ja 2008 ilmoituksensa valmiudesta aloittaa Schengen-arviointityöryhmän arvioinnit;

| B. | ottaa huomioon, että Schengen-arviointityöryhmän asiantuntijat vahvistivat ja neuvosto vahvisti 9. ja 10. kesäkuuta 2011 antamissaan päätelmissä Bulgarian ja Romanian Schengen-arviointiprosessin loppuun saattamisen ja maiden valmiuden panna täytäntöön kaikki Schengenin säännöstön määräykset; ottaa huomioon, että 8. heinäkuuta 2011 antamassaan ehdotuksessa päätökseksi neuvosto varmensi, että Schengenin säännöstön soveltamisedellytykset täyttyivät kaikilla aloilla (tietosuoja, ilmarajat, maarajat, poliisiyhteistyö, Schengenin tietojärjestelmä, merirajat ja viisumit); ottaa huomioon, että Euroopan unionin ulkorajojen hallintaa koskevan haasteen lisäksi Schengen-arviointiprosessin päätökseen saattaminen on edellyttänyt, että molemmat maat uudistavat perusteellisesti rajavalvontajärjestelmiään ja investoivat lainvalvontavalmiuksien lisäämiseen; ottaa huomioon, että vuoden 2005 liittymisasiakirjan mukaisesti Schengenin arviointimenettelyjen saattaminen loppuun onnistuneesti on ainoa edellytys Schengenin säännöstön täysimääräiselle soveltamiselle, myös tarkastusten poistamiselle sisäisiltä maa-, meri- ja ilmarajoilta; ottaa huomioon, että valtion- ja hallitusten päämiehet ovat todenneet useaan otteeseen neuvostossa, että Bulgarialla ja Romanialla on valmiudet soveltaa Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, ja että komissio ja parlamentti ovat todenneet saman, komissio viimeksi vuoden 2022 kertomuksessa Schengen-alueen tilasta ja parlamentti 8. heinäkuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa Schengen-alueen toimintaa koskevasta vuosikertomuksesta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Schengen-arviointityöryhmän asiantuntijat vahvistivat ja neuvosto vahvisti 9. ja 10. kesäkuuta 2011 antamissaan päätelmissä Bulgarian ja Romanian Schengen-arviointiprosessin loppuun saattamisen ja maiden valmiuden panna täytäntöön kaikki Schengenin säännöstön määräykset; ottaa huomioon, että 8. heinäkuuta 2011 antamassaan ehdotuksessa päätökseksi neuvosto varmensi, että Schengenin säännöstön soveltamisedellytykset täyttyivät kaikilla aloilla (tietosuoja, ilmarajat, maarajat, poliisiyhteistyö, Schengenin tietojärjestelmä, merirajat ja viisumit); ottaa huomioon, että Euroopan unionin ulkorajojen hallintaa koskevan haasteen lisäksi Schengen-arviointiprosessin päätökseen saattaminen on edellyttänyt, että molemmat maat uudistavat perusteellisesti rajavalvontajärjestelmiään ja investoivat lainvalvontavalmiuksien lisäämiseen; ottaa huomioon, että vuoden 2005 liittymisasiakirjan mukaisesti Schengenin arviointimenettelyjen saattaminen loppuun onnistuneesti on ainoa edellytys Schengenin säännöstön täysimääräiselle soveltamiselle, myös tarkastusten poistamiselle sisäisiltä maa-, meri- ja ilmarajoilta; ottaa huomioon, että valtion- ja hallitusten päämiehet ovat todenneet useaan otteeseen neuvostossa, että Bulgarialla ja Romanialla on valmiudet soveltaa Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, ja että komissio ja parlamentti ovat todenneet saman, komissio viimeksi vuoden 2022 kertomuksessa Schengen-alueen tilasta ja parlamentti 8. heinäkuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa Schengen-alueen toimintaa koskevasta vuosikertomuksesta;

| C. | ottaa huomioon, että 29. syyskuuta 2010 antamassaan ehdotuksessa päätökseksi neuvosto esitti, että Schengenin säännöstöä aletaan soveltaa Bulgariassa ja Romaniassa täysimääräisesti ja että tarkastukset poistetaan sisäisiltä maa-, meri- ja ilmarajoilta; ottaa huomioon, että 8. kesäkuuta 2011 vahvistamassaan kannassa parlamentti hyväksyi tämän päätöksen ja pyysi neuvostoa kuulemaan parlamenttia uudelleen, jos se aikoo tehdä huomattavia muutoksia päätökseen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että 29. syyskuuta 2010 antamassaan ehdotuksessa päätökseksi neuvosto esitti, että Schengenin säännöstöä aletaan soveltaa Bulgariassa ja Romaniassa täysimääräisesti ja että tarkastukset poistetaan sisäisiltä maa-, meri- ja ilmarajoilta; ottaa huomioon, että 8. kesäkuuta 2011 vahvistamassaan kannassa parlamentti hyväksyi tämän päätöksen ja pyysi neuvostoa kuulemaan parlamenttia uudelleen, jos se aikoo tehdä huomattavia muutoksia päätökseen;

| D. | toteaa, että neuvoston päätöksen tekemistä oikeus- ja sisäasioiden neuvostossa on toistuvasti lykätty; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että neuvoston päätöksen tekemistä oikeus- ja sisäasioiden neuvostossa on toistuvasti lykätty;

| E. | ottaa huomioon, että 12. lokakuuta 2017 annetussa neuvoston päätöksessä Bulgarialle ja Romanialle myönnettiin passiivinen pääsy viisumitietojärjestelmään; ottaa huomioon, että 18. huhtikuuta 2018 annetussa ehdotuksessa neuvoston päätökseksi neuvosto ehdotti, että kaikkia jäljellä olevia Schengenin tietojärjestelmää koskevia Schengenin säännöstön määräyksiä sovelletaan täysimääräisesti kummassakin jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että 12. lokakuuta 2017 annetussa neuvoston päätöksessä Bulgarialle ja Romanialle myönnettiin passiivinen pääsy viisumitietojärjestelmään; ottaa huomioon, että 18. huhtikuuta 2018 annetussa ehdotuksessa neuvoston päätökseksi neuvosto ehdotti, että kaikkia jäljellä olevia Schengenin tietojärjestelmää koskevia Schengenin säännöstön määräyksiä sovelletaan täysimääräisesti kummassakin jäsenvaltiossa;

| F. | ottaa huomioon, ettei vuoden 2005 liittymisasiakirjassa eikä Schengenin arviointimekanismissa määrätä erillisten määräaikojen asettamisesta tarkastusten poistamiselle sisäisiltä maa-, meri- ja ilmarajoilta; ottaa huomioon, että kaikki aiemmat Schengen-alueen laajentumiset on vahvistettu yhdellä säädöksellä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, ettei vuoden 2005 liittymisasiakirjassa eikä Schengenin arviointimekanismissa määrätä erillisten määräaikojen asettamisesta tarkastusten poistamiselle sisäisiltä maa-, meri- ja ilmarajoilta; ottaa huomioon, että kaikki aiemmat Schengen-alueen laajentumiset on vahvistettu yhdellä säädöksellä;

| G. | ottaa huomioon, että neuvosto on kuullut parlamenttia ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Schengenin säännöstön määräysten täysimääräisestä soveltamisesta Kroatian tasavallassa (10624/22); ottaa huomioon, että parlamentti käsittelee parhaillaan kyseistä ehdotusta neuvoston päätökseksi; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että neuvosto on kuullut parlamenttia ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Schengenin säännöstön määräysten täysimääräisestä soveltamisesta Kroatian tasavallassa (10624/22); ottaa huomioon, että parlamentti käsittelee parhaillaan kyseistä ehdotusta neuvoston päätökseksi;

| H. | ottaa huomioon, että Schengen-alue on ainutlaatuinen järjestely ja yksi Euroopan unionin suurimmista saavutuksista, sillä se helpottaa ihmisten vapaata liikkuvuutta Schengen-alueella ilman sisärajoilla tehtäviä tarkastuksia; ottaa huomioon, että tämä on tehty mahdolliseksi useilla korvaavilla toimenpiteillä, joita ovat Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustaminen (lisäämään tiedonvaihtoa) ja arviointimekanismin luominen, jotta voidaan valvoa Schengenin säännöstön täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa ja edistää keskinäistä luottamusta Schengen-alueen toimintaan; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Schengen-alue on ainutlaatuinen järjestely ja yksi Euroopan unionin suurimmista saavutuksista, sillä se helpottaa ihmisten vapaata liikkuvuutta Schengen-alueella ilman sisärajoilla tehtäviä tarkastuksia; ottaa huomioon, että tämä on tehty mahdolliseksi useilla korvaavilla toimenpiteillä, joita ovat Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustaminen (lisäämään tiedonvaihtoa) ja arviointimekanismin luominen, jotta voidaan valvoa Schengenin säännöstön täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa ja edistää keskinäistä luottamusta Schengen-alueen toimintaan;

| I. | ottaa huomioon, että kaikkien Schengen-alueeseen kuuluvien jäsenvaltioiden on noudatettava Schengenin säännöstöä, myös perusoikeuksia Schengenin rajasäännöstön (9) 4 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että kaikkien Schengen-alueeseen kuuluvien jäsenvaltioiden on noudatettava Schengenin säännöstöä, myös perusoikeuksia Schengenin rajasäännöstön (9) 4 artiklan mukaisesti;

| J. | ottaa huomioon, että sisärajatarkastusten säilyttämisellä unionissa tai tällaisten tarkastusten palauttamisella Schengen-alueelle on vakavia vaikutuksia EU:n kansalaisten, erityisesti liikkuvien työntekijöiden, ja kaikkien niiden elämään, jotka hyötyvät EU:n sisäisen vapaan liikkuvuuden periaatteesta, ja se heikentää merkittävästi heidän luottamustaan unionin toimielimiin ja yhdentymiseen; ottaa huomioon, että tämä merkitsee suoria operatiivisia kustannuksia ja investointikustannuksia rajatyöntekijöille ja liikkuville työntekijöille, matkailijoille, maanteiden tavaraliikenteen harjoittajille ja julkishallinnolle ja sillä on kielteinen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin ja sisämarkkinoiden toimintaan EU:ssa, ja toteaa, että se vaikuttaa kielteisesti myös ympäristöön, kun suuret määrät hitaasti eteneviä rekkoja jonottaa rajanylityspaikoilla; katsoo, että sisärajatarkastusten jatkaminen Bulgariassa ja Romaniassa vaikuttaa etenkin kielteisesti yhdenvertaisuuden ja syrjimättömyyden periaatteisiin EU:ssa, kummankin jäsenvaltion vientiin ja tuontiin sekä joidenkin Euroopan suurimpien eteläisten matkustaja- ja rahtisatamien kuljetustoimintoihin, mikä merkitsee menetettyjä tuloja ja lisämenoja; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että sisärajatarkastusten säilyttämisellä unionissa tai tällaisten tarkastusten palauttamisella Schengen-alueelle on vakavia vaikutuksia EU:n kansalaisten, erityisesti liikkuvien työntekijöiden, ja kaikkien niiden elämään, jotka hyötyvät EU:n sisäisen vapaan liikkuvuuden periaatteesta, ja se heikentää merkittävästi heidän luottamustaan unionin toimielimiin ja yhdentymiseen; ottaa huomioon, että tämä merkitsee suoria operatiivisia kustannuksia ja investointikustannuksia rajatyöntekijöille ja liikkuville työntekijöille, matkailijoille, maanteiden tavaraliikenteen harjoittajille ja julkishallinnolle ja sillä on kielteinen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin ja sisämarkkinoiden toimintaan EU:ssa, ja toteaa, että se vaikuttaa kielteisesti myös ympäristöön, kun suuret määrät hitaasti eteneviä rekkoja jonottaa rajanylityspaikoilla; katsoo, että sisärajatarkastusten jatkaminen Bulgariassa ja Romaniassa vaikuttaa etenkin kielteisesti yhdenvertaisuuden ja syrjimättömyyden periaatteisiin EU:ssa, kummankin jäsenvaltion vientiin ja tuontiin sekä joidenkin Euroopan suurimpien eteläisten matkustaja- ja rahtisatamien kuljetustoimintoihin, mikä merkitsee menetettyjä tuloja ja lisämenoja;

| K. | katsoo, että Schengenin säännöstön määräysten täysimääräinen soveltaminen Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa vahvistaisi Schengen-aluetta ja auttaisi varmistamaan yhtäläiset oikeudet kaikille alueen kansalaisille; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että Schengenin säännöstön määräysten täysimääräinen soveltaminen Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa vahvistaisi Schengen-aluetta ja auttaisi varmistamaan yhtäläiset oikeudet kaikille alueen kansalaisille;

| 1. | muistuttaa, että sekä Bulgaria että Romania täyttivät jo vuonna 2011 kaikki tarvittavat edellytykset Schengenin säännöstön täysimääräiselle soveltamiselle näissä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää tyrmistyttävänä, että 11 vuotta myöhemmin neuvosto ei ole vieläkään saanut tehtyä päätöstä Schengenin säännöstön täysimääräisestä soveltamisesta Bulgariassa ja Romaniassa, vaikka sekä komissio että parlamentti ovat sitä toistuvasti pyytäneet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toistaa 11. joulukuuta 2018 antamassaan päätöslauselmassa esittämänsä pitkällisen kantansa, että parlamentti kannattaa Schengenin säännöstön täysimääräistä soveltamista Bulgariassa ja Romaniassa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää myönteisenä Romanian ja Bulgarian halukkuutta isännöidä vapaaehtoisesti tiedonhankintavaltuuskuntaa, mikä osoittaa niiden noudattavan vilpittömän yhteistyön ja keskinäisen luottamuksen periaatetta, vaikka ne ovat jo täyttäneet kaikki oikeudelliset vaatimukset eikä lisäarvioinneille ole perusteita; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa neuvostoa toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet, jotta se voi hyväksyä päätöksensä Schengenin säännöstön määräysten täysimääräisestä soveltamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa vuoden 2022 loppuun mennessä, millä varmistettaisiin henkilötarkastusten poistaminen kaikilla sisärajoilla molempien jäsenvaltioiden osalta alkuvuodesta 2023; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUVL C 380 E, 11.12.2012, s. 160.

(2)  EUVL C 94 E, 3.4.2013, s. 13.

(3)  EUVL L 269, 19.10.2017, s. 39.

(4)  EUVL L 165, 2.7.2018, s. 37.

(5)  EUVL L 160, 15.6.2022, s. 1.

(6)  EUVL C 388, 13.11.2020, s. 18.

(7)  EUVL C 362, 8.9.2021, s. 77.

(8)  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 158.

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/399, annettu 9. maaliskuuta 2016, henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) (EUVL L 77, 23.3.2016, s. 1).

---

Torstai 20. lokakuuta 2022

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 149/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 149/15

---

P9_TA(2022)0371

Oikeusvaltioperiaate Maltassa viisi vuotta Daphne Caruana Galizian murhan jälkeen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2022 oikeusvaltioperiaatteesta Maltassa viisi vuotta Daphne Caruana Galizian murhan jälkeen (2022/2866(RSP))

(2023/C 149/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2, 4, 5, 6, 7, 9 ja 10 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2, 4, 5, 6, 7, 9 ja 10 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 20 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 20 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 6, 7, 8, 10, 11, 12 ja 47 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 6, 7, 8, 10, 11, 12 ja 47 artiklan,

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2017 (1), 28. maaliskuuta 2019 (2), 16. joulukuuta 2019 (3) ja 29. huhtikuuta 2021 (4) antamansa päätöslauselmat oikeusvaltioperiaatteesta Maltassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2017 (1), 28. maaliskuuta 2019 (2), 16. joulukuuta 2019 (3) ja 29. huhtikuuta 2021 (4) antamansa päätöslauselmat oikeusvaltioperiaatteesta Maltassa,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan perustaman demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia käsittelevän seurantaryhmän 15. marraskuuta 2017 lähtien järjestämät kuulemiset, keskustelut ja valtuuskuntien vierailut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan perustaman demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia käsittelevän seurantaryhmän 15. marraskuuta 2017 lähtien järjestämät kuulemiset, keskustelut ja valtuuskuntien vierailut,

| — | ottaa huomioon demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia käsittelevän seurantaryhmän puheenjohtajan ja Maltan pääministerin välisen kirjeenvaihdon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia käsittelevän seurantaryhmän puheenjohtajan ja Maltan pääministerin välisen kirjeenvaihdon,

| — | ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselman 2293 (2019) Daphne Caruana Galizian murhasta ja oikeusvaltioperiaatteesta Maltassa ja muualla (”Daphne Caruana Galizia’s assassination and the rule of law in Malta and beyond: ensuring that the whole truth emerges”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselman 2293 (2019) Daphne Caruana Galizian murhasta ja oikeusvaltioperiaatteesta Maltassa ja muualla (”Daphne Caruana Galizia’s assassination and the rule of law in Malta and beyond: ensuring that the whole truth emerges”),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen oikeudellisten ja ihmisoikeusasiain komitean 8. joulukuuta 2020 hyväksymän kertomuksen parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselman 2293 (2019) jatkotoimista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen oikeudellisten ja ihmisoikeusasiain komitean 8. joulukuuta 2020 hyväksymän kertomuksen parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselman 2293 (2019) jatkotoimista,

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 annetun Venetsian komission lausunnon nro 993/2020 kymmenestä säädöksestä ja lakiehdotuksesta, joilla pannaan täytäntöön lausunnon CDL-AD(2020)006 aiheena olevat lainsäädäntöehdotukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 annetun Venetsian komission lausunnon nro 993/2020 kymmenestä säädöksestä ja lakiehdotuksesta, joilla pannaan täytäntöön lausunnon CDL-AD(2020)006 aiheena olevat lainsäädäntöehdotukset,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun antaman raportin vierailustaan Maltaan 11.–16. lokakuuta 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun antaman raportin vierailustaan Maltaan 11.–16. lokakuuta 2021,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun 23. syyskuuta 2022 päivätyn kirjeen Maltan pääministerille ja Maltan pääministerin 4. lokakuuta 2022 päivätyn vastauksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun 23. syyskuuta 2022 päivätyn kirjeen Maltan pääministerille ja Maltan pääministerin 4. lokakuuta 2022 päivätyn vastauksen,

| — | ottaa huomioon komission oikeusvaltiokertomuksen 2022 (COM(2022)0500), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission oikeusvaltiokertomuksen 2022 (COM(2022)0500),

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan (LIBE) matkaraportin sen oikeusvaltioasioita käsittelevän valtuuskunnan matkasta Vallettaan, Maltaan 23.–25. toukokuuta 2022, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan (LIBE) matkaraportin sen oikeusvaltioasioita käsittelevän valtuuskunnan matkasta Vallettaan, Maltaan 23.–25. toukokuuta 2022,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että unioni perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen2 artiklassa vahvistettuihin yhteisiin arvoihin, joita ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, ja toteaa, että nämä ovat EU:n jäsenvaltioille yhteisiä arvoja, joita ehdokasmaiden on noudatettava osana Kööpenhaminan kriteereitä voidakseen liittyä unioniin ja joita ei voida hylätä tai tulkita uudelleen liittymisen jälkeen; ottaa huomioon, että demokratia, oikeusvaltio ja perusoikeudet ovat toisiaan vahvistavia arvoja, ja katsoo, että niiden heikentäminen voi muodostaa järjestelmätason uhkan unionille ja sen kansalaisten oikeuksille ja vapauksille; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unioni perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen2 artiklassa vahvistettuihin yhteisiin arvoihin, joita ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, ja toteaa, että nämä ovat EU:n jäsenvaltioille yhteisiä arvoja, joita ehdokasmaiden on noudatettava osana Kööpenhaminan kriteereitä voidakseen liittyä unioniin ja joita ei voida hylätä tai tulkita uudelleen liittymisen jälkeen; ottaa huomioon, että demokratia, oikeusvaltio ja perusoikeudet ovat toisiaan vahvistavia arvoja, ja katsoo, että niiden heikentäminen voi muodostaa järjestelmätason uhkan unionille ja sen kansalaisten oikeuksille ja vapauksille;

| B. | toteaa, että oikeusvaltioperiaate, demokratian kunnioittaminen, ihmisoikeudet ja perusvapaudet sekä EU:n perussopimuksissa ja kansainvälisissä ihmisoikeusvälineissä vahvistetut arvot ja periaatteet ovat unionille ja sen jäsenvaltioille kuuluvia velvoitteita, joita on noudatettava; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että oikeusvaltioperiaate, demokratian kunnioittaminen, ihmisoikeudet ja perusvapaudet sekä EU:n perussopimuksissa ja kansainvälisissä ihmisoikeusvälineissä vahvistetut arvot ja periaatteet ovat unionille ja sen jäsenvaltioille kuuluvia velvoitteita, joita on noudatettava;

| C. | toteaa, että perusoikeuskirja on osa EU:n primaarioikeutta; toteaa, että sananvapaus ja tiedonvälityksen vapaus ja moniarvoisuus vahvistetaan perusoikeuskirjan 11 artiklassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklassa; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että perusoikeuskirja on osa EU:n primaarioikeutta; toteaa, että sananvapaus ja tiedonvälityksen vapaus ja moniarvoisuus vahvistetaan perusoikeuskirjan 11 artiklassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklassa;

| D. | ottaa huomioon, että oikeuslaitoksen riippumattomuus vahvistetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen19 artiklan 1 kohdassa, perusoikeuskirjan 47 artiklassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklassa ja että se on demokratiaan kuuluvan vallanjaon periaatteen välttämätön edellytys; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että oikeuslaitoksen riippumattomuus vahvistetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen19 artiklan 1 kohdassa, perusoikeuskirjan 47 artiklassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklassa ja että se on demokratiaan kuuluvan vallanjaon periaatteen välttämätön edellytys;

| E. | toteaa, että toimittajia, kuten tutkivia toimittajia, vastaan nostetaan EU:ssa ja sen ulkopuolella yhä useammin niin kutsuttuja SLAPP-kanteita eli strategisia häirintätarkoituksessa nostettuja kanteita, joiden ainoana tarkoituksena on tehdä tyhjäksi heidän työnsä, välttää julkisyhteisön valvonta ja estää viranomaisten joutuminen vastuuseen; toteaa, että tällä on lamaannuttava vaikutus tiedotusvälineiden vapauteen; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että toimittajia, kuten tutkivia toimittajia, vastaan nostetaan EU:ssa ja sen ulkopuolella yhä useammin niin kutsuttuja SLAPP-kanteita eli strategisia häirintätarkoituksessa nostettuja kanteita, joiden ainoana tarkoituksena on tehdä tyhjäksi heidän työnsä, välttää julkisyhteisön valvonta ja estää viranomaisten joutuminen vastuuseen; toteaa, että tällä on lamaannuttava vaikutus tiedotusvälineiden vapauteen;

| F. | katsoo, että jäsenvaltioiden olisi edistettävä varhaisvaroitus- ja nopean toiminnan mekanismien perustamista sen varmistamiseksi, että toimittajien ja muiden media-alan toimijoiden suojelemiseksi toteutetaan välittömästi toimenpiteitä, kun heitä uhataan; katsoo, että kansalaisyhteiskunnan olisi voitava tarkoituksenmukaisesti valvoa tällaisia mekanismeja ja että niillä olisi taattava väärinkäytösten paljastajien ja sellaisten lähteiden suojelu, jotka haluavat pysyä nimettöminä; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että jäsenvaltioiden olisi edistettävä varhaisvaroitus- ja nopean toiminnan mekanismien perustamista sen varmistamiseksi, että toimittajien ja muiden media-alan toimijoiden suojelemiseksi toteutetaan välittömästi toimenpiteitä, kun heitä uhataan; katsoo, että kansalaisyhteiskunnan olisi voitava tarkoituksenmukaisesti valvoa tällaisia mekanismeja ja että niillä olisi taattava väärinkäytösten paljastajien ja sellaisten lähteiden suojelu, jotka haluavat pysyä nimettöminä;

| G. | toteaa, että rankaisemattomuuden välttämiseksi jäsenvaltioilla on velvoite tehdä kaikki tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että toimittajiin ja muihin media-alan toimijoihin kohdistettuihin rikoksiin syyllistyneet saatetaan oikeuteen; toteaa, että tutkinta- ja syytetoimissa olisi otettava huomioon kaikki tosiasialliset ja mahdolliset roolit näissä rikoksissa, kuten rikoksensuunnittelijan, rikoksentekijän, siihen yllyttäjän ja rikoskumppanin roolit, ja kaikkiin niihin liittyvä rikosvastuu; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että rankaisemattomuuden välttämiseksi jäsenvaltioilla on velvoite tehdä kaikki tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että toimittajiin ja muihin media-alan toimijoihin kohdistettuihin rikoksiin syyllistyneet saatetaan oikeuteen; toteaa, että tutkinta- ja syytetoimissa olisi otettava huomioon kaikki tosiasialliset ja mahdolliset roolit näissä rikoksissa, kuten rikoksensuunnittelijan, rikoksentekijän, siihen yllyttäjän ja rikoskumppanin roolit, ja kaikkiin niihin liittyvä rikosvastuu;

| H. | toteaa, että korruptiota tutkinut toimittaja ja bloginpitäjä Daphne Caruana Galizia sai surmansa 16. lokakuuta 2017 autopommi-iskussa; toteaa, että häntä häirittiin ja hän sai useita uhkauksia uhkaussoittojen, -kirjeiden ja -tekstiviestien muodossa ja että hänen taloonsa tehtiin tuhopolttoisku; toteaa, että tunnustuksen tehnyt palkkamurhaaja antoi oikeudenkäynnissä 16. maaliskuuta 2021 todistajanlausunnon, jonka mukaan kaksi vuotta ennen Daphne Caruana Galizian murhaa oli olemassa erillinen suunnitelma murhata hänet AK-47-kiväärillä; ottaa huomioon, että oikeudenkäynnin ensimmäisenä päivänä 14. lokakuuta 2022 kaksi muuta syytettynä ollutta palkkamurhaajaa tunnustivat oikeudenkäynnissä syyllisyytensä, ja heidät tuomittiin 40 vuoden vankeusrangaistukseen; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että korruptiota tutkinut toimittaja ja bloginpitäjä Daphne Caruana Galizia sai surmansa 16. lokakuuta 2017 autopommi-iskussa; toteaa, että häntä häirittiin ja hän sai useita uhkauksia uhkaussoittojen, -kirjeiden ja -tekstiviestien muodossa ja että hänen taloonsa tehtiin tuhopolttoisku; toteaa, että tunnustuksen tehnyt palkkamurhaaja antoi oikeudenkäynnissä 16. maaliskuuta 2021 todistajanlausunnon, jonka mukaan kaksi vuotta ennen Daphne Caruana Galizian murhaa oli olemassa erillinen suunnitelma murhata hänet AK-47-kiväärillä; ottaa huomioon, että oikeudenkäynnin ensimmäisenä päivänä 14. lokakuuta 2022 kaksi muuta syytettynä ollutta palkkamurhaajaa tunnustivat oikeudenkäynnissä syyllisyytensä, ja heidät tuomittiin 40 vuoden vankeusrangaistukseen;

| I. | ottaa huomioon, että Maltan viranomaisten Europolin avustuksella suorittamassa murhatutkinnassa on tunnistettu ja asetettu syytteeseen useita epäiltyjä ja yksi murhan mahdollinen toimeksiantaja, joka on Dubaihin sijoittautuneen 17 Black Ltd. -yhtiön omistaja ja Maltan sähköntuotannosta valtaosin vastaavan ElectroGas Malta Ltd:n entinen hallituksen jäsen, joka pidätettiin 20. marraskuuta 2019 hänen ilmeisesti yrittäessään paeta Maltalta, ja että näihin henkilöihin liittyvät oikeudenkäynnit ovat vireillä; ottaa huomioon, että tutkintaan osallistui myös Yhdysvaltain liittovaltion poliisi; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Maltan viranomaisten Europolin avustuksella suorittamassa murhatutkinnassa on tunnistettu ja asetettu syytteeseen useita epäiltyjä ja yksi murhan mahdollinen toimeksiantaja, joka on Dubaihin sijoittautuneen 17 Black Ltd. -yhtiön omistaja ja Maltan sähköntuotannosta valtaosin vastaavan ElectroGas Malta Ltd:n entinen hallituksen jäsen, joka pidätettiin 20. marraskuuta 2019 hänen ilmeisesti yrittäessään paeta Maltalta, ja että näihin henkilöihin liittyvät oikeudenkäynnit ovat vireillä; ottaa huomioon, että tutkintaan osallistui myös Yhdysvaltain liittovaltion poliisi;

| J. | toteaa, että Yhdistyneitä arabiemiirikuntia käytettiin salaamaan liiketoimia, jotka väitetysti liittyvät korruptioon, jota koskevia tietoja Daphne Caruana Galizia oli paljastamassa murhansa tapahtuma-aikaan; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että Yhdistyneitä arabiemiirikuntia käytettiin salaamaan liiketoimia, jotka väitetysti liittyvät korruptioon, jota koskevia tietoja Daphne Caruana Galizia oli paljastamassa murhansa tapahtuma-aikaan;

| K. | toteaa, että Dubaihin sijoittautuneen 17 Black Ltd:n on todettu toimineen yhtiönä, jonka kautta Maltan entisen pääministerin kansliapäällikön ja aiemmin energiaministerinä toimineen entisen matkailuministerin omistuksessa olleet Panamaan sijoittautuneet yhtiöt saivat varoja; toteaa, että edelleen paljastuu yhteyksiä 17 Black Ltd. -yhtiön ja lukuisten Maltan julkisten hankkeiden välillä; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että Dubaihin sijoittautuneen 17 Black Ltd:n on todettu toimineen yhtiönä, jonka kautta Maltan entisen pääministerin kansliapäällikön ja aiemmin energiaministerinä toimineen entisen matkailuministerin omistuksessa olleet Panamaan sijoittautuneet yhtiöt saivat varoja; toteaa, että edelleen paljastuu yhteyksiä 17 Black Ltd. -yhtiön ja lukuisten Maltan julkisten hankkeiden välillä;

| L. | toteaa, että Yhdysvaltojen ulkoasiainministeriö on nimennyt Maltan entisen pääministerin kansliapäällikön ja aiemmin energiaministerinä toimineen entisen matkailuministerin ja näiden perheet osallisiksi merkittävään korruptioon, ja että näin ollen heiltä kielletään pääsy Yhdysvaltoihin; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että Yhdysvaltojen ulkoasiainministeriö on nimennyt Maltan entisen pääministerin kansliapäällikön ja aiemmin energiaministerinä toimineen entisen matkailuministerin ja näiden perheet osallisiksi merkittävään korruptioon, ja että näin ollen heiltä kielletään pääsy Yhdysvaltoihin;

| M. | toteaa, että Daphne Caruana Galizian paljastusten mukaan Pilatus Bank oli eniten käytetty pankki epäilyttävissä liiketoimissa, joihin osallistui maltalaisia ja azerbaidžanilaisia poliittisesti vaikutusvaltaisia henkilöitä; toteaa, että Maltan poliisikomentaja ilmoitti elokuussa 2020 julkisesti, että Pilatus Bank -pankissa rikollisiin toimiin osallistuneita vastaan oltiin tuolloin nostamassa välittömästi syytteitä; toteaa, että yli kaksi vuotta myöhemmin ainoastaan yksi henkilö on asetettu syytteeseen ja tutkinta vaikuttaa pysähtyneen; toteaa, että rikollisiin toimiin osallistuneiden on sallittu poistua maasta ja palata sinne vapaasti annetuista pidätysmääräyksistä huolimatta; toteaa, että Maltan pelitoiminnasta vastaavan viranomaisen entisen säännösten noudattamista valvoneen virkamiehen sallittiin poistua Maltasta hänen matkustaessaan lomallaan Maltan entisen pääministerin kanssa siitä huolimatta, että hänestä oli tehty eurooppalainen pidätysmääräys, ja että tämän jälkeen saapuessaan Italiaan hänet pidätettiin; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että Daphne Caruana Galizian paljastusten mukaan Pilatus Bank oli eniten käytetty pankki epäilyttävissä liiketoimissa, joihin osallistui maltalaisia ja azerbaidžanilaisia poliittisesti vaikutusvaltaisia henkilöitä; toteaa, että Maltan poliisikomentaja ilmoitti elokuussa 2020 julkisesti, että Pilatus Bank -pankissa rikollisiin toimiin osallistuneita vastaan oltiin tuolloin nostamassa välittömästi syytteitä; toteaa, että yli kaksi vuotta myöhemmin ainoastaan yksi henkilö on asetettu syytteeseen ja tutkinta vaikuttaa pysähtyneen; toteaa, että rikollisiin toimiin osallistuneiden on sallittu poistua maasta ja palata sinne vapaasti annetuista pidätysmääräyksistä huolimatta; toteaa, että Maltan pelitoiminnasta vastaavan viranomaisen entisen säännösten noudattamista valvoneen virkamiehen sallittiin poistua Maltasta hänen matkustaessaan lomallaan Maltan entisen pääministerin kanssa siitä huolimatta, että hänestä oli tehty eurooppalainen pidätysmääräys, ja että tämän jälkeen saapuessaan Italiaan hänet pidätettiin;

| N. | ottaa huomioon, että kaksi Mossack Fonseca -yritykseen yhteyksissä olleen ja sittemmin lakkautetun Nexia BT -yrityksen osakasta, jotka Daphne Caruana Galizian ja Panaman papereiden tutkimusten mukaan suunnittelivat korruptiota helpottamaan tarkoitetut rahanpesurakenteet, on asetettu syytteeseen vain joistakin heitä vastaan esitetyistä syytöksistä, ElectroGas-skandaalia lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että kaksi Mossack Fonseca -yritykseen yhteyksissä olleen ja sittemmin lakkautetun Nexia BT -yrityksen osakasta, jotka Daphne Caruana Galizian ja Panaman papereiden tutkimusten mukaan suunnittelivat korruptiota helpottamaan tarkoitetut rahanpesurakenteet, on asetettu syytteeseen vain joistakin heitä vastaan esitetyistä syytöksistä, ElectroGas-skandaalia lukuun ottamatta;

| O. | ottaa huomioon, että ElectroGas Malta Ltd:n ja Maltan hallituksen välinen nesteytetyn maakaasun toimitusvarmuutta koskeva sopimus, jonka allekirjoitti vuonna 2015 tuolloin energiaministerinä ollut entinen matkailuministeri, pidettiin salaisena vuosia ja että se paljastui vasta syyskuussa 2022 Daphne Caruana Galizia -säätiön ja erään mediakanavan julkistaessa tiedon; ottaa huomioon, että nykyistä yleistä syyttäjää on arvosteltu siitä, että apulaissyyttäjänä toimiessaan hän helpotti tämän sopimuksen allekirjoittamista ilman kanslian tai parlamentin hyväksyntää; ottaa huomioon, että murhan tapahtuma-aikaan Daphne Caruana Galizia tutki suurta määrää ElectroGas Malta Ltd:n sisäisiä asiakirjoja; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että ElectroGas Malta Ltd:n ja Maltan hallituksen välinen nesteytetyn maakaasun toimitusvarmuutta koskeva sopimus, jonka allekirjoitti vuonna 2015 tuolloin energiaministerinä ollut entinen matkailuministeri, pidettiin salaisena vuosia ja että se paljastui vasta syyskuussa 2022 Daphne Caruana Galizia -säätiön ja erään mediakanavan julkistaessa tiedon; ottaa huomioon, että nykyistä yleistä syyttäjää on arvosteltu siitä, että apulaissyyttäjänä toimiessaan hän helpotti tämän sopimuksen allekirjoittamista ilman kanslian tai parlamentin hyväksyntää; ottaa huomioon, että murhan tapahtuma-aikaan Daphne Caruana Galizia tutki suurta määrää ElectroGas Malta Ltd:n sisäisiä asiakirjoja;

| P. | ottaa huomioon, että yksi väitetyistä rikoskumppaneista on vihjannut ja tietyt oikeudenkäynnissä esitetyt tallenteet ovat osoittaneet Maltan entisen pääministerin kansliapäällikön olleen osallisena murhan suunnitteluun ja rahoittamiseen; ottaa huomioon, että hänet pidätettiin ja hän sai usean liikekumppaninsa kanssa syytteet rahanpesusta, petoksesta, korruptiosta ja väärennyksestä 20. maaliskuuta 2021 erillisessä tapauksessa, joka oli Daphne Caruana Galizian työn aiheena; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että yksi väitetyistä rikoskumppaneista on vihjannut ja tietyt oikeudenkäynnissä esitetyt tallenteet ovat osoittaneet Maltan entisen pääministerin kansliapäällikön olleen osallisena murhan suunnitteluun ja rahoittamiseen; ottaa huomioon, että hänet pidätettiin ja hän sai usean liikekumppaninsa kanssa syytteet rahanpesusta, petoksesta, korruptiosta ja väärennyksestä 20. maaliskuuta 2021 erillisessä tapauksessa, joka oli Daphne Caruana Galizian työn aiheena;

| Q. | ottaa huomioon, että Daphne Caruana Galizian murhasta aloitettiin vuoden 2019 lopulla riippumaton julkinen tutkinta, joka saatiin päätökseen 29. heinäkuuta 2021; ottaa huomioon, että julkisen tutkinnan tehnyt lautakunta julkaisi raportin, joka sisälsi päätelmiä ja suosituksia oikeusvaltioperiaatteen, lehdistönvapauden kunnioittamisen, sananvapauden ja toimittajien suojelun vahvistamisesta, perustuslain tason lakiuudistuksesta ja tiedotusvälineiden vapautta koskevista lainsäädäntöehdotuksista; ottaa huomioon, että lautakunta totesi myös, että vaikka ei ollut näyttöä siitä, että valtio olisi ollut mitenkään osallisena Caruana Galizian murhassa, sen olisi kannettava vastuu siitä, koska se on luonut rankaisemattomuuden ilmapiirin, joka on levittäytynyt hallinnon ytimen korkeimmilta tasoilta Auberge de Castille’sta (5) muihin elimiin, kuten sääntelyelimiin ja poliisiviranomaisiin, mikä johti oikeusvaltion romahtamiseen; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Daphne Caruana Galizian murhasta aloitettiin vuoden 2019 lopulla riippumaton julkinen tutkinta, joka saatiin päätökseen 29. heinäkuuta 2021; ottaa huomioon, että julkisen tutkinnan tehnyt lautakunta julkaisi raportin, joka sisälsi päätelmiä ja suosituksia oikeusvaltioperiaatteen, lehdistönvapauden kunnioittamisen, sananvapauden ja toimittajien suojelun vahvistamisesta, perustuslain tason lakiuudistuksesta ja tiedotusvälineiden vapautta koskevista lainsäädäntöehdotuksista; ottaa huomioon, että lautakunta totesi myös, että vaikka ei ollut näyttöä siitä, että valtio olisi ollut mitenkään osallisena Caruana Galizian murhassa, sen olisi kannettava vastuu siitä, koska se on luonut rankaisemattomuuden ilmapiirin, joka on levittäytynyt hallinnon ytimen korkeimmilta tasoilta Auberge de Castille’sta (5) muihin elimiin, kuten sääntelyelimiin ja poliisiviranomaisiin, mikä johti oikeusvaltion romahtamiseen;

| R. | ottaa huomioon, että Maltan hallitus on ehdottanut useita uudistuksia joidenkin kyseisten suositusten huomioon ottamiseksi, mukaan lukien lainsäädäntöehdotus tiedotusvälineiden vapauden vahvistamiseksi ja ehdotus SLAPP-kanteiden vastaiseksi laiksi; ottaa huomioon, että vuonna 2020 aloitettujen Maltan oikeusjärjestelmän uudistusten täytäntöönpanoa on jatkettu; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Maltan hallitus on ehdottanut useita uudistuksia joidenkin kyseisten suositusten huomioon ottamiseksi, mukaan lukien lainsäädäntöehdotus tiedotusvälineiden vapauden vahvistamiseksi ja ehdotus SLAPP-kanteiden vastaiseksi laiksi; ottaa huomioon, että vuonna 2020 aloitettujen Maltan oikeusjärjestelmän uudistusten täytäntöönpanoa on jatkettu;

| S. | ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen viimeisimmän arvion mukaan Maltan tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen kohdistuu keskisuuri kokonaisriski, mutta toimitukselliseen vapauteen ja poliittiseen riippumattomuuteen puolestaan suuri riski; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen viimeisimmän arvion mukaan Maltan tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen kohdistuu keskisuuri kokonaisriski, mutta toimitukselliseen vapauteen ja poliittiseen riippumattomuuteen puolestaan suuri riski;

| T. | toteaa, että viranomaiset ovat tehneet 40 erillistä oikeudellista muutoksenhakua tiedonvälityksen vapauteen liittyvistä pyynnöistä, jotka maltalainen uutismedia The Shift News on tehnyt riippumattomiin tiedotusvälineisiin liittyvistä julkisista menoista; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että viranomaiset ovat tehneet 40 erillistä oikeudellista muutoksenhakua tiedonvälityksen vapauteen liittyvistä pyynnöistä, jotka maltalainen uutismedia The Shift News on tehnyt riippumattomiin tiedotusvälineisiin liittyvistä julkisista menoista;

| U. | ottaa huomioon, että unionin tilaa koskevassa vuoden 2021 puheessa mainittiin Maltan viranomaisten käynnistämä oikeuslaitoksen uudistus; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että unionin tilaa koskevassa vuoden 2021 puheessa mainittiin Maltan viranomaisten käynnistämä oikeuslaitoksen uudistus;

| V. | ottaa huomioon, että rahanpesun vastaisia toimenpiteitä arvioiva asiantuntijakomitea (Moneyval) on todennut Maltan edistyneen merkittävästi rahanpesunvastaisen toimintaryhmän normien noudattamisessa ja että se on katsonut Maltan noudattavan vaatimuksia ja poisti sen 12 kuukauden jälkeen harmaalta listalta; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että rahanpesun vastaisia toimenpiteitä arvioiva asiantuntijakomitea (Moneyval) on todennut Maltan edistyneen merkittävästi rahanpesunvastaisen toimintaryhmän normien noudattamisessa ja että se on katsonut Maltan noudattavan vaatimuksia ja poisti sen 12 kuukauden jälkeen harmaalta listalta;

| W. | ottaa huomioon, että parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan oikeusvaltioasioita käsittelevä valtuuskunta teki vierailun Maltaan 23.-25. toukokuuta 2022, minkä johdosta valiokunnan demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia käsittelevä seurantaryhmä laati matkaraportin, jossa se ilmaisi huolensa muun muassa Daphne Caruana Galizian murhan seurannan ja julkisessa tutkinnassa annettujen suositusten täytäntöönpanon hitaudesta ja totesi kuitenkin samalla, että oikeuskäsittelyt ovat edelleen käynnissä; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan oikeusvaltioasioita käsittelevä valtuuskunta teki vierailun Maltaan 23.-25. toukokuuta 2022, minkä johdosta valiokunnan demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia käsittelevä seurantaryhmä laati matkaraportin, jossa se ilmaisi huolensa muun muassa Daphne Caruana Galizian murhan seurannan ja julkisessa tutkinnassa annettujen suositusten täytäntöönpanon hitaudesta ja totesi kuitenkin samalla, että oikeuskäsittelyt ovat edelleen käynnissä;

| 1. | ilmaisee kunnioituksensa Daphne Caruana Galizialle viisi vuotta tämän murhan jälkeen ja antaa tunnustusta hänen keskeiselle työlleen korruption, järjestäytyneen rikollisuuden, veropetosten ja rahanpesun paljastamiseksi sekä tällaiseen laittomaan toimintaan osallistuvien saattamiseksi vastuuseen; tuomitsee jyrkästi toimittajien kriminalisoinnin, surmat ja hyökkäykset heitä vastaan heidän tekemänsä työn johdosta, mukaan lukien Ján Kuciakin ja hänen kihlattunsa Martina Kušnírován surmat 21. helmikuuta 2018, Viktoria Marinovan surma 6. lokakuuta 2018, kreikkalaisen toimittajan George Karaivazin surma 9. huhtikuuta 2021 ja hollantilaisen toimittajan Peter R. de Vriesin surma 15. heinäkuuta 2021, ja korostaa heidän keskeistä rooliaan totuuden paljastamisessa, demokratian suojelemisessa ja rankaisemattomuuden kulttuurin lopettamisessa; antaa tunnustusta kaikille viime vuosina Euroopassa surmansa saaneille toimittajille; muistuttaa, että riippumattomilla tiedotusvälineillä ja aktiivisella kansalaisyhteiskunnalla on äärimmäisen tärkeä merkitys oikeuden, demokratian ja oikeusvaltion peruspilareina; toteaa, että toimittajien murhilla on vaikutusta paitsi yhteen jäsenvaltioon myös koko Euroopan unioniin; uskoo vakaasti, että demokraattisen oikeusvaltion suojelu on kaikkien yhteinen vastuu, joka ylittää kansalliset rajat ja puoluerajat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille edistyksen, joka on saavutettu Daphne Caruana Galizian murhaa koskevissa meneillään olevissa oikeudenkäynneissä, mutta pitää erittäin valitettavana, että ne ovat tähän mennessä johtaneet vain kolmeen tuomioon murhan toteuttamisesta sen jälkeen, kun palkkamurhaajat tunnustivat syyllisyytensä; toistaa siksi kehotuksensa saattaa murhan taustalla olevia perimmäisiä motiiveja koskeva tutkinta ja rikosoikeudelliset menettelyt päätökseen mahdollisimman pian, jotta murhaan millä tahansa tasolla osallistuneet saatetaan oikeuden eteen; toistaa pyyntönsä, että Europolin olisi osallistuttava täysimittaisesti ja jatkuvasti kaikkiin murhatutkinnan osa-alueisiin ja kaikkiin siihen liittyviin tutkimuksiin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille, että Maltan nykyinen pääministeri pyysi julkisesti anteeksi valtion puutteellista toimintaa, joka saattoi myötävaikuttaa Daphne Caruana Galizian murhaan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on huolissaan siitä, että vuosi julkista tutkintaa koskevan raportin julkaisemisen jälkeen sen suositusten täytäntöönpanoa koskeva prosessi on puutteellinen; panee merkille, että Maltan hallitus on esittänyt useita uudistuksia, muun muassa lainsäädäntöehdotuksia joidenkin näiden suositusten huomioon ottamiseksi; panee merkille Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun todenneen, että Maltan viranomaisten on varmistettava, että julkisen tutkintaraportin nojalla käynnistetyssä lainsäädäntötyössä noudatetaan kansainvälisiä normeja ja että se on täysin avoin julkiselle valvonnalle ja osallistumiselle; kehottaa Maltan hallitusta panemaan viipymättä täytäntöön kaikki julkisen tutkintaraportin suositukset; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää myönteisenä Maltan rahanpesun selvittelykeskuksen toimia ja korostaa, että on olennaisen tärkeää, että korkean tason talousrikoksista, erityisesti korruptiosta ja rahanpesusta, nostetaan järjestelmällisesti syytteet; on kuitenkin tyrmistynyt siitä, että syytteiden nostamisessa ei ole edistytty niissä korruptio- ja rahanpesutapauksissa, joita Daphne Caruana Galizian tutki murhansa tapahtuma-aikaan ja joihin on osallistunut epäiltyjä korkeimmalta poliittiselta tasolta; on myös huolissaan Maltan lainvalvonnan ja oikeuslaitoksen institutionaalisesta epäonnistumisesta ja kehottaa painokkaasti asiasta vastaavia viranomaisia saattamaan oikeuden eteen kaikki henkilöt, jotka ovat osallisina jossakin parhaillaan tutkittavana olevassa tai raportoidussa asiassa; on erittäin huolissaan viimeaikaisista paljastuksista, joiden mukaan korkeisiin poliittisiin virkamiehiin yhteyksissä olevista henkilöistä annettuihin eurooppalaisiin pidätysmääräyksiin jätetään toistuvasti reagoimatta; kehottaa Maltan viranomaisia puuttumaan haasteisiin, jotka liittyvät korkean tason korruptiotapausten tutkinnan kestoon, muun muassa toimimalla tehokkaammin lopullisten tuomioiden antamiseksi; korostaa institutionaalisen riippumattomuuden merkitystä oikeusvaltioperiaatteen asianmukaisen toteutumisen kannalta; kehottaa Maltan viranomaisia edistymään sellaisten tapausten tutkinnassa, joissa on kyse aiemmin virkamiehinä toimineiden henkilöiden mahdollisista yrityksistä salata todisteita ja estää tutkintaa ja oikeuskäsittelyjä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on huolissaan siitä, että Pilatus Bank -pankin toimihenkilöihin kohdistuvat tutkinta- ja oikeudenkäyntimenettelyt etenevät hitaasti ja että Maltan viranomaiset ovat pyrkineet pysäyttämään menettelyt; panee merkille sijoituksia koskevien riitojen kansainvälisen ratkaisukeskuksen 14. syyskuuta 2022 toteuttamat välitoimet (6), jotka ovat viivästyttäneet Maltan viranomaisten tutkimuksia; kehottaa Maltan viranomaisia myöntämään lisäresursseja viivästyksen syiden tutkimiseksi ja oikeudenkäytön varmistamiseksi; kehottaa asiaankuuluvia EU:n elimiä seuraamaan tiiviisti edistymistä Pilatus Bank -pankin tapauksessa; on myös huolissaan siitä, että Nexia BT -yrityksen kahta osakasta koskevan tapauksen käsittelyssä ei ole edistytty, ja kehottaa komissiota ja rahanpesun vastaisia toimenpiteitä arvioivaa asiantuntijakomiteaa seuraamaan tapausta; ilmaisee lisäksi huolensa väitteistä, joiden mukaan ElectroGas-sopimukseen liittyy rahanpesua ja korruptiota, ja kehottaa komissiota käyttämään kaikkia käytettävissään olevia keinoja arvioidakseen, onko sovellettavaa EU:n lainsäädäntöä noudatettu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää myönteisinä lisävalmiuksia, joita parhaillaan myönnetään yleisesti rikosten tutkintaan ja syytteeseenpanoon, tuomareiden uudistettua nimitysmenettelyä sekä yleisen syyttäjän toimiston ja tehtävien uudistamista; kehottaa Maltan parlamenttia pyrkimään sopimukseen korkeimman oikeuden presidentin nimittämisen epäpolitisoimisesta ja ottamaan oikeuslaitoksen mukaan menettelyyn ottaen huomioon oikeuslaitoksen nimityksiä koskevat eurooppalaiset normit ja Venetsian komission lausunnon; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää valitettavana Maltan oikeusjärjestelmän tehokkuuden heikkenemistä ja kehottaa löytämään ratkaisuja oikeudenkäyntien keston lyhentämiseksi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee merkille niiden tietojen merkityksen, jotka Yhdistyneillä arabiemiirikunnilla on hallussaan korruptioon liittyvien yritysten liiketoimista, ja niiden merkityksen meneillään oleville tutkinnoille; panee merkille, että Yhdistyneet arabiemiirikunnat on sittemmin merkitty rahanpesunvastaisen toimintaryhmän harmaalle listalle; sitoutuu seuraamaan Yhdistyneiden arabiemiirikuntien ja Maltan välistä jatkuvaa yhteistyötä sen varmistamiseksi, että syytetoimia varten tarvittavat tiedot pyydetään ja toimitetaan asianmukaisesti, ja toteaa, että tämän yhteistyön olisi vaikutettava Yhdistyneiden arabiemiirikuntien asemaan rahanpesun torjunnan sääntelyelimissä; kehottaa jälleen komissiota ja Maltan viranomaisia hyödyntämään kaikkia käytössään olevia välineitä, jotta varmistetaan yhteistyö ja asianmukainen oikeusapu kaikissa tutkinnoissa; kehottaa Yhdistyneitä arabiemiirikuntia ryhtymään pikaisesti yhteistyöhön Maltan viranomaisten kanssa tutkinnan helpottamiseksi ja yleisesti EU:n kanssa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee tyytyväisenä merkille, että Maltan hallitus on äskettäin siirtänyt asioita Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) käsiteltäväksi; katsoo kuitenkin, että tapausten kokonaismäärä on edelleen suhteellisen alhainen muihin jäsenvaltioihin verrattuna ja että Maltan järjestelmä rikosten havaitsemiseksi, tutkimiseksi ja syytteeseen asettamiseksi on edelleen epäselvä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ilmaisee vakavan huolensa siitä, että Maltan viranomaiset eivät ole tehneet EPPOn kanssa yhteistyötä vireillä olevissa tapauksissa; panee erityisesti merkille väitteet, jotka liittyvät meneillään olevaan tutkimukseen EU:n rahoittamasta hankkeesta, jossa on mukana Daphne Caruana Galizian murhan toimeksiantajaksi väitetty ja Dubaihin sijoittautuneen 17 Black Ltd. -yhtiön omistava henkilö; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on huolissaan entisen pääministerin kanslian avainhenkilöiden, kuten itse pääministerin, hänen kansliapäällikkönsä ja aiemmin energiaministerinä toimineen entisen matkailuministerin, rankaisemattomuudesta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee merkille Maltan hallituksen esittämät useat ehdotukset tiedotusvälineiden vapauden parantamiseksi; kehottaa Maltan viranomaisia varmistamaan, että ehdotetut uudistukset ovat toimittajien suojelua koskevien eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia, erityisesti mitä tulee toimittajiin julkisesti ja verkossa kohdistettavien uhkausten ja häirinnän ehkäisemiseen ja niistä rankaisemiseen, ja panemaan ne nopeasti täytäntöön; kehottaa Maltan viranomaisia myös ottamaan käyttöön lisätoimenpiteitä ja muita suojatoimia kriittisen ja riippumattoman journalismin toimintaympäristön vahvistamiseksi Maltassa sekä poliitikkojen ja virkamiesten vastuuvelvollisuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on huolissaan siitä, että tiedotusvälineiden vapaudelle ja moniarvoisuudelle on edelleen esteitä, jotka liittyvät esimerkiksi hallitukselle esitettyihin tiedonsaantipyyntöihin ja tiedotusvälineiden mahdollisesti syrjivään rahoitukseen; pitää valitettavana, että valtiolliset elimet ovat tehneet useita valituksia tietosuojavaltuutetun tekemistä 40 myönteisestä päätöksestä, jotka koskevat The Shift Newsin esittämiä tiedonvälityksen vapauteen liittyviä pyyntöjä, ja katsoo, että valituksilla voi olla lamaannuttava vaikutus media-alan toimijoihin ja kansalaisiin; kehottaa Maltan hallitusta peruuttamaan valitukset välittömästi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ilmaisee huolensa siitä, että tietojen mukaan tiedotusvälineitä käsittelevässä asiantuntijakomiteassa, jonka tehtävänä oli antaa media-alan muutoksia koskevia neuvoja, oli kyllä mukana joitakin tiedotusvälineiden edustajia, mutta Maltan hallitus ei järjestänyt asiasta julkista kuulemista; kehottaa Maltan viranomaisia varmistamaan, että media-alasta järjestetään laaja julkinen kuuleminen, kuten Maltan pääministeri sitoutui tekemään 13. lokakuuta 2022 kansainvälisten kansalaisjärjestöjen, Maltan mediayhteisön ja Euroopan neuvoston ryhdyttyä ajamaan asiaa, ja erityisesti että SLAPP-kanteiden käyttöä rajoitetaan; kehottaa Maltan parlamenttia hyväksymään ensisijaisesti asiaa koskevan lainsäädännön, myös perustuslakiin tehtävät muutokset; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää valitettavana, että toimittajia ja Daphne Caruana Galizian perheenjäseniä vastaan on edelleen nostettu SLAPP-kanteita, ja kehottaa jälleen kerran tapaukset vireille panneita henkilöitä, myös entisiä hallituksen virkamiehiä, luopumaan kanteista kiireellisesti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää myönteisinä nykyisiä ehdotuksia, joiden mukaan kunnianloukkauskanteisiin liittyviä tuomioistuinmaksuja ei perittäisi, kun vastaajana olevan toimittaja esittää alustavan vastineen, sekä Maltan tuomioistuinten mahdollisuutta arvioida kunnianloukkauskanteet ilmeisen perusteettomiksi ja siten hylätä ne; kehottaa Maltan viranomaisia panemaan täytäntöön komission suosituksen ja toteuttamaan tehokkaita toimia toimittajien suojelemiseksi; pitää myönteisenä komission ehdotusta direktiiviksi SLAPP-kanteiden torjumisesta (COM(2022)0177); |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa Maltan hallitusta käsittelemään edelleen tämänhetkisiä huolenaiheita, jotka liittyvät tiedotusvälineiden vapauteen ja julkisten tiedotusvälineiden riippumattomuuteen poliittisesta sekaantumisesta, mukaan lukien puitteet, joilla varmistetaan valtion mainonnan avoimuus, ja lisääntyvään vihapuheeseen sosiaalisessa mediassa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää myönteisenä väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevan Maltan vuoden 2013 lain muuttamista vuonna 2021 ja Maltan sitoumusta perustaa vuoden 2024 loppuun mennessä tietokanta väärinkäytösten paljastamista koskevien tietojen keräämiseksi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ilmaisee huolensa siitä, että uuden oikeusasiamiehen nimittämiseen ei ole löydetty ratkaisua ja että hallinnollisista tutkimuksista vastaaviksi ei ole nimitetty yhtään naista; kehottaa Maltan viranomaisia luomaan mekanismin mahdollisen umpikujatilanteen ratkaisemiseksi parlamentin tekemissä nimityksissä ja hyväksymään ensisijaisena asiana ihmisoikeus- ja tasa-arvovaliokunnan perustamisen Pariisin periaatteiden ja tasa-arvoa koskevan EU:n säännöstön mukaisesti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toistaa Maltan viranomaisille esittämänsä kehotuksen panna täysimääräisesti täytäntöön kaikki jäljellä olevat Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen, Venetsian komission, lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän ja rahanpesun vastaisia toimenpiteitä arvioivan asiantuntijakomitean suositukset; kehottaa Maltan viranomaisia pyytämään Venetsian komissiolta lausuntoa sen suositusten noudattamisesta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjä Maltassa koskeva ohjelma aiheuttaa edelleen suurta huolta; toistaa jälleen kantansa, jonka mukaan EU:n kansalaisuus ei ole myytävänä, ja kehottaa kieltämään ohjelman välittömästi Maltassa ja kaikkialla EU:ssa; pitää myönteisenä komission toimia rikkomusta koskevan asian viemiseksi EU:n tuomioistuimeen, ja odottaa tuomioistuimen lopullista päätöstä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan neuvostolle, Yhdistyneiden arabiemiirikuntien hallitukselle ja parlamentille sekä Maltan tasavallan presidentille. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  EUVL C 356, 4.10.2018, s. 29.

(2)  EUVL C 108, 26.3.2021, s. 107.

(3)  EUVL C 255, 29.6.2021, s. 22.

(4)  EUVL C 506, 15.12.2021, s. 64.

(5)  Auberge de Castille’ssa Vallettassa on ollut Maltan pääministerin kanslia maaliskuusta 1972 lähtien.

(6)  https://icsid.worldbank.org/cases/case-database/case-detail?CaseNo=ARB/21/36

---

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 149/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 149/22

---

P9_TA(2022)0372

Hlbtiq-henkilöihin kohdistuvien viharikosten lisääntyminen kaikkialla Euroopassa hiljattain Slovakiassa tapahtuneen homofobisen murhan valossa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2022 hlbtiq+-henkilöihin kohdistuvien viharikosten lisääntymisestä kaikkialla Euroopassa hiljattain Slovakiassa tapahtuneen homofobisen murhan valossa (2022/2894(RSP))

(2023/C 149/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja siihen liittyvän Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja siihen liittyvän Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS korvaamisesta (1), jäljempänä ”uhrien oikeuksia koskeva direktiivi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS korvaamisesta (1), jäljempänä ”uhrien oikeuksia koskeva direktiivi”,

| — | ottaa huomioon uhrien oikeuksia koskevan direktiivin täytäntöönpanon arvioinnin, joka sisältyy komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan (SWD(2022)0180) (2), ja sen 28. kesäkuuta 2022 päivätyn tiivistelmän (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uhrien oikeuksia koskevan direktiivin täytäntöönpanon arvioinnin, joka sisältyy komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan (SWD(2022)0180) (2), ja sen 28. kesäkuuta 2022 päivätyn tiivistelmän (3),

| — | ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (COM(2020)0698),

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Osallistavampi ja suojelevampi Eurooppa: EU-rikosten luettelon laajentaminen kattamaan vihapuheen ja viharikokset” (COM(2021)0777) ja sen liitteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Osallistavampi ja suojelevampi Eurooppa: EU-rikosten luettelon laajentaminen kattamaan vihapuheen ja viharikokset” (COM(2021)0777) ja sen liitteen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) vuonna 2019 käynnistämän EU:n hlbt-kyselytutkimuksen tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) vuonna 2019 käynnistämän EU:n hlbt-kyselytutkimuksen tulokset,

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (4),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n julistamisesta hlbtiq-vapauden alueeksi (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n julistamisesta hlbtiq-vapauden alueeksi (5),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2022 päivätyn Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen jäsenvaltioille vihapuheen torjumisesta (CM/Rec(2022)16) (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2022 päivätyn Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen jäsenvaltioille vihapuheen torjumisesta (CM/Rec(2022)16) (6),

| — | ottaa huomioon 31. maaliskuuta 2010 päivätyn Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen jäsenvaltioille toimista seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän torjumiseksi (CM/Rec(2010)5) (7) ja vuoden 2020 raportin sen täytäntöönpanosta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. maaliskuuta 2010 päivätyn Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen jäsenvaltioille toimista seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän torjumiseksi (CM/Rec(2010)5) (7) ja vuoden 2020 raportin sen täytäntöönpanosta (8),

| — | ottaa huomioon Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission (ECRI) yleisen politiikkasuosituksen nro 15 vihapuheen torjumisesta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission (ECRI) yleisen politiikkasuosituksen nro 15 vihapuheen torjumisesta (9),

| — | ottaa huomioon ECRIn maakohtaisen seurantakertomuksen Slovakian tasavallasta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ECRIn maakohtaisen seurantakertomuksen Slovakian tasavallasta (10),

| — | ottaa huomioon homo- ja transfobian poliittista manipulointia Euroopassa koskevan Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun huomautuksen ”Pride vs. indignity: political manipulation of homophobia and transphobia in Europe” (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon homo- ja transfobian poliittista manipulointia Euroopassa koskevan Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun huomautuksen ”Pride vs. indignity: political manipulation of homophobia and transphobia in Europe” (11),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun antaman raportin vierailustaan Slovakian tasavaltaan 15.–19. kesäkuuta 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun antaman raportin vierailustaan Slovakian tasavaltaan 15.–19. kesäkuuta 2015,

| — | ottaa huomioon komission oikeusvaltiokertomuksen 2022, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission oikeusvaltiokertomuksen 2022,

| — | ottaa huomioon unionin sisäasioiden pääosaston 20. toukokuuta 2022 päivätyn tutkimuksen oikeistolaisesta ääriliikehdinnästä EU:ssa (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin sisäasioiden pääosaston 20. toukokuuta 2022 päivätyn tutkimuksen oikeistolaisesta ääriliikehdinnästä EU:ssa (12),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että keskiviikkona 12. lokakuuta 2022 äärioikeistolainen radikalisoitunut aseistautunut mies, joka ihannoi valkoisen ylivallan ideologiaa kannattavia terroristeja, murhasi Bratislavan keskustassa Slovakiassa raa’asti kaksi nuorta, Matúš Horváthin ja Juraj Vankuličin, ja vahingoitti yhtä muuta henkilöä; ottaa huomioon, että ampumavälikohtaus tapahtui yhtenä kaupungin harvoista hlbtiq+-paikoista tunnetun homobaarin Tepláreňin ulkopuolella; ottaa huomioon, että ammuskelu oli tarkoituksellinen ja suunniteltu isku, joka oli kohdistettu nimenomaisesti hlbtiq+-yhteisöön, ja että tekijän tarkoituksena oli tappaa vielä enemmän ihmisiä, myös korkeita virkamiehiä; ottaa huomioon, että Slovakian poliisi luokitteli teon terrori-iskuksi ja tutkinta on edelleen kesken; ottaa huomioon, että jos teko vahvistetaan terrori-iskuksi, se olisi ensimmäinen hlbtiq+-yhteisöön kohdistunut terrori-isku EU:ssa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että keskiviikkona 12. lokakuuta 2022 äärioikeistolainen radikalisoitunut aseistautunut mies, joka ihannoi valkoisen ylivallan ideologiaa kannattavia terroristeja, murhasi Bratislavan keskustassa Slovakiassa raa’asti kaksi nuorta, Matúš Horváthin ja Juraj Vankuličin, ja vahingoitti yhtä muuta henkilöä; ottaa huomioon, että ampumavälikohtaus tapahtui yhtenä kaupungin harvoista hlbtiq+-paikoista tunnetun homobaarin Tepláreňin ulkopuolella; ottaa huomioon, että ammuskelu oli tarkoituksellinen ja suunniteltu isku, joka oli kohdistettu nimenomaisesti hlbtiq+-yhteisöön, ja että tekijän tarkoituksena oli tappaa vielä enemmän ihmisiä, myös korkeita virkamiehiä; ottaa huomioon, että Slovakian poliisi luokitteli teon terrori-iskuksi ja tutkinta on edelleen kesken; ottaa huomioon, että jos teko vahvistetaan terrori-iskuksi, se olisi ensimmäinen hlbtiq+-yhteisöön kohdistunut terrori-isku EU:ssa;

| B. | ottaa huomioon, että murhan tekijä, radikalisoitunut 19-vuotias opiskelija Bratislavasta, oli pakosalla useita tunteja iskun jälkeen; ottaa huomioon, että hän viesti tapauksesta aktiivisesti ennen ammuskelua, sen aikana ja sen jälkeen eri sosiaalisen median kanavien kautta; ottaa huomioon, että hänen sometililleen ilmestyi muutama tunti ennen ammuskelua juutalaisvastainen ja hlbtiq+-vastainen manifesti; ottaa huomioon, että samalla tilillä on kuva epäillystä murhaajasta Tepláreň-baarin ulkopuolella elokuun 2022 puolivälissä; ottaa huomioon, että puoli tuntia surmien jälkeen tilinomistaja tviittasi ”viharikos”, ”homobaari” ja ”ei kaduta” ja että hiukan ennen puoltayötä tilille ilmestyi teksti: ”tervemenoa, nähdään tuonpuoleisessa”; ottaa huomioon, että radikalisoitunut 19-vuotias opiskelija esiintyi valokuvissa, jotka yhdistävät hänet kansainväliseen antifeministiseen ja naisvihamieliseen ”incel”-ideologiaan ja -liikkeeseen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että murhan tekijä, radikalisoitunut 19-vuotias opiskelija Bratislavasta, oli pakosalla useita tunteja iskun jälkeen; ottaa huomioon, että hän viesti tapauksesta aktiivisesti ennen ammuskelua, sen aikana ja sen jälkeen eri sosiaalisen median kanavien kautta; ottaa huomioon, että hänen sometililleen ilmestyi muutama tunti ennen ammuskelua juutalaisvastainen ja hlbtiq+-vastainen manifesti; ottaa huomioon, että samalla tilillä on kuva epäillystä murhaajasta Tepláreň-baarin ulkopuolella elokuun 2022 puolivälissä; ottaa huomioon, että puoli tuntia surmien jälkeen tilinomistaja tviittasi ”viharikos”, ”homobaari” ja ”ei kaduta” ja että hiukan ennen puoltayötä tilille ilmestyi teksti: ”tervemenoa, nähdään tuonpuoleisessa”; ottaa huomioon, että radikalisoitunut 19-vuotias opiskelija esiintyi valokuvissa, jotka yhdistävät hänet kansainväliseen antifeministiseen ja naisvihamieliseen ”incel”-ideologiaan ja -liikkeeseen;

| C. | ottaa huomioon, että Slovakiassa hlbtiq+-yhteisöön on kohdistunut vihantäyteistä retoriikkaa ja väkivaltaa, johon ovat yllyttäneet myös monet slovakialaiset poliitikot; ottaa huomioon, että sanalliset ja fyysiset hyökkäykset hlbtiq+-yhteisöä vastaan ovat Slovakiassa varsin yleisiä, mikä estää yhteisön jäseniä tuntemasta oloaan turvalliseksi ja tuntemasta itseään hyväksytyksi yhteiskunnassa; ottaa huomioon, että tämän traagisen tapahtuman jälkeen sosiaaliseen mediaan ilmestyi vihamielisiä kommentteja, joissa pidettiin murhia oikeutettuina tai tehtiin pilaa niistä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Slovakiassa hlbtiq+-yhteisöön on kohdistunut vihantäyteistä retoriikkaa ja väkivaltaa, johon ovat yllyttäneet myös monet slovakialaiset poliitikot; ottaa huomioon, että sanalliset ja fyysiset hyökkäykset hlbtiq+-yhteisöä vastaan ovat Slovakiassa varsin yleisiä, mikä estää yhteisön jäseniä tuntemasta oloaan turvalliseksi ja tuntemasta itseään hyväksytyksi yhteiskunnassa; ottaa huomioon, että tämän traagisen tapahtuman jälkeen sosiaaliseen mediaan ilmestyi vihamielisiä kommentteja, joissa pidettiin murhia oikeutettuina tai tehtiin pilaa niistä;

| D. | ottaa huomioon, että hlbtiq+-yhteisöön kohdistuvaa vihan, suvaitsemattomuuden ja pelottelun ilmapiiriä Slovakiassa ovat vaalineet äärioikeistolaisten ja ääriliikkeiden lisäksi myös kirkon ja poliittisen eliitin edustajat, jotka ovat lausunnoissaan usein vaatineet hlbtiq+-henkilöihin kohdistuvia lisärajoituksia; ottaa huomioon, että kesäkuussa 2014 Slovakian parlamentti muutti maan perustuslakia siten, että samaa sukupuolta olevilta pareilta evättiin nimenomaisesti oikeus avioliittoon ja siitä seuraava oikeussuoja; ottaa huomioon, että helmikuussa 2015 järjestettiin hlbtiq+-vastainen kansanäänestys sen jälkeen, kun kirkon tukema konservatiivinen ryhmä Alliance for Family sai kerättyä 400 000 allekirjoitusta vetoomukselle, jolla vaadittiin äänestystä tiukemmasta hlbtiq+-henkilöiden vastaisesta lainsäädännöstä; ottaa huomioon, että vallassa olevan koalitiopuolueen jäsen ehdotti toukokuussa 2022 lakia, jonka tarkoituksena on kieltää sateenkaarilippu valtion omistamista ja julkisista rakennuksista; ottaa huomioon, että parlamentin jäsenet esittivät syyskuussa toisen lainsäädäntöehdotuksen, jolla pyritään kieltämään kaikki maininnat queer-yhteisöstä kouluissa, mainoksissa ja televisiossa; ottaa huomioon, että slovakialaisissa kouluissa ei ole pakollista, ikätasolle sopivaa parisuhde- ja seksuaalikasvatusta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että hlbtiq+-yhteisöön kohdistuvaa vihan, suvaitsemattomuuden ja pelottelun ilmapiiriä Slovakiassa ovat vaalineet äärioikeistolaisten ja ääriliikkeiden lisäksi myös kirkon ja poliittisen eliitin edustajat, jotka ovat lausunnoissaan usein vaatineet hlbtiq+-henkilöihin kohdistuvia lisärajoituksia; ottaa huomioon, että kesäkuussa 2014 Slovakian parlamentti muutti maan perustuslakia siten, että samaa sukupuolta olevilta pareilta evättiin nimenomaisesti oikeus avioliittoon ja siitä seuraava oikeussuoja; ottaa huomioon, että helmikuussa 2015 järjestettiin hlbtiq+-vastainen kansanäänestys sen jälkeen, kun kirkon tukema konservatiivinen ryhmä Alliance for Family sai kerättyä 400 000 allekirjoitusta vetoomukselle, jolla vaadittiin äänestystä tiukemmasta hlbtiq+-henkilöiden vastaisesta lainsäädännöstä; ottaa huomioon, että vallassa olevan koalitiopuolueen jäsen ehdotti toukokuussa 2022 lakia, jonka tarkoituksena on kieltää sateenkaarilippu valtion omistamista ja julkisista rakennuksista; ottaa huomioon, että parlamentin jäsenet esittivät syyskuussa toisen lainsäädäntöehdotuksen, jolla pyritään kieltämään kaikki maininnat queer-yhteisöstä kouluissa, mainoksissa ja televisiossa; ottaa huomioon, että slovakialaisissa kouluissa ei ole pakollista, ikätasolle sopivaa parisuhde- ja seksuaalikasvatusta;

| E. | ottaa huomioon, että perjantaina 14. lokakuuta 2022 suuri määrä ihmisiä, heidän joukossaan Slovakian presidentti ja pääministeri, kokoontui Bratislavassa kulkueeseen, jolla haluttiin tuomita viha hlbtiq+-henkilöitä kohtaan; ottaa huomioon, että kaikkialla maassa ja useissa muissa jäsenvaltioissa järjestettiin vastaavia tapahtumia Slovakian hlbtiq+-yhteisön oikeuksien puolustamiseksi; ottaa huomioon, että Slovakian presidentti toisti jälleen useasti aiemmin esittämänsä pyynnön, etteivät poliitikot levittäisi vihaa; ottaa huomioon, että presidentin virka-asunnolla ripustettiin ensimmäistä kertaa sateenkaarilippu Slovakian ja EU-maiden lippujen viereen ja että Slovakian parlamentti valaisi Bratislavan linnan murhan uhrien muistoksi; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että perjantaina 14. lokakuuta 2022 suuri määrä ihmisiä, heidän joukossaan Slovakian presidentti ja pääministeri, kokoontui Bratislavassa kulkueeseen, jolla haluttiin tuomita viha hlbtiq+-henkilöitä kohtaan; ottaa huomioon, että kaikkialla maassa ja useissa muissa jäsenvaltioissa järjestettiin vastaavia tapahtumia Slovakian hlbtiq+-yhteisön oikeuksien puolustamiseksi; ottaa huomioon, että Slovakian presidentti toisti jälleen useasti aiemmin esittämänsä pyynnön, etteivät poliitikot levittäisi vihaa; ottaa huomioon, että presidentin virka-asunnolla ripustettiin ensimmäistä kertaa sateenkaarilippu Slovakian ja EU-maiden lippujen viereen ja että Slovakian parlamentti valaisi Bratislavan linnan murhan uhrien muistoksi;

| F. | ottaa huomioon, että ennakkoluuloihin perustuvat rikokset, joita kutsutaan viharikoksiksi, vaikuttavat paitsi niiden kohteena oleviin henkilöihin myös kokonaisiin yhteisöihin ja yhteiskuntiin; ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla on myönteinen velvollisuus varmistaa, että ihmisarvoa, koskemattomuutta ja kidutuksen sekä epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen kieltoa koskevia oikeuksia suojellaan ja että ne pannaan täytäntöön käytännössä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että ennakkoluuloihin perustuvat rikokset, joita kutsutaan viharikoksiksi, vaikuttavat paitsi niiden kohteena oleviin henkilöihin myös kokonaisiin yhteisöihin ja yhteiskuntiin; ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla on myönteinen velvollisuus varmistaa, että ihmisarvoa, koskemattomuutta ja kidutuksen sekä epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen kieltoa koskevia oikeuksia suojellaan ja että ne pannaan täytäntöön käytännössä;

| G. | ottaa huomioon, että hlbtiq+-henkilöihin kohdistuva ennakkoluuloihin perustuva syrjivä ja leimaava kielenkäyttö on yhä yleisempää, mikä lisää väkivaltaa ja epäinhimillistä kohtelua ja johtaa siihen, etteivät rikoksentekijät tunne syyllisyyttä vaan kokevat, ettei heitä estä mikään; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että hlbtiq+-henkilöihin kohdistuva ennakkoluuloihin perustuva syrjivä ja leimaava kielenkäyttö on yhä yleisempää, mikä lisää väkivaltaa ja epäinhimillistä kohtelua ja johtaa siihen, etteivät rikoksentekijät tunne syyllisyyttä vaan kokevat, ettei heitä estä mikään;

| H. | ottaa huomioon, että vuonna 2019 tehty EU:n toinen hlbti-kyselytutkimus piirsi synkän kuvan hlbtiq+-henkilöiden syrjinnästä EU:ssa ja osoitti, että edistyminen on ollut vähäistä vuonna 2012 tehdyn ensimmäisen hlbti-kyselytutkimuksen jälkeisinä vuosina; ottaa huomioon, että vuonna 2019 oli nähtävissä, että poliisille yleisimmistä vihaan perustuvista fyysisistä tai seksuaalisista hyökkäyksistä ilmoittaneiden ihmisten määrä oli jo vähentynyt vuodesta 2012; ottaa huomioon, että Slovakian tasavallassa joka kymmenes vastaajista oli joutunut vihaan perustuvan hyökkäyksen kohteeksi; ottaa huomioon, että Slovakian tasavaltaa koskevassa vuoden 2020 maakohtaisessa seurantakertomuksessaan ECRI totesi, että tutkimusten mukaan noin 1–8 prosenttia Slovakian väestöstä on hlbti-henkilöitä; ottaa huomioon, että ECRI pani merkille politiikan roolin hlbtiq+-vastaisen retoriikan vahvistamisessa erityisesti hlbtiq+-vastaisten kampanjoiden, tasa-arvoisen avioliiton estävän perustuslakimuutoksen ja muiden hlbtiq+-henkilöitä avoimesti syrjivien poliittisten aloitteiden välityksellä; ottaa huomioon, että ECRI pani ikäväkseen merkille viime vuosien kielteisen dynamiikan hlbtiq+-henkilöiden tasa-arvon vähäisen edistymisen rinnakkaisilmiönä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että vuonna 2019 tehty EU:n toinen hlbti-kyselytutkimus piirsi synkän kuvan hlbtiq+-henkilöiden syrjinnästä EU:ssa ja osoitti, että edistyminen on ollut vähäistä vuonna 2012 tehdyn ensimmäisen hlbti-kyselytutkimuksen jälkeisinä vuosina; ottaa huomioon, että vuonna 2019 oli nähtävissä, että poliisille yleisimmistä vihaan perustuvista fyysisistä tai seksuaalisista hyökkäyksistä ilmoittaneiden ihmisten määrä oli jo vähentynyt vuodesta 2012; ottaa huomioon, että Slovakian tasavallassa joka kymmenes vastaajista oli joutunut vihaan perustuvan hyökkäyksen kohteeksi; ottaa huomioon, että Slovakian tasavaltaa koskevassa vuoden 2020 maakohtaisessa seurantakertomuksessaan ECRI totesi, että tutkimusten mukaan noin 1–8 prosenttia Slovakian väestöstä on hlbti-henkilöitä; ottaa huomioon, että ECRI pani merkille politiikan roolin hlbtiq+-vastaisen retoriikan vahvistamisessa erityisesti hlbtiq+-vastaisten kampanjoiden, tasa-arvoisen avioliiton estävän perustuslakimuutoksen ja muiden hlbtiq+-henkilöitä avoimesti syrjivien poliittisten aloitteiden välityksellä; ottaa huomioon, että ECRI pani ikäväkseen merkille viime vuosien kielteisen dynamiikan hlbtiq+-henkilöiden tasa-arvon vähäisen edistymisen rinnakkaisilmiönä;

| I. | ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on äskettäin antanut useita tuomioita hlbtiq+-henkilöihin kohdistuviin viharikoksiin liittyvissä asioissa: asiassa Stoyanova v. Bulgaria, joka koski 26-vuotiaan homomiehen julmaa murhaamista yleisessä puistossa ja jossa Bulgariaa vaadittiin uudistamaan rikoslakiaan siten, että siinä luokiteltaisiin tällaiset väkivaltarikokset (jotka perustuvat oletettuun tai tosiasialliseen seksuaaliseen suuntautumiseen) törkeiksi (13), asiassa Sabalić v. Kroatia, joka koski lesbonaiseen kohdistuvaa viharikosta ja jossa todettiin, että elleivät viranomaiset omaksuisi tiukkaa linjaa, ennakkoluuloihin perustuviin välikohtauksiin suhtauduttaisiin välinpitämättömästi, mikä merkitsisi, että viharikoksia katsottaisiin virallisesti läpi sormien tai ne jopa hyväksyttäisiin hiljaisesti (14), ja asiassa Beizaras ja Levickas v. Liettua, jossa tunnustettiin valtion positiivinen velvoite tutkia verkossa esiintyviä homofobisia kommentteja, joissa yllytetään vihaan ja väkivaltaan (15); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on äskettäin antanut useita tuomioita hlbtiq+-henkilöihin kohdistuviin viharikoksiin liittyvissä asioissa: asiassa Stoyanova v. Bulgaria, joka koski 26-vuotiaan homomiehen julmaa murhaamista yleisessä puistossa ja jossa Bulgariaa vaadittiin uudistamaan rikoslakiaan siten, että siinä luokiteltaisiin tällaiset väkivaltarikokset (jotka perustuvat oletettuun tai tosiasialliseen seksuaaliseen suuntautumiseen) törkeiksi (13), asiassa Sabalić v. Kroatia, joka koski lesbonaiseen kohdistuvaa viharikosta ja jossa todettiin, että elleivät viranomaiset omaksuisi tiukkaa linjaa, ennakkoluuloihin perustuviin välikohtauksiin suhtauduttaisiin välinpitämättömästi, mikä merkitsisi, että viharikoksia katsottaisiin virallisesti läpi sormien tai ne jopa hyväksyttäisiin hiljaisesti (14), ja asiassa Beizaras ja Levickas v. Liettua, jossa tunnustettiin valtion positiivinen velvoite tutkia verkossa esiintyviä homofobisia kommentteja, joissa yllytetään vihaan ja väkivaltaan (15);

| J. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ministerikomitea hyväksyi vuonna 2022 vihapuheen torjumista koskevan suosituksen ja on parhaillaan valmistelemassa viharikosten torjumista koskevaa suositusta vuodeksi 2023; ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ministerikomitea antoi vuonna 2010 jäsenvaltioille merkittävän suosituksen toimenpiteistä seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän torjumiseksi; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ministerikomitea hyväksyi vuonna 2022 vihapuheen torjumista koskevan suosituksen ja on parhaillaan valmistelemassa viharikosten torjumista koskevaa suositusta vuodeksi 2023; ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ministerikomitea antoi vuonna 2010 jäsenvaltioille merkittävän suosituksen toimenpiteistä seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän torjumiseksi;

| K. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu varoitti vuonna 2021 hlbtiq+-vähemmistöjen mustamaalaamisesta, jota niin sanottujen perinteisten arvojen puolustajina esittäytyvät äärikonservatiiviset ja kansallismieliset poliitikot käyttävät taktiikkanaan pönkittääkseen omaa asemaansa ja saadakseen valtaa tai pysyäkseen vallassa; ottaa huomioon, että tämä herättää suurta huolta siitä, että poliitikot oikeuttavat vihan, jos he saavat vastineeksi mahdollista poliittista hyötyä; ottaa huomioon, että ihmisoikeusvaltuutetun mukaan hlbtiq+-henkilöiden mustamaalaaminen on merkki laajalle levinneestä ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen vastustuksesta ja on hyökkäys niitä vastaan, ja toteaa, että ne molemmat ovat EU:n keskeisiä arvoja; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu varoitti vuonna 2021 hlbtiq+-vähemmistöjen mustamaalaamisesta, jota niin sanottujen perinteisten arvojen puolustajina esittäytyvät äärikonservatiiviset ja kansallismieliset poliitikot käyttävät taktiikkanaan pönkittääkseen omaa asemaansa ja saadakseen valtaa tai pysyäkseen vallassa; ottaa huomioon, että tämä herättää suurta huolta siitä, että poliitikot oikeuttavat vihan, jos he saavat vastineeksi mahdollista poliittista hyötyä; ottaa huomioon, että ihmisoikeusvaltuutetun mukaan hlbtiq+-henkilöiden mustamaalaaminen on merkki laajalle levinneestä ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen vastustuksesta ja on hyökkäys niitä vastaan, ja toteaa, että ne molemmat ovat EU:n keskeisiä arvoja;

| L. | ottaa huomioon, että komission heinäkuussa 2022 julkaisemassa vuoden 2022 oikeusvaltiokertomuksessa ilmaistaan jatkuva huoli sukupuolten tasa-arvoon ja hlbtiq+-henkilöiden oikeuksiin liittyviä kysymyksiä koskevien kansalaisjärjestöjen toimien rahoituksesta ja ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistetuista näihin seikkoihin liittyvistä sanallisista hyökkäyksistä sekä rahoituksen maksamisesta sellaisten julkisten tukijärjestelmien kautta, jotka edelleen sulkevat ulkopuolelle näitä kysymyksiä käsittelevät järjestöt; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että komission heinäkuussa 2022 julkaisemassa vuoden 2022 oikeusvaltiokertomuksessa ilmaistaan jatkuva huoli sukupuolten tasa-arvoon ja hlbtiq+-henkilöiden oikeuksiin liittyviä kysymyksiä koskevien kansalaisjärjestöjen toimien rahoituksesta ja ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistetuista näihin seikkoihin liittyvistä sanallisista hyökkäyksistä sekä rahoituksen maksamisesta sellaisten julkisten tukijärjestelmien kautta, jotka edelleen sulkevat ulkopuolelle näitä kysymyksiä käsittelevät järjestöt;

| M. | ottaa huomioon, että uhrien oikeuksia koskevassa direktiivissä edellytetään, että viharikosten uhreista tehdään henkilökohtainen arviointi ja että arvioinnissa määritetään erityiset suojelu- ja tukitarpeet, jotka liittyvät esimerkiksi heidän seksuaaliseen suuntautumiseensa, sukupuoli-identiteettiinsä tai sukupuolen ilmaisuunsa, ja määritetään viharikosten uhrit erityisen haavoittuvassa asemassa oleviksi uhreiksi; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että uhrien oikeuksia koskevassa direktiivissä edellytetään, että viharikosten uhreista tehdään henkilökohtainen arviointi ja että arvioinnissa määritetään erityiset suojelu- ja tukitarpeet, jotka liittyvät esimerkiksi heidän seksuaaliseen suuntautumiseensa, sukupuoli-identiteettiinsä tai sukupuolen ilmaisuunsa, ja määritetään viharikosten uhrit erityisen haavoittuvassa asemassa oleviksi uhreiksi;

| N. | ottaa huomioon, että komissio julkaisi joulukuussa 2021 ehdotuksen neuvoston päätökseksi vihapuheen ja viharikosten sisällyttämisestä EU-rikosten luetteloon, sellaisena kuin se on kodifioitu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 83 artiklan 1 kohdassa, jossa edellytetään yksimielistä päätöstä neuvostossa; ottaa huomioon, että Unkari, Puola ja Tšekki eivät edelleenkään ole antaneet tukeaan tälle päätökselle; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että komissio julkaisi joulukuussa 2021 ehdotuksen neuvoston päätökseksi vihapuheen ja viharikosten sisällyttämisestä EU-rikosten luetteloon, sellaisena kuin se on kodifioitu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 83 artiklan 1 kohdassa, jossa edellytetään yksimielistä päätöstä neuvostossa; ottaa huomioon, että Unkari, Puola ja Tšekki eivät edelleenkään ole antaneet tukeaan tälle päätökselle;

| O. | ottaa huomioon, että seksuaalista suuntautumista ja sukupuoli-identiteettiä käsittelevä YK:n riippumaton asiantuntija totesi vuonna 2020 pandemian yhteydessä, että hlbt-henkilöihin kohdistuvaan väkivaltaan yllyttävä vihapuhe on lisääntynyt, ja kehotti valtioita suojelemaan hlbtiq+-henkilöitä väkivallalta ja syrjinnältä ja asettamaan rikoksentekijät syytteeseen (16); ottaa huomioon, että vihapuhetta koskevassa Yhdistyneiden kansakuntien strategiassa ja toimintasuunnitelmassa vuodelta 2019 todettiin vihapuheen olevan uhka demokraattisille arvoille, yhteiskunnalliselle vakaudelle ja rauhalle (17); |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että seksuaalista suuntautumista ja sukupuoli-identiteettiä käsittelevä YK:n riippumaton asiantuntija totesi vuonna 2020 pandemian yhteydessä, että hlbt-henkilöihin kohdistuvaan väkivaltaan yllyttävä vihapuhe on lisääntynyt, ja kehotti valtioita suojelemaan hlbtiq+-henkilöitä väkivallalta ja syrjinnältä ja asettamaan rikoksentekijät syytteeseen (16); ottaa huomioon, että vihapuhetta koskevassa Yhdistyneiden kansakuntien strategiassa ja toimintasuunnitelmassa vuodelta 2019 todettiin vihapuheen olevan uhka demokraattisille arvoille, yhteiskunnalliselle vakaudelle ja rauhalle (17);

| 1. | tuomitsee mitä jyrkimmin Slovakiassa tehdyn hlbtiq+-yhteisöön kohdistetun raukkamaisen terroriteon ja Matúš Horváthin ja Juraj Vankuličin murhaamisen; pitää valitettavana tätä ideologisin perustein tehtyä äärioikeistolaista hyökkäystä; ilmaisee vilpittömän osanottonsa uhrien perheille; |
| --- | --- |

1.

| 2. | antaa tunnustusta sille, miten Slovakian kansalaisyhteiskunta ja kansalaiset reagoivat välittömästi, massiivisesti ja myönteisin toimin murhiin, kuten eri puolilla maata ja ulkomailla järjestetyin kulkuein, ja osoittaa myötätuntoaan maan hlbtiq+-yhteisöä kohtaan; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuomitsee jyrkästi kaikenlaisen vihan ja väkivallan sekä kaikenlaiset henkilöihin kohdistetut fyysiset tai sanalliset hyökkäykset heidän sukupuolensa, seksuaalisen suuntautumisensa, sukupuoli-identiteettinsä tai sukupuolen ilmaisunsa ja sukupuolitettujen kehon piirteiden perusteella niin Slovakiassa kuin EU:ssa; muistuttaa, että hlbtiq+-henkilöihin kohdistetulle vihalle, rasismille ja syrjinnälle ei ole sijaa yhteiskunnissamme; pyytää komissiota, Eurooppa-neuvostoa ja neuvostoa omaksumaan jyrkän ja päättäväisen kannan Euroopassa esiintyvää rasismia, väkivaltaa ja epäoikeudenmukaisuutta vastaan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa Slovakian hallitusta ja parlamenttia osoittamaan todellista sitoutumista siihen, että hlbtiq+-henkilöiden suojelemisessa kaikenlaisilta viharikoksilta ja homofobialta tiiviissä yhteistyössä hlbtiq+-yhteisön kanssa edistytään merkityksellisesti, ja esittämään julkisesti vahvan kannanoton hlbtiq+-henkilöiden ihmisoikeuksien loukkauksia vastaan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa Slovakian viranomaisia torjumaan tehokkaasti hlbtiq+-henkilöihin kohdistettuja disinformaatiokampanjoita, kannustamaan tiedotusvälineitä välittämään objektiivisesti ja ammattimaisesti tosiasioihin perustuvaa tietoa hlbtiq+-henkilöistä sekä seksuaaliseen suuntautumiseen, sukupuoli-identiteettiin, sukupuolen ilmaisuun ja sukupuolitettuihin kehon piirteisiin liittyvistä kysymyksistä ja tutkimaan Slovakian hlbtiq+-yhteisön jäseniin kohdistuvia viharikoksia ja vihapuhetta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ilmaisee vakavan huolensa siitä, että Slovakiassa käytetään toistuvasti hyökkäävää, aggressiivista ja homofobista kieltä hlbtiq+-yhteisöä kohtaan ja että näin ovat tehneet myös Slovakian tasavallan hallituksen ja parlamentin entiset ja nykyiset jäsenet sekä eräät entiset pääministerit; kehottaa pysäyttämään Slovakian yhteiskunnan polarisoitumisen ja torjumaan kaikenlaisen yhteistyön äärioikeistolaisten ääriliikkeiden kanssa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa Slovakian tasavallan hallitusta ja parlamenttia turvaamaan perusoikeuskirjan perusteella Slovakiassa asuvien hlbtiq+-henkilöiden yhtäläiset oikeudet ja takaamaan kaikkien oikeuksien kunnioittamisen, erityisesti yksityis- ja perhe-elämän, ja tunnustamaan samaa sukupuolta olevat pariskunnat oikeudellisesti; kehottaa saattamaan päätökseen meneillään olevat keskustelut sukupuolen oikeudellisen tunnustamisen uudistamisesta kansainvälisten ja EU:n normien mukaisesti ja kehottaa hyväksymään asian nopeasti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ilmaisee syvän huolensa sateenkaariperheiden ja erityisesti heidän lastensa syrjinnästä Slovakiassa, kun heidän perusihmisoikeuksiaan ei turvata johtuen vanhempien tai kumppanien seksuaalisesta suuntautumisesta, sukupuoli-identiteetistä, sukupuolen ilmaisusta tai sukupuolitetuista kehon piirteistä; kehottaa hallitusta lopettamaan tämän syrjinnän ja poistamaan kaikki esteet, joita hlbtiq+-henkilöt kohtaavat käyttäessään perusoikeuttaan liikkua vapaasti EU:ssa; kehottaa hallitusta noudattamaan kansainvälisen oikeuden ja unionin oikeuden mukaisia velvoitteitaan ja takaamaan perusoikeudet kaikille ihmisille; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee merkille ECRIn maakohtaisen seurantakertomuksen Slovakian tasavallasta; palauttaa mieliin, että ECRI antoi Slovakian viranomaisille useita suosituksia, kuten hlbti-henkilöitä koskevan toimintasuunnitelman laatiminen ja täytäntöönpano tiiviissä yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan kanssa, uuden toimintasuunnitelman hyväksyminen erityisesti vihapuheen muodossa ilmenevän rasismin, homofobian ja transfobian ehkäisemiseksi ja torjumiseksi, sen varmistaminen, että internetpalvelujen tarjoajat ja verkkoyhteisöoperaattorit poistavat nopeasti ja järjestelmällisesti vihapuheen järjestelmistään ja toimittavat todisteet oikeusviranomaisille, sekä rikoslain tarkistaminen sen varmistamiseksi, että rasistiset, homofobiset tai transfobiset motiivit katsotaan raskauttaviksi asianhaaroiksi kaikessa lain rikkomisessa; tukee täysin ECRIn suosituksia ja kehottaa Slovakian viranomaisia panemaan toimenpiteet välittömästi täytäntöön; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on erittäin huolestunut hlbtiq+-henkilöiden vastaisten ryhmien ja erityisesti äärioikeistolaisten ääriryhmien rankaisemattomuudesta joissakin jäsenvaltioissa ja korostaa, että rankaisemattomuuden tunne on yksi syy siihen, että tiettyjen äärioikeistolaisten järjestöjen väkivaltaisuudet ovat hälyttävästi lisääntyneet ja että vähemmistöihin, myös hlbtiq+-yhteisöön, kohdistuvat uhkaukset ovat samoin lisääntyneet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on erittäin huolestunut siitä, että nuorempi sukupolvi Euroopassa ja muualla on yhä vähemmän huolissaan fasismin historiasta sekä syvään juurtuneesta hlbtiq+-henkilöihin, etnisiin vähemmistöihin ja juutalaisväestöön kohdistuvasta vihasta ja syrjinnästä; korostaa, että historian tuntemus on yksi edellytys kyseisten rikosten ehkäisemiseksi tulevaisuudessa ja että se on asetettava tärkeään asemaan nuorempien sukupolvien kasvatuksessa; korostaa, että historian opetussuunnitelmissa on varattava enemmän aikaa objektiiviselle ja tosiasioihin perustuvalle oppimiselle erilaisista ideologioista, niiden muodoista ja alkuperästä, fasismi mukaan luettuna, sekä niiden seurauksista ja ilmenemisestä nykyaikana; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että vihapuhetta ja viharikoksia esiintyy kaikkialla EU:ssa ja että ne ovat lisääntyneet viime vuosina; korostaa, että julkisuuden henkilöiden ja erityisesti poliitikkojen vihapuheen katsotaan oikeuttavan vihapuheeseen syyllistyneiden vihan; katsoo, että tällaisia ilmaisumuotoja on torjuttava, sillä ne yllyttävät vihaan, levittävät tai edistävät sitä ja ovat demokraattisen ja moniarvoisen yhteiskunnan periaatteiden vastaisia; on huolestunut hlbtiq+-henkilöihin ennakkoluuloisesti suhtautuvan narratiivin yleistymisestä äärioikeistolaisten, vaihtoehtoisen oikeiston (alt-right) ja äärikonservatiivisten puolueiden keskuudessa; kehottaa viranomaisia ja erityisesti paikallisviranomaisia auttamaan siinä, että näihin ja muihin hyökkäyksiin liittyvä suvaitsemattomuuden kierre saadaan pysäytettyä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | katsoo, että EU:n olisi käynnistettävä kampanjoita hlbtiq+-henkilöiden vastaisen narratiivin ja oikeistolaisten ääriliikkeiden torjumiseksi EU:n tasolla ja kehitettävä ja rahoitettava pitkän aikavälin ohjelmia, joilla tuetaan paikallisia ruohonjuuritason järjestöjä ja paikallistason kansalaisaloitteita, jotta voidaan kehittää väestön kykyä vastustaa oikeistolaisia ääriliikkeitä; kehottaa komissiota myös asettamaan etusijalle hlbtiq+-henkilöiden vastaisen narratiivin seurannan disinformaatiota koskevissa toimissaan; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan sen varmistamiseksi, että koulutuksessa edistetään hyväksyntää, suvaitsevaisuutta, monimuotoisuutta, tasa-arvoa ja kunnioitusta seksuaaliseen suuntautumiseen, sukupuoli-identiteettiin, sukupuolen ilmaisuun ja sukupuolitettuihin kehon piirteisiin liittyvissä kysymyksissä esimerkiksi ihmisoikeuksia koskevan järjestelmällisen koulutuksen ja valistuskampanjoiden avulla; korostaa, että on puututtava ääriajattelun perussyihin räätälöidyillä ennaltaehkäisevillä toimenpiteillä yhteistyössä koulujen ja perheiden kanssa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuomitsee jyrkästi sellaiset hallitukset Euroopassa, jotka turvautuvat äärioikeistolaisten ja muiden hlbtiq+-henkilöihin ennakkoluuloisesti suhtautuvien poliittisten puolueiden aktiiviseen tai passiiviseen tukeen, jotta ne voivat päästä valtaan ja pysyä vallassa ja oikeuttaa narratiivinsa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan kansalaisyhteiskuntaa unionin tasolla sekä kansallisesti, alueellisesti ja paikallisesti, jotta voidaan vahvistaa demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia, sillä kansalaisyhteiskunnalla on tärkeä rooli erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa äärioikeistolainen ideologia on nostanut päätään ja vihapuhe on lisääntynyt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota laajentamaan vuotuisen oikeusvaltiokertomuksen soveltamisalaa siten, että se kattaa järjestelmällisesti perusoikeudet ja myös hlbtiq+-henkilöiden oikeudet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että jäsenvaltioiden on torjuttava hlbtiq+-henkilöihin kohdistuvaa vihaa kaikin mahdollisin keinoin, myös panemalla täytäntöön Euroopan neuvoston ministerikomitean suositukset, joissa kehotetaan jäsenvaltioita varmistamaan tehokas, pikainen ja puolueeton tutkinta sekä tällaisista rikoksista vastuussa olevien syytteeseen asettaminen, vahvistamaan, että seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin liittyvä ennakkoluuloon perustuva teon vaikutin voidaan seuraamuksia määrättäessä ottaa huomioon seuraamuksen koventamisperusteena, sekä varmistamaan, että uhreja ja todistajia kehotetaan ilmoittamaan vihaan perustuvista teoista ja että lainkäyttöjärjestelmillä on tarvittavat tiedot ja taidot avun antamiseksi heille; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita ryhtymään asianmukaisiin toimiin, joilla torjutaan verkossa tapahtuvaa vihaan yllyttämistä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palauttaa mieliin, että tuomioistuinten antamien tuomioiden täytäntöönpanon laiminlyönti rapauttaa oikeusvaltioperiaatetta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa neuvostoa hyväksymään mahdollisimman pian päätöksen, joka koskee Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 83 artiklan 1 kohdassa määrätyn EU-rikosten luettelon laajentamista kattamaan vihapuheen ja viharikokset, kehottaa Unkaria ja Puolaa lopettamaan pyrkimykset estää sen hyväksyminen ja kehottaa lisäksi neuvoston nykyistä puheenjohtajavaltiota Tšekkiä ryhtymään lisätoimiin asiassa ja pyrkimään siinä sopimukseen mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa kunkin jäsenvaltion yksittäistä vastuuta hlbtiq+-henkilöihin kohdistuvien viharikosten torjunnassa ja antaa tunnustusta niille jäsenvaltioille, jotka ovat yksipuolisesti päättäneet parantaa suojelun tasoa vahvistamalla nimenomaisesti, että seksuaaliseen suuntautumiseen, sukupuoli-identiteettiin, sukupuolen ilmaisuun ja sukupuolitettuihin kehon piirteisiin liittyvät perusteet katsotaan raskauttaviksi asianhaaroiksi, ja ovat kehittäneet uhreille annettavaa tukea, koulutusta tai oikeusalan ammattilaisten toimintaa ja erityisiä lainkäyttöpalveluja tällaisten rikosten käsittelemiseksi; kannustaa kaikkia jäsenvaltioita vaihtamaan parhaita käytäntöjä ja näyttämään esimerkkiä asiassa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että uhrien oikeuksia koskeva direktiivi on hyödyllinen väline, jolla autetaan vihasta ja väkivallasta selvinneitä; panee huolestuneena merkille, että rikosten uhreiksi joutuneet hlbtiq+-henkilöt eivät useinkaan ilmoita rikoksista lainvalvontaviranomaisten antamien takeiden tai avoimuuden puutteen, koulutetun henkilöstön puutteen tai kostotoimien pelon vuoksi, ja toteaa, että vielä voidaan tehdä enemmän, jotta luottamus viranomaisiin kasvaisi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, neuvostolle, komissiolle, Euroopan alueiden komitealle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja Euroopan neuvostolle. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  EUVL L 315, 14.11.2012, s. 57.

(2)  https://commission.europa.eu/system/files/2022-06/swd_2022_179_evaluation_rep_en.pdf

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52022SC0180

(4)  EUVL C 395, 29.9.2021, s. 2.

(5)  EUVL C 474, 24.11.2021, s. 140.

(6)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680a67955# _ftnref1

(7)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016805cf40a

(8)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016809f9ba0# _Toc2764960

(9)  https://rm.coe.int/ecri-general-policy-recommendation-no-15-on-combating-hate-speech/16808b5b01

(10)  https://rm.coe.int/ecri-6th-report-on-the-slovak-republic/1680a0a088

(11)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/pride-vs-indignity-political-manipulation-of-homophobia-and-transphobia-in-europe?inheritRedirect=true

(12)  Tutkimus – ”Right-wing extremism in the EU”, Euroopan parlamentti, unionin sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö C – kansalaisoikeudet sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasiat, 20. toukokuuta 2022.

(13)  https://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-217701, 79.

(14)  https://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-207360, 95.

(15)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-200344, 129.

(16)  https://www.ohchr.org/en/statements/2020/10/statement-victor-madrigal-borloz-un-independent-expert-protection-against

(17)  https://www.un.org/en/genocideprevention/hate-speech-strategy.shtml

---

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 149/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 149/28

---

P9_TA(2022)0373

YK:n ilmastokokous 2022 Sharm el-Sheikhissä, Egyptissä (COP27)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2022 YK:n ilmastokokouksesta 2022 Sharm el-Sheikhissä Egyptissä (COP27) (2022/2673(RSP))

(2023/C 149/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja siihen liitetyn Kioton pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja siihen liitetyn Kioton pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon UNFCCC:n sopimuspuolten 21. konferenssissa (COP21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UNFCCC:n sopimuspuolten 21. konferenssissa (COP21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon ilmastosopimuksen osapuolten 26. konferenssin (COP26), Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksen 16. istunnon (CMP16) ja Glasgow’ssa Yhdistyneessä kuningaskunnassa 31. lokakuuta–13. marraskuuta 2021 järjestetyn Pariisin sopimuksen osapuolten kokouksena toimivan sopimuspuolten konferenssin kolmannen istunnon (CMA3) sekä 13. marraskuuta 2021 hyväksytyn Glasgow’n ilmastosopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastosopimuksen osapuolten 26. konferenssin (COP26), Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksen 16. istunnon (CMP16) ja Glasgow’ssa Yhdistyneessä kuningaskunnassa 31. lokakuuta–13. marraskuuta 2021 järjestetyn Pariisin sopimuksen osapuolten kokouksena toimivan sopimuspuolten konferenssin kolmannen istunnon (CMA3) sekä 13. marraskuuta 2021 hyväksytyn Glasgow’n ilmastosopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon 21. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman vuonna 2021 Glasgow’ssa Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestettävästä YK:n ilmastokokouksesta (COP26) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman vuonna 2021 Glasgow’ssa Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestettävästä YK:n ilmastokokouksesta (COP26) (1),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (2),

| — | ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportin ilmaston lämpenemisestä 1,5 celsiusasteella, erityisraportin ilmastonmuutoksesta ja maankäytöstä, erityisraportin valtameristä ja kryosfääristä ilmaston muuttuessa sekä paneelin kuudennen arviointikertomuksen (AR6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportin ilmaston lämpenemisestä 1,5 celsiusasteella, erityisraportin ilmastonmuutoksesta ja maankäytöstä, erityisraportin valtameristä ja kryosfääristä ilmaston muuttuessa sekä paneelin kuudennen arviointikertomuksen (AR6),

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n strategiasta ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n strategiasta ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (3),

| — | ottaa huomioon vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta 6. huhtikuuta 2022 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2022/591/EU (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta 6. huhtikuuta 2022 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2022/591/EU (4),

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman vihreämpien kaupunkien eurooppalaisesta teemavuodesta 2022 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman vihreämpien kaupunkien eurooppalaisesta teemavuodesta 2022 (5),

| — | ottaa huomioon puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta 30. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (eurooppalainen ilmastolaki) (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta 30. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (eurooppalainen ilmastolaki) (6),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (7),

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n tehtävästä maailman metsien suojelemisessa ja ennallistamisessa (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n tehtävästä maailman metsien suojelemisessa ja ennallistamisessa (8),

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2021 julkaistun ilmastosopimuksen yhteenvetoraportin Pariisin sopimuksessa määritellyistä kansallisesti määritellyistä panoksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2021 julkaistun ilmastosopimuksen yhteenvetoraportin Pariisin sopimuksessa määritellyistä kansallisesti määritellyistä panoksista,

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2021 julkaistun YK:n ympäristöohjelman (UNEP) vuoden 2021 päästökuiluraportin ”The Heat Is On” ja 1. marraskuuta 2021 julkaistun vuoden 2021 sopeutumiseroja koskevan raportin ”The Gathering Storm” sekä sen 20. lokakuuta 2021 julkaistun tuotantokuiluraportin (”Production Gap Report”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2021 julkaistun YK:n ympäristöohjelman (UNEP) vuoden 2021 päästökuiluraportin ”The Heat Is On” ja 1. marraskuuta 2021 julkaistun vuoden 2021 sopeutumiseroja koskevan raportin ”The Gathering Storm” sekä sen 20. lokakuuta 2021 julkaistun tuotantokuiluraportin (”Production Gap Report”),

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen energiajärjestön (IEA) maaliskuussa 2022 julkaistun lippulaivaraportin ”Global Energy Review: CO2 Emissions in 2021”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen energiajärjestön (IEA) maaliskuussa 2022 julkaistun lippulaivaraportin ”Global Energy Review: CO2 Emissions in 2021”,

| — | ottaa huomioon toukokuussa 2021 julkaistun IEAn raportin ”Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector”, jossa tarkastellaan hiilineutraaliuden saavuttamista ja energia-alan etenemissuunnitelmaa, sekä sen energiateknologian näkymiä koskevan raportin vuodelta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toukokuussa 2021 julkaistun IEAn raportin ”Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector”, jossa tarkastellaan hiilineutraaliuden saavuttamista ja energia-alan etenemissuunnitelmaa, sekä sen energiateknologian näkymiä koskevan raportin vuodelta 2020,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien metsäfoorumin sihteeristön maailmanlaajuisia metsätavoitteita koskevan raportin ”Global Forest Goals Report 2021”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien metsäfoorumin sihteeristön maailmanlaajuisia metsätavoitteita koskevan raportin ”Global Forest Goals Report 2021”,

| — | ottaa huomioon menetyksiä ja vahinkoja käsittelevän niin kutsutun Santiagon verkoston, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon menetyksiä ja vahinkoja käsittelevän niin kutsutun Santiagon verkoston,

| — | ottaa huomioon Sendain kehyksen katastrofiriskien vähentämiseksi 2015–2030, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Sendain kehyksen katastrofiriskien vähentämiseksi 2015–2030,

| — | ottaa huomioon Maailman ilmatieteellisen järjestön (WMO) huhtikuussa 2021 julkaistun raportin maailman ilmaston tilasta vuonna 2020 ja toukokuussa 2022 julkaistun raportin maailman ilmaston tilasta vuonna 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman ilmatieteellisen järjestön (WMO) huhtikuussa 2021 julkaistun raportin maailman ilmaston tilasta vuonna 2020 ja toukokuussa 2022 julkaistun raportin maailman ilmaston tilasta vuonna 2021,

| — | ottaa huomioon YK:n katastrofiriskin vähentämisen tukitoimiston vuonna 2022 antaman maailmanlaajuisen arviointiraportin katastrofiriskien vähentämisestä (GAR2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n katastrofiriskin vähentämisen tukitoimiston vuonna 2022 antaman maailmanlaajuisen arviointiraportin katastrofiriskien vähentämisestä (GAR2022),

| — | ottaa huomioon UNFCCC:n pysyvän rahoituskomitean ensimmäisen raportin sopimuspuolina olevien kehitysmaiden yleissopimuksen ja Pariisin sopimuksen 2021 täytäntöönpanoon liittyvien tarpeiden määrittämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UNFCCC:n pysyvän rahoituskomitean ensimmäisen raportin sopimuspuolina olevien kehitysmaiden yleissopimuksen ja Pariisin sopimuksen 2021 täytäntöönpanoon liittyvien tarpeiden määrittämisestä,

| — | ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) 31. toukokuuta 2019 julkaiseman maailmanlaajuisen arviointiraportin biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista sekä sen 29. lokakuuta 2020 julkaistun seminaariraportin biologisesta monimuotoisuudesta ja pandemioista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) 31. toukokuuta 2019 julkaiseman maailmanlaajuisen arviointiraportin biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista sekä sen 29. lokakuuta 2020 julkaistun seminaariraportin biologisesta monimuotoisuudesta ja pandemioista,

| — | ottaa huomioon 21. helmikuuta 2022 annetut neuvoston päätelmät EU:n ilmastodiplomatiasta: Glasgow'n tulosten täytäntöönpanon nopeuttaminen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. helmikuuta 2022 annetut neuvoston päätelmät EU:n ilmastodiplomatiasta: Glasgow'n tulosten täytäntöönpanon nopeuttaminen,

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman maaperän suojelusta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman maaperän suojelusta (9),

| — | ottaa huomioon YK:n naisten asemaa käsittelevän toimikunnan istunnossa (CSW66) vuonna 2022 hyväksytyt päätelmät sukupuolten tasa-arvon saavuttamisesta ja kaikkien naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä ilmastonmuutoksen, ympäristöriskien ja katastrofiriskien vähentämistä koskevien toimien ja ohjelmien yhteydessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n naisten asemaa käsittelevän toimikunnan istunnossa (CSW66) vuonna 2022 hyväksytyt päätelmät sukupuolten tasa-arvon saavuttamisesta ja kaikkien naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä ilmastonmuutoksen, ympäristöriskien ja katastrofiriskien vähentämistä koskevien toimien ja ohjelmien yhteydessä,

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta” (COM(2020)0098),

| — | ottaa huomioon 4. lokakuuta 2022 annetut neuvoston päätelmät ilmastorahoituksesta YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimuksen Sharm el-Sheikhissä 6.–18. marraskuuta 2022 pidettävää 27. osapuolikonferenssia (COP27) silmällä pitäen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. lokakuuta 2022 annetut neuvoston päätelmät ilmastorahoituksesta YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimuksen Sharm el-Sheikhissä 6.–18. marraskuuta 2022 pidettävää 27. osapuolikonferenssia (COP27) silmällä pitäen,

| — | ottaa huomioon 19. marraskuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät vesivaroista EU:n ulkoisessa toiminnassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. marraskuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät vesivaroista EU:n ulkoisessa toiminnassa,

| — | ottaa huomioon 24. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (COM(2021)0082),

| — | ottaa huomioon 18. helmikuuta 2021 julkaistun UNEPin raportin ”Making Peace with Nature: a scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies”, jossa tarkastellaan ilmastoon, biologiseen monimuotoisuuteen ja saastumiseen liittyvän hätätilan torjuntaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. helmikuuta 2021 julkaistun UNEPin raportin ”Making Peace with Nature: a scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies”, jossa tarkastellaan ilmastoon, biologiseen monimuotoisuuteen ja saastumiseen liittyvän hätätilan torjuntaa,

| — | ottaa huomioon maailmanlaajuisesta metaanipäästöarviosta 6. toukokuuta 2021 julkaistun YK:n ympäristöohjelman raportin ”Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maailmanlaajuisesta metaanipäästöarviosta 6. toukokuuta 2021 julkaistun YK:n ympäristöohjelman raportin ”Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions”,

| — | ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2022 antamansa päätöslauselman kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanosta ja tuloksista (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2022 antamansa päätöslauselman kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanosta ja tuloksista (10),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta – Luonto takaisin osaksi elämäämme (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta – Luonto takaisin osaksi elämäämme (11),

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”EU:n strategia metaanipäästöjen vähentämiseksi” (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”EU:n strategia metaanipäästöjen vähentämiseksi” (COM(2020)0663),

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2021 julkaistun IPBES:n ja IPCC:n yhdessä sponsoroiman seminaariraportin, jossa tarkastellaan biologista monimuotoisuutta ja ilmastonmuutosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2021 julkaistun IPBES:n ja IPCC:n yhdessä sponsoroiman seminaariraportin, jossa tarkastellaan biologista monimuotoisuutta ja ilmastonmuutosta,

| — | ottaa huomioon kysymykset komissiolle ja neuvostolle YK:n ilmastokokouksesta 2022 Sharm el-Sheikhissä Egyptissä (COP27) (O-000041/2022 – B9-0027/2022 ja O-000042/2022 – B9-0028/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kysymykset komissiolle ja neuvostolle YK:n ilmastokokouksesta 2022 Sharm el-Sheikhissä Egyptissä (COP27) (O-000041/2022 – B9-0027/2022 ja O-000042/2022 – B9-0028/2022),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että Pariisin sopimus tuli voimaan 4. marraskuuta 2016; toteaa, että syyskuuhun 2022 mennessä ilmastosopimuksen 197 sopimuspuolesta 193 oli jättänyt YK:lle ratifioimis-, hyväksymis- ja liittymiskirjat; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Pariisin sopimus tuli voimaan 4. marraskuuta 2016; toteaa, että syyskuuhun 2022 mennessä ilmastosopimuksen 197 sopimuspuolesta 193 oli jättänyt YK:lle ratifioimis-, hyväksymis- ja liittymiskirjat;

| B. | ottaa huomioon, että YK on julistanut ilmasto- ja ympäristöhätätilan ja sitoutunut kiireellisesti toteuttamaan tarvittavat konkreettiset toimet tämän uhan torjumiseksi ja hillitsemiseksi ennen kuin on liian myöhäistä; ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen ja ilmastonmuutos ovat kytköksissä toisiinsa ja pahentavat toisiaan ja ovat yhtä suuria uhkia elämälle maapallolla ja että niihin olisi siksi puututtava yhdessä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että YK on julistanut ilmasto- ja ympäristöhätätilan ja sitoutunut kiireellisesti toteuttamaan tarvittavat konkreettiset toimet tämän uhan torjumiseksi ja hillitsemiseksi ennen kuin on liian myöhäistä; ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen ja ilmastonmuutos ovat kytköksissä toisiinsa ja pahentavat toisiaan ja ovat yhtä suuria uhkia elämälle maapallolla ja että niihin olisi siksi puututtava yhdessä;

| C. | ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot toimittivat 17. joulukuuta 2020 ajan tasalle saatetun kansallisesti määritellyn panoksensa UNFCCC:hen ja että siinä velvoitetaan EU noudattamaan sitovaa tavoitetta vähentää nettomääräisiä kasvihuonekaasupäästöjä koko talouden laajuisesti vähintään 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasoista ilman kansainvälisiä hyvityksiä; ottaa huomioon, että tämä tavoite sisällytettiin unionin lainsäädäntöön asetuksella (EU) 2021/1119; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot toimittivat 17. joulukuuta 2020 ajan tasalle saatetun kansallisesti määritellyn panoksensa UNFCCC:hen ja että siinä velvoitetaan EU noudattamaan sitovaa tavoitetta vähentää nettomääräisiä kasvihuonekaasupäästöjä koko talouden laajuisesti vähintään 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasoista ilman kansainvälisiä hyvityksiä; ottaa huomioon, että tämä tavoite sisällytettiin unionin lainsäädäntöön asetuksella (EU) 2021/1119;

| D. | ottaa huomioon, että UNEPin vuoden 2021 päästökuiluraportin mukaan Pariisin sopimuksen allekirjoittajien tähän mennessä tekemät sitoumukset eivät riitä sopimuksen yhteisen tavoitteen saavuttamiseen vaan johtavat siihen, että maapallon lämpötila nousee yli 2,7 celsiusastetta vuosisadan loppuun mennessä, mikä merkitsee, että maailmassa on edistytty Pariisin sopimuksen pyrkimyksiin vastaamisessa vaarallisen hitaasti; ottaa huomioon, että luonnolliset palautekierrot saattavat pahentaa ilmaston lämpenemistä entisestään; ottaa huomioon, että useammin esiintyvät helleaallot, kuivuusjaksot ja tulvat ylittävät jo kasvien ja eläinten sietokyvyn rajat, mikä aiheuttaa esimerkiksi puiden ja korallien massakuolleisuutta; ottaa huomioon, että näitä äärimmäisiä sääilmiöitä esiintyy samanaikaisesti, mikä aiheuttaa kerrannaisvaikutuksia, joita on yhä vaikeampi hallita (12); ottaa huomioon, että monissa kansallisissa ilmastosuunnitelmissa toimia viivytetään vuoden 2030 jälkeiseen aikaan ja että monet ilmastosopimuksen osapuolet eivät ole vielä toteuttaneet riittävästi toimia ollakseen edes oikealla polulla kansallisesti määriteltyjen panoksiensa saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että UNEPin vuoden 2021 päästökuiluraportin mukaan Pariisin sopimuksen allekirjoittajien tähän mennessä tekemät sitoumukset eivät riitä sopimuksen yhteisen tavoitteen saavuttamiseen vaan johtavat siihen, että maapallon lämpötila nousee yli 2,7 celsiusastetta vuosisadan loppuun mennessä, mikä merkitsee, että maailmassa on edistytty Pariisin sopimuksen pyrkimyksiin vastaamisessa vaarallisen hitaasti; ottaa huomioon, että luonnolliset palautekierrot saattavat pahentaa ilmaston lämpenemistä entisestään; ottaa huomioon, että useammin esiintyvät helleaallot, kuivuusjaksot ja tulvat ylittävät jo kasvien ja eläinten sietokyvyn rajat, mikä aiheuttaa esimerkiksi puiden ja korallien massakuolleisuutta; ottaa huomioon, että näitä äärimmäisiä sääilmiöitä esiintyy samanaikaisesti, mikä aiheuttaa kerrannaisvaikutuksia, joita on yhä vaikeampi hallita (12); ottaa huomioon, että monissa kansallisissa ilmastosuunnitelmissa toimia viivytetään vuoden 2030 jälkeiseen aikaan ja että monet ilmastosopimuksen osapuolet eivät ole vielä toteuttaneet riittävästi toimia ollakseen edes oikealla polulla kansallisesti määriteltyjen panoksiensa saavuttamiseksi;

| E. | ottaa huomioon, että IPCC:n kuudennen arvioinnin mukaan lämpenemisen rajoittaminen noin 1,5 celsiusasteeseen ilman, että tavoitetta ylitetään, edellyttää, että maailmanlaajuiset kasvihuonekaasupäästöt saavuttavat huippunsa viimeistään ennen vuotta 2025 ja että päästöjä vähennetään 43 prosenttia alle vuoden 2019 tason vuoteen 2030 mennessä, ja samalla myös metaanipäästöjä olisi vähennettävä noin kolmanneksella; ottaa huomioon, että jopa optimistisessa skenaariossa, jossa maapallon keskilämpötilan nousu rajoitetaan 1,5 celsiusasteeseen, syntyisi peruuttamattomia kielteisiä vaikutuksia ihmisten järjestelmiin ja ekosysteemeihin ja niiden sopeutumiskyky ylitettäisiin ja se heikentyisi merkittävästi, mikä johtaisi menetyksiin ja vahinkoihin; ottaa huomioon, että Maailman ilmatieteellisen järjestön mukaan on olemassa riski, että 1,5 celsiusasteen raja ylittyy väliaikaisesti lähes 50 prosentin todennäköisyydellä ajanjaksolla 2022–2026; ottaa huomioon, että IEA:n mukaan maailmantalouden elpyminen covid-19-kriisistä ei ole ollut toivottu kestävä elpyminen; ottaa huomioon, että maailman hiilidioksidipäästöjen vuotuinen kasvu yli kahdella miljardilla tonnilla vuonna 2021 oli absoluuttisesti mitattuna historian suurin kasvu ja ylitti tuntuvasti pandemian edellisenä vuonna aiheuttaman päästöjen laskun, joka johtui taloudellisen toiminnan vähenemisestä; ottaa huomioon, että hiilen osuus maailmanlaajuisten hiilidioksidipäästöjen kokonaiskasvusta vuonna 2021 oli yli 40 prosenttia; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että IPCC:n kuudennen arvioinnin mukaan lämpenemisen rajoittaminen noin 1,5 celsiusasteeseen ilman, että tavoitetta ylitetään, edellyttää, että maailmanlaajuiset kasvihuonekaasupäästöt saavuttavat huippunsa viimeistään ennen vuotta 2025 ja että päästöjä vähennetään 43 prosenttia alle vuoden 2019 tason vuoteen 2030 mennessä, ja samalla myös metaanipäästöjä olisi vähennettävä noin kolmanneksella; ottaa huomioon, että jopa optimistisessa skenaariossa, jossa maapallon keskilämpötilan nousu rajoitetaan 1,5 celsiusasteeseen, syntyisi peruuttamattomia kielteisiä vaikutuksia ihmisten järjestelmiin ja ekosysteemeihin ja niiden sopeutumiskyky ylitettäisiin ja se heikentyisi merkittävästi, mikä johtaisi menetyksiin ja vahinkoihin; ottaa huomioon, että Maailman ilmatieteellisen järjestön mukaan on olemassa riski, että 1,5 celsiusasteen raja ylittyy väliaikaisesti lähes 50 prosentin todennäköisyydellä ajanjaksolla 2022–2026; ottaa huomioon, että IEA:n mukaan maailmantalouden elpyminen covid-19-kriisistä ei ole ollut toivottu kestävä elpyminen; ottaa huomioon, että maailman hiilidioksidipäästöjen vuotuinen kasvu yli kahdella miljardilla tonnilla vuonna 2021 oli absoluuttisesti mitattuna historian suurin kasvu ja ylitti tuntuvasti pandemian edellisenä vuonna aiheuttaman päästöjen laskun, joka johtui taloudellisen toiminnan vähenemisestä; ottaa huomioon, että hiilen osuus maailmanlaajuisten hiilidioksidipäästöjen kokonaiskasvusta vuonna 2021 oli yli 40 prosenttia;

| F. | ottaa huomioon, että suurin osa synteettisten typpilannoitteiden päästöistä syntyy sen jälkeen, kun lannoitteet on levitetty maaperään ja päästöt vapautuvat ilmakehään typpioksiduulina (N2O), joka on hitaasti hajoava kasvihuonekaasu, jonka lämmitysvaikutus on 265 kertaa suurempi kuin hiilidioksidin, ja että synteettisten typpilannoitteiden tuotannon osuus synteettisten typpilannoitteiden kokonaispäästöistä oli 35,2 prosenttia, pelloilta vapautuvien päästöjen osuus 62,4 prosenttia ja kuljetusten osuus 2,4 prosenttia; ottaa huomioon, että neljän suurimman päästöjen aiheuttajan (Kiina, Intia, Yhdysvallat ja EU) osuus kokonaispäästöistä oli 63 prosenttia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että suurin osa synteettisten typpilannoitteiden päästöistä syntyy sen jälkeen, kun lannoitteet on levitetty maaperään ja päästöt vapautuvat ilmakehään typpioksiduulina (N2O), joka on hitaasti hajoava kasvihuonekaasu, jonka lämmitysvaikutus on 265 kertaa suurempi kuin hiilidioksidin, ja että synteettisten typpilannoitteiden tuotannon osuus synteettisten typpilannoitteiden kokonaispäästöistä oli 35,2 prosenttia, pelloilta vapautuvien päästöjen osuus 62,4 prosenttia ja kuljetusten osuus 2,4 prosenttia; ottaa huomioon, että neljän suurimman päästöjen aiheuttajan (Kiina, Intia, Yhdysvallat ja EU) osuus kokonaispäästöistä oli 63 prosenttia;

| G. | ottaa huomioon, että energiateknologian näkymiä koskevan IEA:n raportin (”Energy Technology Perspectives”) mukaan nollapäästöjen saavuttaminen edellyttää puhtaan teknologian (”cleantech”) kehittämisen ja käyttöönoton merkittävää nopeuttamista; ottaa huomioon, että puolet hiilestä irtautumisesta, joka tarvitaan ilmastoneutraaliuiden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä, saadaan aikaan teknologioilla, jotka ovat tällä hetkellä kehitettävinä laboratoriossa tai demonstrointivaiheessa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että energiateknologian näkymiä koskevan IEA:n raportin (”Energy Technology Perspectives”) mukaan nollapäästöjen saavuttaminen edellyttää puhtaan teknologian (”cleantech”) kehittämisen ja käyttöönoton merkittävää nopeuttamista; ottaa huomioon, että puolet hiilestä irtautumisesta, joka tarvitaan ilmastoneutraaliuiden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä, saadaan aikaan teknologioilla, jotka ovat tällä hetkellä kehitettävinä laboratoriossa tai demonstrointivaiheessa;

| H. | ottaa huomioon, että energiakriisi on nostanut huomion kohteeksi energiaturvallisuuden sekä tarpeen vähentää energian kysyntää ja monipuolistaa energiajärjestelmää ja lisätä nykyisten ja pian saatavilla olevien uusiutuvien energiamuotojen ja energiatehokkuusratkaisujen kysyntää; ottaa huomioon, että Venäjän laiton hyökkäys Ukrainaan ja sen seuraukset ovat lisänneet entisestään tarvetta muuttaa nopeasti maailmanlaajuista energiajärjestelmää; katsoo, että liiallinen riippuvuus fossiilisista polttoaineista ja maailman energiamarkkinoiden epävakaus korostavat tarvetta asettaa etusijalle sekä Euroopassa että maailmanlaajuisesti investoinnit energiatehokkuuteen ja energian riittävyyteen, hiilestä irtautumiseen, pitkäaikaiseen energian varastointiin, innovatiivisen puhtaan teknologian käyttöönottoon, uusiutuvaan energiaan, älykkäisiin verkkoratkaisuihin ja päästöttömiin kestäviin teknologioihin sekä kehittää sosioekonominen malli, joka on yhteensopiva tulevien sukupolvien terveen ympäristön ja maapallon sietokyvyn rajojen kanssa; ottaa huomioon, että tutkimusta innovoinnin tukemiseksi ja uusien vihreiden teknologioiden kehittämistä olisi tuettava, koska ne voivat edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä sekä kestävää talouskasvua ja EU:n kilpailukykyä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että energiakriisi on nostanut huomion kohteeksi energiaturvallisuuden sekä tarpeen vähentää energian kysyntää ja monipuolistaa energiajärjestelmää ja lisätä nykyisten ja pian saatavilla olevien uusiutuvien energiamuotojen ja energiatehokkuusratkaisujen kysyntää; ottaa huomioon, että Venäjän laiton hyökkäys Ukrainaan ja sen seuraukset ovat lisänneet entisestään tarvetta muuttaa nopeasti maailmanlaajuista energiajärjestelmää; katsoo, että liiallinen riippuvuus fossiilisista polttoaineista ja maailman energiamarkkinoiden epävakaus korostavat tarvetta asettaa etusijalle sekä Euroopassa että maailmanlaajuisesti investoinnit energiatehokkuuteen ja energian riittävyyteen, hiilestä irtautumiseen, pitkäaikaiseen energian varastointiin, innovatiivisen puhtaan teknologian käyttöönottoon, uusiutuvaan energiaan, älykkäisiin verkkoratkaisuihin ja päästöttömiin kestäviin teknologioihin sekä kehittää sosioekonominen malli, joka on yhteensopiva tulevien sukupolvien terveen ympäristön ja maapallon sietokyvyn rajojen kanssa; ottaa huomioon, että tutkimusta innovoinnin tukemiseksi ja uusien vihreiden teknologioiden kehittämistä olisi tuettava, koska ne voivat edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä sekä kestävää talouskasvua ja EU:n kilpailukykyä;

| I. | ottaa huomioon, että IPCC on vaatinut pitämään ilmaston lämpenemisen alle 1,5 celsiusasteessa, mutta vuonna 2020 ilmasto oli jo lämmennyt noin 1,2 celsiusastetta esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna; ottaa huomioon, että IPCC:n mukaan ihmisen vaikutus on yksiselitteisesti lämmittänyt ilmakehää, valtameriä ja maaperää ja että ihmisen aiheuttaman ilmastonmuutoksen vaikutukset tuntuvat lisääntyneinä äärimmäisinä sääilmiöinä, kuten helleaaltoina, kuivuutena, tulvina, talvimyrskyinä, hirmumyrskyinä ja metsäpaloina; ottaa huomioon, että vuosina 2000–2019 pelkästään tulvat, kuivuus ja myrskyt aiheuttivat haittoja lähes neljälle miljardille ihmiselle kaikkialla maailmassa ja vaativat yli 300 000 ihmishenkeä; ottaa huomioon, että näiden ääri-ilmiöiden esiintymistiheydessä on tapahtunut jyrkkä muutos vuosien 1980–1999 jälkeen ja että tulvien esiintymistiheys on kasvanut 134 prosenttia, myrskyjen 40 prosenttia ja kuivuuden 29 prosenttia (13); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että IPCC on vaatinut pitämään ilmaston lämpenemisen alle 1,5 celsiusasteessa, mutta vuonna 2020 ilmasto oli jo lämmennyt noin 1,2 celsiusastetta esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna; ottaa huomioon, että IPCC:n mukaan ihmisen vaikutus on yksiselitteisesti lämmittänyt ilmakehää, valtameriä ja maaperää ja että ihmisen aiheuttaman ilmastonmuutoksen vaikutukset tuntuvat lisääntyneinä äärimmäisinä sääilmiöinä, kuten helleaaltoina, kuivuutena, tulvina, talvimyrskyinä, hirmumyrskyinä ja metsäpaloina; ottaa huomioon, että vuosina 2000–2019 pelkästään tulvat, kuivuus ja myrskyt aiheuttivat haittoja lähes neljälle miljardille ihmiselle kaikkialla maailmassa ja vaativat yli 300 000 ihmishenkeä; ottaa huomioon, että näiden ääri-ilmiöiden esiintymistiheydessä on tapahtunut jyrkkä muutos vuosien 1980–1999 jälkeen ja että tulvien esiintymistiheys on kasvanut 134 prosenttia, myrskyjen 40 prosenttia ja kuivuuden 29 prosenttia (13);

| J. | ottaa huomioon, että terveys-, ympäristö- ja ilmastokriisien on tieteellisesti todistettu liittyvän toisiinsa; ottaa huomioon, että äärimmäiset sääilmiöt, biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen, maaperän huonontuminen ja vesipula aiheuttavat väestöliikkeitä ja vaikuttavat dramaattisesti ihmisten terveyteen; ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestön mukaan ilmastonmuutos on ihmiskunnan suurin yksittäinen terveysuhka ja lisää kuolemantapauksien määrää vuosittain noin 250 000:lla vuosina 2030–2050 (14), ja ottaa huomioon, että ilmansaasteet aiheuttavat maailmassa noin 7 miljoonaa ennenaikaista kuolemaa ja että suorien terveysvahinkojen, mielenterveys mukaan luettuna, kustannusten arvioidaan nousevan 2–4 miljardiin Yhdysvaltojen dollariin vuodessa vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että terveys-, ympäristö- ja ilmastokriisien on tieteellisesti todistettu liittyvän toisiinsa; ottaa huomioon, että äärimmäiset sääilmiöt, biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen, maaperän huonontuminen ja vesipula aiheuttavat väestöliikkeitä ja vaikuttavat dramaattisesti ihmisten terveyteen; ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestön mukaan ilmastonmuutos on ihmiskunnan suurin yksittäinen terveysuhka ja lisää kuolemantapauksien määrää vuosittain noin 250 000:lla vuosina 2030–2050 (14), ja ottaa huomioon, että ilmansaasteet aiheuttavat maailmassa noin 7 miljoonaa ennenaikaista kuolemaa ja että suorien terveysvahinkojen, mielenterveys mukaan luettuna, kustannusten arvioidaan nousevan 2–4 miljardiin Yhdysvaltojen dollariin vuodessa vuoteen 2030 mennessä;

| K. | ottaa huomioon, että YK:n katastrofiriskin vähentämisen tukitoimiston (UNDRR) julkaisemasta maailmanlaajuisesta arviointiraportista (GAR 2022) käy ilmi, että kahden viime vuosikymmenen aikana tapahtui joka vuosi noin 350–500 katastrofia ja että katastrofien määrän ennustetaan nousevan vuoteen 2030 mennessä 560 katastrofiin vuodessa – tai 1,5 katastrofiin päivässä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että YK:n katastrofiriskin vähentämisen tukitoimiston (UNDRR) julkaisemasta maailmanlaajuisesta arviointiraportista (GAR 2022) käy ilmi, että kahden viime vuosikymmenen aikana tapahtui joka vuosi noin 350–500 katastrofia ja että katastrofien määrän ennustetaan nousevan vuoteen 2030 mennessä 560 katastrofiin vuodessa – tai 1,5 katastrofiin päivässä;

| L. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos on yksi tärkeimmistä syistä ympäristön tilan heikkenemiseen ja että se vaikuttaa kielteisesti elintarviketurvaan, vedensaantiin ja luonnonvarojen käyttöön ja vahingoittaa ihmisten terveyttä; ottaa huomioon, että veden niukkuus, tulvat ja kuivuus ovat keskeisiä riskejä Euroopassa ja että vesipula vaikuttaa useisiin aloihin eri puolilla EU:ta kerrannais- ja heijastusvaikutusten kautta; ottaa huomioon, että vedenkäytön tehokkuuden parantamistoimet ovat keskeisiä sopeutumisvaihtoehtoja; katsoo, että olisi otettava käyttöön digitaalisia ratkaisuja, jotta varmistetaan selviytymiskykyinen ja vihreä yhteiskunta Euroopassa ja sen ulkopuolella; katsoo, että kaikki sidosryhmät ja alat olisi mobilisoitava vesitehokkaan yhteiskunnan aikaansaamiseksi käsittelemällä samanaikaisesti ilmastonmuutokseen sopeutumista, elintarviketurvaa ja vedensaantia, biologisen monimuotoisuuden suojelua sekä resurssitehokasta ja kilpailukykyistä taloutta; katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden olisi myös kehitettävä tätä lähestymistapaa erityisesti Euroopan naapuruuspolitiikan, EU:n ulkoisten toimien ja YK:n toimintaohjelmien avulla; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos on yksi tärkeimmistä syistä ympäristön tilan heikkenemiseen ja että se vaikuttaa kielteisesti elintarviketurvaan, vedensaantiin ja luonnonvarojen käyttöön ja vahingoittaa ihmisten terveyttä; ottaa huomioon, että veden niukkuus, tulvat ja kuivuus ovat keskeisiä riskejä Euroopassa ja että vesipula vaikuttaa useisiin aloihin eri puolilla EU:ta kerrannais- ja heijastusvaikutusten kautta; ottaa huomioon, että vedenkäytön tehokkuuden parantamistoimet ovat keskeisiä sopeutumisvaihtoehtoja; katsoo, että olisi otettava käyttöön digitaalisia ratkaisuja, jotta varmistetaan selviytymiskykyinen ja vihreä yhteiskunta Euroopassa ja sen ulkopuolella; katsoo, että kaikki sidosryhmät ja alat olisi mobilisoitava vesitehokkaan yhteiskunnan aikaansaamiseksi käsittelemällä samanaikaisesti ilmastonmuutokseen sopeutumista, elintarviketurvaa ja vedensaantia, biologisen monimuotoisuuden suojelua sekä resurssitehokasta ja kilpailukykyistä taloutta; katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden olisi myös kehitettävä tätä lähestymistapaa erityisesti Euroopan naapuruuspolitiikan, EU:n ulkoisten toimien ja YK:n toimintaohjelmien avulla;

| M. | ottaa huomioon, että ilmastoon liittyvien terveyteen, toimeentuloon, elintarviketurvaan, vesihuoltoon ja talouskasvuun kohdistuvien riskien arvioidaan olevan paljon suuremmat, kun ilmasto lämpenee 2 celsiusastetta; ottaa huomioon, että ilmaston lämpenemisen rajoittamisen 1,5 celsiusasteeseen 2 celsiusasteeseen verrattuna ennustetaan vähentävän vaikutuksia maan, makean veden sekä rannikoiden ekosysteemeihin ja säilyttävän enemmän niiden ihmisille tarjoamia palveluja; ottaa huomioon, että tästä syystä on välttämätöntä pyrkiä rajoittamaan lämpötilan nousu 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että ilmastoon liittyvien terveyteen, toimeentuloon, elintarviketurvaan, vesihuoltoon ja talouskasvuun kohdistuvien riskien arvioidaan olevan paljon suuremmat, kun ilmasto lämpenee 2 celsiusastetta; ottaa huomioon, että ilmaston lämpenemisen rajoittamisen 1,5 celsiusasteeseen 2 celsiusasteeseen verrattuna ennustetaan vähentävän vaikutuksia maan, makean veden sekä rannikoiden ekosysteemeihin ja säilyttävän enemmän niiden ihmisille tarjoamia palveluja; ottaa huomioon, että tästä syystä on välttämätöntä pyrkiä rajoittamaan lämpötilan nousu 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna;

| N. | ottaa huomioon, että Pariisin sopimuksen johdanto-osassa todetaan, ”että on tärkeää varmistaa kaikkien ekosysteemien, myös valtamerien ekosysteemien, toimintakyvyn säilyminen”, ja toteaa, että UNFCCC:n 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa korostetaan, että sopimuspuolten on edistettävä kaikkien kasvihuonekaasujen nielujen ja varastojen kestävää hoitoa, biomassa, metsät ja valtameret sekä muut manner-, rannikko- ja meriekosysteemit mukaan luettuina, sekä niiden suojelemista ja lisäämistä; ottaa huomioon, että biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja koskevassa IPBES-foorumin raportissa korostetaan, että luonnon kestävä käyttö on ratkaisevaa, jotta voidaan sopeutua ilmastojärjestelmään ja hillitä siihen kohdistuvia ihmisen toiminnan aiheuttamia vaarallisia häiriöitä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Pariisin sopimuksen johdanto-osassa todetaan, ”että on tärkeää varmistaa kaikkien ekosysteemien, myös valtamerien ekosysteemien, toimintakyvyn säilyminen”, ja toteaa, että UNFCCC:n 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa korostetaan, että sopimuspuolten on edistettävä kaikkien kasvihuonekaasujen nielujen ja varastojen kestävää hoitoa, biomassa, metsät ja valtameret sekä muut manner-, rannikko- ja meriekosysteemit mukaan luettuina, sekä niiden suojelemista ja lisäämistä; ottaa huomioon, että biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja koskevassa IPBES-foorumin raportissa korostetaan, että luonnon kestävä käyttö on ratkaisevaa, jotta voidaan sopeutua ilmastojärjestelmään ja hillitä siihen kohdistuvia ihmisen toiminnan aiheuttamia vaarallisia häiriöitä;

| O. | ottaa huomioon, että valtamerten suojelu on ratkaisevan tärkeää niiden roolille ilmastojärjestelmässä, kuten luonnollisen ja ihmisen toiminnan aiheuttaman hiilidioksidin (CO2) ja lämmön sitomiselle ja uudelleenjakamiselle sekä ekosysteemien tukemiselle; ottaa huomioon, että IPCC:n vuonna 2019 julkaistu erityisraportti valtameristä ja kryosfääristä ilmaston muuttuessa osoittaa, että valtameret ovat 1970-luvulta lähtien vähitellen lämmenneet ja sitoneet yli 90 prosenttia ilmastojärjestelmän hukkalämmöstä; ottaa huomioon, että valtamerien lämpeneminen vaikuttaa rannikkoekosysteemeihin ja johtaa merien helleaaltojen voimistumiseen, happamoitumiseen, hapen katoamiseen, meriveden tunkeutumiseen makeaan veteen ja merenpinnan nousuun; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että valtamerten suojelu on ratkaisevan tärkeää niiden roolille ilmastojärjestelmässä, kuten luonnollisen ja ihmisen toiminnan aiheuttaman hiilidioksidin (CO2) ja lämmön sitomiselle ja uudelleenjakamiselle sekä ekosysteemien tukemiselle; ottaa huomioon, että IPCC:n vuonna 2019 julkaistu erityisraportti valtameristä ja kryosfääristä ilmaston muuttuessa osoittaa, että valtameret ovat 1970-luvulta lähtien vähitellen lämmenneet ja sitoneet yli 90 prosenttia ilmastojärjestelmän hukkalämmöstä; ottaa huomioon, että valtamerien lämpeneminen vaikuttaa rannikkoekosysteemeihin ja johtaa merien helleaaltojen voimistumiseen, happamoitumiseen, hapen katoamiseen, meriveden tunkeutumiseen makeaan veteen ja merenpinnan nousuun;

| P. | ottaa huomioon, että Glasgow’n ilmastosopimuksessa tunnustetaan muiden kuin sopimuspuolina olevien sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan, alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen, nuorten, lasten, paikallis- ja aluehallintojen ja muiden sidosryhmien, tärkeä rooli Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamisessa ja korostetaan, että tarvitaan kiireellisesti monitasoisia ja yhteistyöhön perustuvia toimia; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Glasgow’n ilmastosopimuksessa tunnustetaan muiden kuin sopimuspuolina olevien sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan, alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen, nuorten, lasten, paikallis- ja aluehallintojen ja muiden sidosryhmien, tärkeä rooli Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamisessa ja korostetaan, että tarvitaan kiireellisesti monitasoisia ja yhteistyöhön perustuvia toimia;

| Q. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos uhkaa suoraan tai välillisesti ihmisoikeuksien täysimääräistä toteutumista, mikä koskee muun muassa oikeutta elämään, veteen ja sanitaatioon, ruokaan, terveyteen ja asumiseen; ottaa huomioon, että ihmisten kyky sopeutua ilmastonmuutokseen liittyy erottamattomasti heidän mahdollisuuksiinsa nauttia perusihmisoikeuksista sekä heidän toimeentulonsa ja hyvinvointinsa kannalta olennaisten ekosysteemien terveyteen; ottaa huomioon, että Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön mukaan yli 200 miljoonaa ihmistä saattaa joutua muuttamaan ilmastonmuutoksen vaikutusten vuoksi; ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen aiheuttama maan sisäinen siirtyminen on laajamittaisinta köyhimmillä ja ilmastonmuutokselle haavoittuvimmilla alueilla; ottaa huomioon, että maailmanlaajuisilla toimilla kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi voitaisiin merkittävästi hidastaa ilmastonmuutoksen vuoksi maan sisäisesti siirtymään joutuvien ihmisten määrän lisääntymistä siten, että heitä olisi jopa 80 prosenttia vähemmän vuoteen 2050 mennessä (15); |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos uhkaa suoraan tai välillisesti ihmisoikeuksien täysimääräistä toteutumista, mikä koskee muun muassa oikeutta elämään, veteen ja sanitaatioon, ruokaan, terveyteen ja asumiseen; ottaa huomioon, että ihmisten kyky sopeutua ilmastonmuutokseen liittyy erottamattomasti heidän mahdollisuuksiinsa nauttia perusihmisoikeuksista sekä heidän toimeentulonsa ja hyvinvointinsa kannalta olennaisten ekosysteemien terveyteen; ottaa huomioon, että Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön mukaan yli 200 miljoonaa ihmistä saattaa joutua muuttamaan ilmastonmuutoksen vaikutusten vuoksi; ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen aiheuttama maan sisäinen siirtyminen on laajamittaisinta köyhimmillä ja ilmastonmuutokselle haavoittuvimmilla alueilla; ottaa huomioon, että maailmanlaajuisilla toimilla kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi voitaisiin merkittävästi hidastaa ilmastonmuutoksen vuoksi maan sisäisesti siirtymään joutuvien ihmisten määrän lisääntymistä siten, että heitä olisi jopa 80 prosenttia vähemmän vuoteen 2050 mennessä (15);

| R. | ottaa huomioon, että seitsemän viime vuotta, 2015–2021, olivat lämpimimmät kaikista tilastoiduista vuosista; ottaa huomioon, että myös merenpinnan taso nousi ennätyksellisen korkealle vuonna 2021; ottaa huomioon, että maailmanlaajuisesti merenpinta nousi keskimäärin 4,5 mm vuodessa vuosina 2013–2021 ja että useilla alueilla merenpinta nousee WMO:n mukaan ”huomattavasti nopeammin” kuin maailmanlaajuisesti keskimäärin; ottaa huomioon, että Grönlannin jääpeitteen korkeimmassa kohdassa kirjattiin ensimmäistä kertaa vesisadetta vuonna 2021; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että seitsemän viime vuotta, 2015–2021, olivat lämpimimmät kaikista tilastoiduista vuosista; ottaa huomioon, että myös merenpinnan taso nousi ennätyksellisen korkealle vuonna 2021; ottaa huomioon, että maailmanlaajuisesti merenpinta nousi keskimäärin 4,5 mm vuodessa vuosina 2013–2021 ja että useilla alueilla merenpinta nousee WMO:n mukaan ”huomattavasti nopeammin” kuin maailmanlaajuisesti keskimäärin; ottaa huomioon, että Grönlannin jääpeitteen korkeimmassa kohdassa kirjattiin ensimmäistä kertaa vesisadetta vuonna 2021;

| S. | ottaa huomioon, että maailman väestön rikkaimman yhden prosentin odotetaan tuottavan kulutuksesta henkeä kohden aiheutuvia päästöjä vuonna 2030 edelleen määrä, joka on 30 kertaa suurempi kuin koko maailman päästöt henkeä kohden, kun taas maailman väestön köyhimmän puoliskon päästöjalanjälkien odotetaan jäävän moninkertaisesti alle kyseisen tason (16); |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että maailman väestön rikkaimman yhden prosentin odotetaan tuottavan kulutuksesta henkeä kohden aiheutuvia päästöjä vuonna 2030 edelleen määrä, joka on 30 kertaa suurempi kuin koko maailman päästöt henkeä kohden, kun taas maailman väestön köyhimmän puoliskon päästöjalanjälkien odotetaan jäävän moninkertaisesti alle kyseisen tason (16);

| T. | ottaa huomioon, että useimpien kehitysmaiden osuus ilmastonmuutosta aiheuttaviin kasvihuonekaasupäästöihin ilmakehässä on erittäin pieni; ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen vaikutukset kehitysmaissa ovat lisääntyneet; katsoo, että resurssit, joita ne voivat ottaa käyttöön sopeutumistoimiin ilmastonmuutoksen kielteisten vaikutusten käsittelemiseksi ja ilmastokestävyyden ja kestävän kehityksen saavuttamiseksi, ovat selvästi riittämättömiä; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että useimpien kehitysmaiden osuus ilmastonmuutosta aiheuttaviin kasvihuonekaasupäästöihin ilmakehässä on erittäin pieni; ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen vaikutukset kehitysmaissa ovat lisääntyneet; katsoo, että resurssit, joita ne voivat ottaa käyttöön sopeutumistoimiin ilmastonmuutoksen kielteisten vaikutusten käsittelemiseksi ja ilmastokestävyyden ja kestävän kehityksen saavuttamiseksi, ovat selvästi riittämättömiä;

| U. | ottaa huomioon, että UNFCCC:n ensimmäisessä raportissa sopimuspuolina olevien kehitysmaiden tarpeiden määrittämisestä todetaan, että kehitysmaiden tarpeet kansallisesti määriteltyjen osuuksien täytäntöön panemiseksi ovat rahallisesti 5,8–5,9 biljoonaa Yhdysvaltojen dollaria, joista 502 miljardin Yhdysvaltojen dollarin katsotaan edellyttävän kansainvälisiä rahoituslähteitä; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että UNFCCC:n ensimmäisessä raportissa sopimuspuolina olevien kehitysmaiden tarpeiden määrittämisestä todetaan, että kehitysmaiden tarpeet kansallisesti määriteltyjen osuuksien täytäntöön panemiseksi ovat rahallisesti 5,8–5,9 biljoonaa Yhdysvaltojen dollaria, joista 502 miljardin Yhdysvaltojen dollarin katsotaan edellyttävän kansainvälisiä rahoituslähteitä;

| V. | ottaa huomioon, että vuonna 2020 Global Witness -organisaatio kirjasi 227:n maaoikeuksien puolustajan ja ympäristönsuojelijan murhat ja että 71 prosenttia murhatuista henkilöistä puolusti maailman metsiä metsäkatoa ja teollisuuden kehittämistä vastaan, kun taas muut surmattiin heidän jokien, rannikkoalueiden ja valtamerten suojelemiseksi tekemänsä työn vuoksi; ottaa huomioon, että vuonna 2020 maaoikeuksien puolustajiin ja ympäristönsuojelijoihin kohdistuva väkivalta keskittyi valtaosin eteläisen pallonpuoliskon maihin ja että pohjoiselta pallonpuoliskolta kirjattiin alle yksi prosentti kaikista rekisteröidyistä kuolemaan johtaneista hyökkäyksistä; ottaa huomioon, että vuosina 2015–2019 yli kolmannes kaikista kuolemaan johtaneista hyökkäyksistä kohdistui alkuperäiskansoihin, vaikka alkuperäisyhteisöjen osuus maailman väestöstä on vain 5 prosenttia (17); |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että vuonna 2020 Global Witness -organisaatio kirjasi 227:n maaoikeuksien puolustajan ja ympäristönsuojelijan murhat ja että 71 prosenttia murhatuista henkilöistä puolusti maailman metsiä metsäkatoa ja teollisuuden kehittämistä vastaan, kun taas muut surmattiin heidän jokien, rannikkoalueiden ja valtamerten suojelemiseksi tekemänsä työn vuoksi; ottaa huomioon, että vuonna 2020 maaoikeuksien puolustajiin ja ympäristönsuojelijoihin kohdistuva väkivalta keskittyi valtaosin eteläisen pallonpuoliskon maihin ja että pohjoiselta pallonpuoliskolta kirjattiin alle yksi prosentti kaikista rekisteröidyistä kuolemaan johtaneista hyökkäyksistä; ottaa huomioon, että vuosina 2015–2019 yli kolmannes kaikista kuolemaan johtaneista hyökkäyksistä kohdistui alkuperäiskansoihin, vaikka alkuperäisyhteisöjen osuus maailman väestöstä on vain 5 prosenttia (17);

| 1. | palauttaa mieliin, että ilmasto- ja biodiversiteettikriisit ovat merkittävimpiä ihmiskunnan kohtaamia haasteita ja että kaikkien maailman maiden hallitusten ja toimijoiden on tehtävä parhaansa niiden ratkaisemiseksi kiireellisesti ja käsiteltävä näitä kahta kriisiä tiiviisti toisiinsa liittyvinä; korostaa, että kansainvälinen yhteistyö, alue- ja paikallishallintojen, yritysten ja muiden valtiosta riippumattomien toimijoiden osallistuminen, solidaarisuus, oikeudenmukainen siirtymä, johdonmukainen tieteeseen perustuva toiminta sekä horjumaton sitoutuminen tavoitetason nostamiseen ja toimintapolitikkojen yhdenmukaistaminen tämän tavoitetason kanssa ovat välttämättömiä, jotta voimme kantaa yhdessä vastuun ilmaston lämpenemisen rajoittamisesta ja luontokadon ehkäisemisestä ja siten koko maapallon ja nykyisen ja tulevien sukupolvien hyvinvoinnin turvaamisesta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää huolestuttavina UNEPin vuoden 2021 päästökuiluraportin ja sen 4. marraskuuta 2021 julkaistun lisäyksen tuloksia ja erityisesti sitä, että ennen COP26-kokousta ja sen aikana ilmoitetuista kunnianhimoisemmista ilmastositoumuksista huolimatta, jos ilmoitetut kansalliset vuoden 2030 ilmastotavoitteet pannaan täysimääräisesti täytäntöön yhdessä muiden hillintätoimien kanssa, ennustetut päästöt ohjaavat maailmaa kohti 2,7 celsiusasteen lämpötilan nousua, mikä ylittää tuntuvasti Pariisin sopimuksen tavoitteet rajoittaa ilmaston lämpeneminen selvästi alle 2 celsiusasteen ja pyrkiä sen rajoittamiseen 1,5 celsiusasteeseen; pitää huolestuttavana sitä, että päästöt kasvavat edelleen ja päästökuilu levenee; korostaa, että ilmaston lämpenemisen rajoittaminen 1,5 celsiusasteeseen edellyttää maailmanlaajuisten kasvihuonekaasupäästöjen nopeaa, jyrkkää ja jatkuvaa vähentämistä, mukaan lukien maailmanlaajuisten hiilidioksidipäästöjen vähentäminen 43 prosentilla vuoteen 2030 mennessä vuoden 2019 tasoihin verrattuna; muistuttaa, että hyväksymällä Glasgow’n ilmastosopimuksen kaikki osapuolet tunnustivat, että maapallon keskilämpötilan nousun rajoittaminen 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna vähentäisi merkittävästi ilmastonmuutoksen riskejä ja vaikutuksia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että UNEPin vuoden 2021 päästökuiluraportin mukaan fossiilisten polttoaineiden, jäte- ja maatalousalan metaanipäästöjen vähentäminen voisi auttaa kuromaan umpeen päästökuilua ja vähentää lämpenemistä lyhyellä aikavälillä, mutta painottaa, että tämä edellyttäisi kiireellisesti sääntöjä, jotka määritellään selkeästi, joilla pyritään todellisiin päästövähennyksiin ja joita tuetaan edistymisen seuraamista ja avoimuuden takaamista koskevilla järjestelyillä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että yhä useammat maat sitoutuvat tavoitteisiin saavuttaa ilmastoneutraalius vuosisadan puoliväliin mennessä, mutta korostaa, että nämä sitoumukset on muutettava kiireellisesti vankoiksi lyhyen aikavälin tavoitteiksi, toimintapolitiikoiksi ja toimiksi, joita tuetaan taloudellisilla resursseilla, ja että ne on otettava huomioon tarkistetuissa kansallisesti määritellyissä panoksissa siten, että niissä nostetaan vuoden 2030 ilmastotavoitteita, jotta maailmanlaajuiset päästöt saavuttaisivat mahdollisimman pian huippunsa; on samaa mieltä UNEPin arviosta, jonka mukaan monissa kansallisissa ilmastosuunnitelmissa toimia toteutetaan vasta vuoden 2030 jälkeen ja että monissa pitkän aikavälin ilmastoneutraaliutta koskevissa sitoumuksissa on suuria epäselvyyksiä ja ne eivät ole avoimia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee erittäin huolestuneena merkille WMO:n viimeisimmän ilmaston tilaa koskevan raportin, josta käy ilmi, että neljä keskeistä ilmastoindikaattoria – merenpinnan nousu, valtamerten lämpösisältö, valtamerten happamoituminen ja kasvihuonekaasujen pitoisuudet – rikkoivat uusia ennätyksiä vuonna 2021; |
| --- | --- |

5.

Glasgow’n ilmastosopimus ja Sharm el-Sheikhissä järjestettävä COP27-kokous

| 6. | panee merkille COP26-kokouksessa ja Glasgow’n ilmastosopimuksessa saavutetun edistyksen; korostaa kuitenkin, että ilmaston lämpenemisen rajoittaminen 1,5 celsiusasteeseen voidaan saavuttaa vain, jos tällä kriittisellä vuosikymmenellä toteutetaan kiireellisiä toimia ennen vuotta 2030; korostaa, että COP26-kokouksessa osapuolia pyydettiin tarkastelemaan uudelleen vuoden 2030 tavoitteita ja vahvistamaan niitä kansallisesti määritellyissä panoksissaan, koska tämä on tarpeen Pariisin sopimuksen lämpötilatavoitteen saavuttamiseksi vuoden 2022 loppuun mennessä, ottaen huomioon erilaiset kansalliset olosuhteet; kehottaa painokkaasti kaikkia UNFCCC:n osapuolia lisäämään kansallisesti määriteltyjä panoksiaan COP27-kokoukseen mennessä, jotta tavoitetasoerot voidaan kuroa umpeen, ja mukauttamaan toimintapolitiikkansa tämän tavoitteen kanssa yhteensopivalle tielle; kehottaa EU:ta ja kaikkia G20-maita osoittamaan maailmanlaajuista johtajuutta tässä asiassa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | suhtautuu myönteisesti COP26-kokouksen päätökseen laatia työohjelma ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevien tavoitteiden pikaiseksi nostamiseksi ja täytäntöönpanon jouduttamiseksi tällä kriittisellä vuosikymmenellä globaalia arviointia täydentävällä tavalla, kansallisesti määriteltyjä tavoitteita koskevan yhteenvetoraportin päivittämiseksi vuosittain ennen kutakin COP-kokousta ja vuotta 2030 edeltäviä tavoitteita käsittelevän korkean tason ministeritason pyöreän pöydän kokouksen järjestämiseksi vuosittain; kehottaa painokkaasti COP27-kokousta hyväksymään tämän työohjelman ja varmistamaan, että vuosittainen tavoitteiden uudelleentarkastelu perustuu parhaaseen käytettävissä olevaan tieteelliseen tietoon ja osapuolten mahdollisimman korkeaan tavoitetasoon; korostaa, että osapuolten on tarkistettava ja lisättävä kansallisesti määriteltyjä panoksiaan, kunnes ne ovat linjassa sellaisen kehityspolun kanssa, joka mahdollistaa ilmaston lämpenemisen rajoittamisen 1,5 celsiusasteeseen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on tyytyväinen siihen, että Glasgow’ssa saatiin valmiiksi Pariisin sopimuksen sääntökirja, ja korostaa, että sen täytäntöönpanolla on varmistettava ympäristötavoitteiden vahva tinkimättömyys ja saavutettava mahdollisimman korkea tavoitetaso; |
| --- | --- |

8.

| 9. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Glasgow’n ilmastosopimuksessa korostetaan sopeutumisen merkitystä ja tarvetta laajentaa toimia sopeutumiskyvyn parantamiseksi, selviytymiskyvyn vahvistamiseksi ja ilmastonmuutokselle alttiuden vähentämiseksi; toteaa tältä osin, että 47 maata toimitti viime vuonna sopeutumista koskevan tiedonannon tai kansallisen sopeutumissuunnitelman, ja odottaa muiden maiden toimittavan tiedonantonsa Pariisin sopimuksen mukaisesti; pitää myönteisenä menetyksiä ja vahinkoja koskevan uuden Glasgow’n vuoropuhelun perustamista, ja katsoo, että siinä olisi keskityttävä rahoitusjärjestelyihin, joiden avulla voidaan torjua, vähentää ja käsitellä ilmastonmuutoksen haitallisiin vaikutuksiin liittyviä menetyksiä ja vahinkoja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee merkille COP26-kokouksessa tehdyt ilmastorahoitusta koskevat sitoumukset, mutta pitää valitettavana, että vuoden 2021 ilmastorahoituksen toteutussuunnitelma osoitti, että nykyinen maailmanlaajuinen 100 miljardin Yhdysvaltojen dollarin tavoite saavutetaan todennäköisesti vasta vuonna 2023, kolme vuotta alkuperäisen määräajan jälkeen; huomauttaa rahoitusvajeen kasvusta erityisesti sopeutumisen osalta; kehottaa kehittyneitä maita, myös EU:ta ja sen jäsenvaltioita, varmistamaan, että ilmastorahoitusta koskeva 100 miljardin Yhdysvaltojen dollarin tavoite voidaan saavuttaa ja maksaa jo vuonna 2022 ja keskimäärin vuosina 2020–2025, ja tarkentamaan yksityiskohtaisemmin etenemistapaa uuden, vuoden 2025 jälkeisen ilmastorahoitustavoitteen saavuttamiseksi; korostaa, että suuren osan historiallisista päästöistä aiheuttaneiden kehittyneiden maiden myöntämä rahoitus on ratkaisevan tärkeää myös sitä varten, että voidaan rakentaa luottamusta ilmastonmuutoksen hillitsemistavoitteita koskevaa kunnianhimoisempaa vuoropuhelua kohtaan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että COP27-kokouksen isäntämaa kuuluu yhteen niistä maailman alueista, joita ilmastonmuutos koettelee eniten; toteaa, että Välimeren alue lämpenee 20 prosenttia maailmanlaajuista keskiarvoa nopeammin ja että alue on yksi ilmastonmuutoksen kannalta kriittisimmistä maailman alueista, jossa 250 miljoonan ihmisen ennustetaan kärsivän vesiköyhyydestä 20 vuoden kuluessa (18); korostaa, että Välimerestä on tulossa maailman nopeimmin lämpenevä meri (19), mistä aiheutuu seurauksia tärkeille talouden aloille ja koko meriekosysteemille ja peruuttamattomia muutoksia ekosysteemiin ja lajeihin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan kiireellisesti ja tekemään yhteistyötä Välimeren alueen kumppaneidensa kanssa kunnianhimoisten sopeutumistoimien laatimiseksi ja johtamaan hillitsemistoimia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tukee Ukrainan hallituksen aloitetta perustaa maailmanlaajuinen foorumi aseellisissa konflikteissa aiheutuneiden ympäristövahinkojen arvioimiseksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palauttaa mieliin, että on tärkeää, että kaikki osapuolet voivat osallistua UNFCCC:n päätöksentekoprosesseihin; korostaa, että UNFCCC:n nykyistä päätöksentekoprosessia voitaisiin parantaa, jotta kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden ja kansalaisyhteiskunnan edustajat voisivat osallistua siihen täysimääräisesti; pitää olennaisen tärkeänä, että ilmastonmuutoksesta eniten kärsiviä maita kuullaan ja että niiden huolenaiheisiin puututaan; kehottaa siksi COP27-kokouksen puheenjohtajavaltiota ja tulevia puheenjohtajavaltioita tutkimaan lisäkeinoja, joilla varmistetaan kehitysmaiden tehokas ja merkityksellinen osallistuminen, ja osoittamaan tähän lisäresursseja; palauttaa mieliin aiemmat kantansa Egyptin ihmisoikeustilanteeseen; panee merkille, että jotkin kansalaisjärjestöt ovat ilmaisseet huolensa kansalaisyhteiskunnan marginalisoinnista Egyptin COP-kokouksessa sekä mielenosoitusten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen estämisestä; kehottaa UNFCCC:tä ja Egyptin viranomaisia varmistamaan, että kansalaiset ja kansalaisjärjestöt voivat osallistua COP27-kokoukseen tasapuolisesti ja täysimääräisesti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa jälleen vapauttamaan kaikki Egyptissä mielivaltaisesti pidätetyt henkilöt ja korostaa ihmisoikeuksien puolustajan Alaa Abd El-Fattahin erityisen kiireellistä tapausta; kehottaa Egyptin viranomaisia hyödyntämään COP27-kokouksen antamaa tilaisuutta maan ihmisoikeustilanteen parantamiseksi ja perusvapauksien noudattamiseksi koko COP27-kokouksen ajan ja sen jälkeen erityisesti sananvapauden ja rauhanomaisen kokoontumisen vapauden osalta; tukee voimakkaasti YK:n asiantuntijoiden UNFCCC:n sihteeristölle esittämää kehotusta kehittää ihmisoikeuskriteerejä, joita tulevia COP-kokouksia isännöivien maiden on sitouduttava noudattamaan osana isäntäsopimusta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Glasgow’n ilmastosopimuksessa tunnustetaan muiden kuin sopimuspuolina olevien sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan, alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen, nuorten, lasten, paikallis- ja aluehallintojen ja muiden sidosryhmien, tärkeä rooli Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamisessa; tunnustaa nuorten tärkeän roolin ilmastonmuutoksen torjunnassa; kehottaa näin ollen osapuolia ja sidosryhmiä varmistamaan nuorten merkityksellisen osallistumisen ja edustuksen monenvälisissä, kansallisissa ja paikallisissa päätöksentekoprosesseissa; muistuttaa erityisesti kaupunkien keskeisestä roolista kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä, ja suhtautuu myönteisesti siihen, että yhä useammat kaupungit ja alueet eri puolilla maailmaa sitoutuvat ilmastoneutraaliutta koskeviin tavoitteisiin, ja erityisesti EU:n ilmastoneutraalien ja älykkäiden kaupunkien missioon osallistuvien sadan eurooppalaisen kaupungin sitoumuksiin saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2030 mennessä ja kehittyä innovointikeskuksiksi, joita kaikki EU:n kaupungit ja EU:n naapurimaiden kaupungit voivat seurata vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että kaikkien osapuolten tosiasiallinen osallistuminen on tarpeen, jotta voidaan saavuttaa tavoite, jonka mukaan maapallon keskilämpötilan nousu rajoitetaan 1,5 celsiusasteeseen, mikä edellyttää, että on käsiteltävä eri osapuolten etuja ja myös eturistiriitoja; pitää huolestuttavana varsinkin sitä, että jotkut suuret saastuttajat ovat käyttäneet läsnäoloaan COP-kokouksissa Pariisin sopimuksen tavoitteiden heikentämiseksi; on erittäin huolestunut siitä, että UNFCCC ei ole toteuttanut toimia ratkaistakseen lopullisesti eturistiriitoja, jotka liittyvät yhteistyöhön muiden kuin sopimuksen osapuolena olevien sidosryhmien kanssa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan johtoaseman tässä prosessissa suojellakseen UNFCCC:n päätöksentekoprosessia eduilta, jotka ovat ristiriidassa Pariisin sopimuksen tavoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | suhtautuu myönteisesti maailmanlaajuisten ilmastotoimien edistämiseen tähtäävän Marrakeshin kumppanuuden kehittämiseen foorumina, jolla kannustetaan valtiosta riippumattomia toimijoita ja valtiotasoa alemman tason hallintoa toteuttamaan välittömiä ilmastotoimia, sekä sen vuoden 2022 työohjelman hyväksymiseen; toteaa, että Race to Zero- ja Race to Resilience -aloitteet ovat keskeisiä foorumeita alhaalta ylöspäin suuntautuvan hallinnon tukemiseksi ja raportoinnin ja arviointityön helpottamiseksi valtiotasoa alemmalla tasolla; |
| --- | --- |

17.

Kunnianhimoinen EU:n ilmastopolitiikka

| 18. | odottaa, että 55-valmiuspaketissa ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisissa toimintapolitiikoissa esitetään toimenpiteet EU:n vuoden 2030 tavoitteen saavuttamiseksi ja asetetaan EU ja sen jäsenvaltiot ilmastoneutraaliuteen viimeistään vuonna 2050 johtavalle kehityspolulle, ja korostaa näistä esittämiään kantoja; muistuttaa, että EU:n ilmastolain ja Pariisin sopimuksen sekä parhaan saatavilla olevan tieteellisen tiedon mukaisesti EU:n olisi tehostettava ilmastotoimiaan sekä ilmaston lämpenemisen hillitsemisessä 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna että siihen sopeutumisessa selviytymiskyvyn parantamiseksi; kehottaa EU:ta päivittämään kansallisesti määritellyt panoksensa ja nostamaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitettaan COP27-kokouksessa parhaan saatavilla olevan tieteellisen tiedon perusteella; kehottaa asettamaan 55-valmiuspaketin tavoitetason mahdollisimman korkealle, jotta kaikille muille osapuolille voidaan antaa selkeä signaali siitä, että EU on valmis kuromaan umpeen kuilun ilmaston lämpenemisen rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen oikeudenmukaisella, sosiaalisesti tasapainoisella, oikeudenmukaisella ja kustannustehokkaalla tavalla, ottaen samalla huomioon maailmanlaajuisen oikeudenmukaisuuden ja tasapuolisuuden näkökohdat sekä EU:n historiallisen ja nykyisen vastuun ilmastokriisiä aiheuttavista päästöistä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että eurooppalaisessa ilmastolaissa ja 55-valmiuspaketissa vuoteen 2030 asetettu EU:n yleinen päästötavoite vähentää EU:n päästöjä enemmän kuin sen nykyinen kansallisesti määritelty panos, joka on nettopäästöjen vähentäminen 55 prosentilla; korostaa lisäksi, että parlamentin kannoissa näihin ehdotuksiin ja REPowerEU-suunnitelmaan sisältyviin tavoitteisiin nostetaan edelleen EU:n ilmastotavoitteita yli tämän tason, ja kehottaa neuvostoa hyväksymään parlamentin kannat tältä osin; kehottaa EU:ta päivittämään päästölupauksiaan tämän mukaisesti ottaen huomioon Glasgow’n ilmastosopimuksessa tehdyn päätöksen tarkistaa vuoteen 2030 asetettuja tavoitteita; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että nykyinen geopoliittinen tilanne korostaa, että on vähennettävä pikaisesti riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja tehostettava uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa, ja että se tarjoaa mahdollisuuden vahvistaa EU:n johtoasemaa tässä suhteessa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | muistuttaa, että ilmastotavoitteet on valtavirtaistettava kaikissa EU:n toimintapolitiikoissa ja toimenpiteissä niiden panemiseksi täytäntöön, ja korostaa, että eurooppalaisen ilmastolain 6 artiklan 4 kohdassa komissio velvoitetaan arvioimaan kaikkien toimenpide-ehdotusten tai lainsäädäntöehdotusten, myös talousarvioehdotusten, yhdenmukaisuus EU:n ilmastotavoitteiden kanssa; kehottaa komissiota panemaan tämän säännöksen täysimääräisesti täytäntöön samalla tavalla, jolla se tekee vaikutustenarviointeja kaikilla EU:n toimintapolitiikan aloilla; korostaa, että myös unionin ja sen jäsenvaltioiden nykyiset toimintapolitiikat on arvioitava uudelleen ja mukautettava näihin tavoitteisiin, ja edellyttää, että äskettäin perustettu ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta osallistuu tähän arviointiin; suhtautuu myönteisesti siihen, että äskettäin perustetun ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan 15 jäsentä on nimitetty; kehottaa neuvottelukuntaa julkaisemaan mahdollisimman pian arvionsa EU:n kasvihuonekaasubudjetista, joka on sopusoinnussa sen tavoitteen kanssa, että ilmaston lämpeneminen rajoitetaan alle 1,5 celsiusasteeseen, ja odottaa, että komissio ottaa täysimääräisesti huomioon neuvottelukunnan lausunnon laatiessaan unionin ohjeellisen kasvihuonekaasubudjetin ja unionin vuoden 2030 jälkeiset ilmastotavoitteet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | muistuttaa erään jäsenvaltion perustuslakituomioistuimen hiljattain tekemästä päätöksestä, jonka mukaan ilmastonsuojelu ei ole poliittisesti harkinnanvarainen asia ja ympäristönsuojelua koskevat perustuslain säännökset asettavat valtiolle perustuslaillisen velvollisuuden saavuttaa ilmastoneutraalius; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että EU:n kansalaiset tukevat voimakkaasti ilmastotoimien tehostamista, sillä viimeisimmän Eurobarometri-tutkimuksen mukaan lähes joka toinen eurooppalainen (49 prosenttia) pitää ilmastonmuutosta EU:n tulevaisuuden kannalta tärkeimpänä maailmanlaajuisena haasteena; |
| --- | --- |

23.

| 24. | painottaa, että kaikki ilmastopolitiikkatoimet olisi toteutettava oikeudenmukaisen ilmastoneutraaliuteen siirtymisen periaatteen mukaisesti ja tiiviissä yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan ja talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten kanssa; katsoo näin ollen, että suurempi avoimuus, vahvempi sosiaalinen kumppanuus ja kansalaisyhteiskunnan sitoutuminen paikallisella, alueellisella, kansallisella ja unionin tasolla ovat olennaisen tärkeitä yhteiskunnan kaikkien osa-alueiden ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi oikeudenmukaisella, osallistavalla ja sosiaalisesti kestävällä tavalla; |
| --- | --- |

24.

Sopeutuminen sekä menetykset ja vahingot

| 25. | panee tyytyväisenä merkille Glasgow’ssa annetut uudet rahoitussitoumukset sopeutumisrahastoon ja vähiten kehittyneiden maiden rahastoon; panee kuitenkin merkille, että ilmastonmuutoksen hillintään osoitetaan enemmän tukea kuin siihen sopeutumiseen, ja kannattaa voimakkaasti kehittyneille maille esitettyä kehotusta vähintään kaksinkertaistaa niiden yhteisesti sopeutumiseen myöntämä rahoitus vuoden 2019 tasoon verrattuna vuoteen 2025 mennessä Glasgow’n ilmastosopimuksen mukaisesti, jotta saavutetaan parempi tasapaino; pitää valitettavana, että seitsemän vuotta Pariisin sopimuksen jälkeen sopeutumista koskevaa maailmanlaajuista tavoitetta ei ole vielä määritelty; suhtautuu myönteisesti COP26-kokouksessa laadittuun ja käynnistettyyn Sharm el-Sheikhin maailmanlaajuista sopeutumistavoitetta koskevaan työohjelmaan; korostaa avustuksiin perustuvan sopeutumisrahoituksen merkitystä; kehottaa painokkaasti EU:ta lisäämään vuosittain Globaali Eurooppa -välineestä sopeutumiseen myönnettävän rahoituksen osuutta vuosina 2021–2027; korostaa tarvetta tehostaa toimia maailmanlaajuisen sopeutumistavoitteen muuntamiseksi mitattavissa oleviksi tuloksiksi, joiden pitäisi muun muassa tarjota kattava käsitys ilmasto- ja katastrofiriskeistä ja niihin liittyvistä sopeutumistarpeista ja -kustannuksista useilla tasoilla ja lisätä johdonmukaisten ja vertailukelpoisten tietojen saatavuutta, määrittää ja tehostaa täytäntöönpanokeinojen, mukaan lukien rahoitus- ja teknologiatuki, tarjontaa ja saatavuutta, ja laatia yhteinen joukko määrällisiä ja laadullisia mittareita, menetelmiä ja lähestymistapoja, joilla seurataan edistymistä tavoitteen saavuttamisessa ajan mittaan; korostaa tässä yhteydessä katastrofiriskien vähentämistä koskevaa Sendain kehystä ja sen seuranta- ja raportointijärjestelmää; |
| --- | --- |

25.

| 26. | muistuttaa, että sopeutumistoimet lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ovat väistämättömiä kaikissa maissa, jos halutaan minimoida ilmasto- ja biodiversiteettikriisien kielteiset vaikutukset ilmastokestävyyden ja kestävän kehityksen aikaansaamiseksi, ja panee merkille kehitysmaiden, erityisesti vähiten kehittyneiden maiden ja pienten kehittyvien saarivaltioiden, erityisen haavoittuvuuden ilmastonmuutoksen edessä; korostaa, että sopeutumistoimet voivat tuottaa monenlaisia hyötyjä, kuten maatalouden tuottavuuden parantuminen, innovointi, terveys ja hyvinvointi, elintarviketurva, toimeentulo ja biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen sekä riskien ja vahinkojen vähentäminen; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tehostamaan sopeutumistoimia pakollisten sopeutumissuunnitelmien, ilmastoon liittyvien haavoittuvuusarviointien ja ilmastostressitestien avulla paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla ja tukemalla paikallisesti johdettuja lähestymistapoja sekä ottamalla paikallisviranomaiset ja paikallisen kansalaisyhteiskunnan mukaan toimiin, jotta voidaan täysin noudattaa Pariisin sopimuksen sopeutumistavoitetta ja varmistaa, että EU:n sopeutumista koskevilla toimintapolitiikoilla suojellaan riittävästi EU:n yhteisöjä ja ekosysteemejä ilmastonmuutoksen vaikutuksilta; kehottaa edistymään edelleen EU:n uudessa sopeutumisstrategiassa ja korostaa olevan tärkeää, että strategia liittyy EU:n biodiversiteettistrategiaan ja eurooppalaisesta ilmastolaista juontuvaan uuteen sopeutumista koskevaan sääntelykehykseen; kehottaa jälleen panemaan ne kunnianhimoisesti täytäntöön niiden kansainväliset osat mukaan lukien; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että vaikka ilmastonmuutos on maailmanlaajuinen ongelma, se vaikuttaa jo nyt jokaiseen alueeseen eri tavoin ja että lähempänä väestöä olevat paikallistason hallinnot ovat keskeisiä ilmastonmuutokseen sopeutumista edistäviä toimijoita; korostaa, että rahoitusta on kanavoitava paremmin paikallistasolle, jotta saadaan aikaan tehokkaita ja kohdennettuja ratkaisuja, ja suhtautuu tässä mielessä myönteisesti ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevaan missioon, jolla tuetaan vähintään 150:tä Euroopan aluetta ja yhteisöä ilmastokestävyyden saavuttamiseksi vuoteen 2030 mennessä; kehottaa tukemaan alueellista ja hajautettua lähestymistapaa ilmastonmuutoksen vaikutusten torjunnassa ja ilmastorahoituksen saatavuudessa kehitysmaissa, jotta paikallisviranomaisilla, paikallisilla kansalaisjärjestöillä ja ympäristönsuojelijoilla olisi suurempi rooli ilmastonmuutoksen vaikutusten torjunnassa ja jotta tavoitetaan haavoittuvimmassa asemassa olevat ihmiset; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että komission 24. helmikuuta 2021 hyväksymässä EU:n sopeutumisstrategiassa ilmaistaan komission tavoite lisätä resursseja ja ottaa käyttöön laajempaa rahoitusta sopeutumistoimiin ja että erityistä huomiota tarvitaan sen varmistamiseksi, että taloudelliset resurssit saavuttavat kehitysmaiden heikoimmassa asemassa olevat yhteisöt; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että varhaisvaroitusjärjestelmät ovat ratkaisevan tärkeitä tehokkaan sopeutumisen kannalta mutta vain alle puolessa WMO:n jäsenmaista on käytössä tällaisia järjestelmiä; kannattaa WMO:n ehdotusta, joka on määrä hyväksyä COP27-kokouksessa ja jonka mukaan varhaisvaroitusjärjestelmät olisivat kaikkien ulottuvilla seuraavien viiden vuoden aikana; toivoo, että tämä varhaisvaroituspalveluja koskeva aloite pannaan nopeasti täytäntöön, erityisesti jotta mahdollisimman suuri määrä ihmishenkiä voidaan pelastaa mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että vihreä infrastruktuuri edistää ilmastonmuutokseen sopeutumista ja katastrofiriskien vähentämistä luonnon ja ekosysteemien suojelun, luontotyyppien ja lajien suojelun ja ennallistamisen, hyvän ekologisen tilan ja vesienhoidon sekä elintarviketurvallisuuden kautta; toteaa, että vihreän infrastruktuurin kehittäminen on yksi tehokkaimmista toimenpiteistä, joita kaupungeissa voidaan panna täytäntöön ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi, koska se lieventää ilmastonmuutoksen ja yhä yleisemmiksi käyvien äärimmäisten sääilmiöiden, kuten helleaaltojen, metsäpalojen, rankkasateiden, tulvien ja kuivuuden, kielteisiä vaikutuksia, tasaa äärilämpötiloja ja parantaa kaupunkialueilla asuvien asukkaiden elämänlaatua, henkinen ja fyysinen terveys mukaan lukien; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa aavikoitumisen tuhoisia vaikutuksia ympäristöön, yhteiskuntaan ja talouteen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ja sen joillakin alueilla aiheuttamaa väestökatoa sekä tarvetta noudattaa yhteisiä lähestymistapoja, jotta tätä ilmiötä voidaan asianmukaisesti ehkäistä, jotta siihen voidaan sopeutua ja jotta se voidaan torjua kokonaan; muistuttaa siksi, että vesienhoito on ratkaisevan tärkeää ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi mutta myös vesi- ja elintarviketurvan varmistamiseksi, biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi ja terveen maaperän tukemiseksi; korostaa näin ollen, että EU:n vesipuitedirektiivi on pantava nopeasti kokonaan täytäntöön, jotta sen tavoitteet saavutetaan ja Euroopan vesivaroja voidaan hallinnoida entistä paremmin; korostaa, että veden uudelleenkäyttö ja vedenkäytön tehokkuus kiertoprosessien kautta on toteutettava täysimääräisesti koko taloudessa ja yhteiskunnassa, jotta voidaan hyödyntää veden arvoa ja varmistaa vedensaanti määrän ja laadun osalta; korostaa, että digitaalisilla ratkaisuilla voidaan edistää ilmastonmuutokseen sopeutumista parantamalla kykyä ennustaa veden niukkuutta, tulvia ja veden pilaantumista, ja tukee näiden välineiden käyttöönottoa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että ilmastonmuutos ja ympäristön tilan heikkeneminen ovat merkittäviä väestön siirtymistä ja uhkia lisääviä tekijöitä, jotka vaikuttavat ihmisten turvallisuuteen ja sosiaaliseen ja poliittiseen vakauteen; korostaa, että riittämättömät hillintä- ja sopeutumisvalmiudet voivat johtaa aseellisiin konflikteihin, elintarvikepulaan, luonnonkatastrofeihin sekä ilmastosyistä johtuvaan väestön siirtymiseen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tunnustamaan ilmastonmuutoksen vuoksi siirtymään joutuneiden ihmisten tarpeet ja haavoittuvuuden ja kehottaa vahvistamaan EU:n kehitysyhteistyötä ja humanitaarista toimintapolitiikkaa ja niiden rahoitusvälineitä, jotta voidaan tukea ilmastonmuutokseen sopeutumista kehitysmaissa, parantaa selviytymiskykyä, tehostaa katastrofiriskin vähentämistä ja reagoida humanitaarisiin hätätilanteisiin kasvavien tarpeiden aikana; |
| --- | --- |

32.

| 33. | huomauttaa, että menetyksiä ja vahinkoja koskevassa Pariisin sopimuksen 8 artiklassa todetaan, että osapuolten olisi käsiteltävä ilmastonmuutoksen haittavaikutuksiin liittyviä menetyksiä ja vahinkoja yhteistoiminnan pohjalta; pitää siksi tärkeänä toteuttaa maailmanlaajuisia tukitoimia ilmastonmuutoksen vaikutuksille erityisen alttiilla alueilla, kuten rannikkoalueilla ja saarilla sekä alueilla, joilla sopeutumiskyky on rajallinen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan sillanrakentajina kehittyneiden maiden, kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden välillä ja pyrkimään tehostamaan korkean tavoitetason ryhmän työtä sekä hillitsemis- ja sopeutumisrahoituksen että menetysten ja vahinkojen osalta; toteaa, että nämä ovat maailmanlaajuisen ilmasto-oikeudenmukaisuuden olennaisen tärkeitä osatekijöitä; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ilmaisee kiitollisuutensa IPCC:lle ja arvostaa suuresti sen kuudetta arviointiraporttia koskevaa työtä; pitää myönteisenä IPCC:n työryhmä II:n äskettäisessä raportissa esitettyä perusteellista arviota menetyksistä ja vahingoista ja korostaa, miten siinä tunnustetaan menetykset ja vahingot yhä tärkeämmäksi alaksi sekä kansainvälisessä ilmastopolitiikassa että ilmastotieteessä; kehottaa IPCC:tä hyödyntämään tätä työtä ja laatimaan erityisraportin, jossa käsitellään erityisesti menetyksiä ja vahinkoja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | muistuttaa, että kansainvälisten instituutioiden on vahvistettava organisaatioitaan, yhteistyötään ja kriisinhallintaa, jotta ne olisivat paremmin valmistautuneita ilmastonmuutokseen paikallisesti ja maailmanlaajuisesti, seuraavana askeleena kohti institutionaalista ilmastonmuutokseen sopeutumista; |
| --- | --- |

35.

Ilmasto- ja biodiversiteettikriisi

| 36. | korostaa, että on tärkeää suojella, säilyttää ja ennallistaa luontoa ja ekosysteemejä Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi; muistuttaa lisäksi biologisen monimuotoisuuden keskeisestä roolista, sillä se auttaa ihmisiä torjumaan ilmaston lämpenemistä ja sopeutumaan siihen sekä parantamaan selviytymiskykyään; katsoo, että luontopohjaiset ratkaisut ja ekosysteemeihin perustuvat lähestymistavat ovat keskeisiä välineitä, joilla tuetaan ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista sekä suojellaan ja ennallistetaan biologista monimuotoisuutta ja metsiä ja vähennetään katastrofiriskejä; painottaa, että ennallistamalla rappeutuneita ekosysteemejä mahdollisimman nopeasti ja suojelemalla tehokkaasti ja tasapuolisesti 30–50 prosenttia maapallon maanpäällisistä, makeanveden ja valtamerten luontotyypeistä siten, että samalla turvataan alkuperäiskansojen ihmisoikeudet ja oikeudet ja vahvistetaan niitä, yhteiskunta voi hyötyä luonnon kyvystä sitoa ja varastoida hiiltä; korostaa tarvetta nopeuttaa edistymistä kohti kestävää kehitystä, mutta toteaa tämän edellyttävän riittävää rahoitusta ja poliittista tukea; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa metsien, biologisen monimuotoisuuden ja kestävän maankäytön kriittisiä ja toisistaan riippuvaisia rooleja, jotta kestävän kehityksen tavoitteet voidaan saavuttaa maailmassa; korostaa näin ollen, että metsäkato ja maaperän huonontuminen on kiireellisesti pysäytettävä ja niiden suunta käännettävä, jotta voidaan edistää vuosittaisten kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämistä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | toistaa, että hallitukset 141 maassa, joiden alueella on yli 3,6 miljardia hehtaaria metsiä, ovat sitoutuneet lopettamaan metsäkadon ja kääntämään kehityksen päinvastaiseksi vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

38.

| 39. | toistaa, että runsashiilisten ekosysteemien tiukka suojelu ja ennallistaminen on toimenpidevaihtoehto, jolla on välitön vaikutus ja joka tarjoaa runsaasti hillitsemis- ja sopeutumisetuja; toteaa, että metsillä on keskeinen rooli ilmaston ja biologisen monimuotoisuuden suojelussa; korostaa, että metsät edistävät pyrkimyksiä lieventää ilmastonmuutoksen kielteisiä vaikutuksia ja sopeutua niihin; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että maankäyttösektoria koskevissa alakohtaisissa politiikoissa ja ilmastopolitiikassa, myös maa- ja metsätalouden tärkeissä alkutuotantotoimissa, on saatava aikaan riittävästi synergiavaikutuksia luonnontilaisten ja osittain luonnontilaisten ekosysteemien luonnollisten sopeutumisvalmiuksien kanssa ja parannettava mahdollisimman paljon ensisijaisesti kulttuurimaisemien sopeutumiskykyä; korostaa äskettäistä tuomiota asiassa, jossa kantajina olleet metsänhoitajat nostivat valtiota vastaan kanteen kansallisesta metsäpolitiikasta, joka käytännössä on estänyt heitä parantamasta hoidettujen metsien selviytymiskykyä muun muassa estämällä luontaisen uudistamisen (20); |
| --- | --- |

40.

| 41. | muistuttaa, että hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin viidennen arviointiraportin mukaan alkuperäiset, paikalliset ja perinteiset tietämyksen muodot ovat merkittävä voimavara luonnonvarojen kestävässä hoidossa, biologisen monimuotoisuuden säilyttämisessä ja ilmastonmuutokseen sopeutumisessa; korostaa tarvetta vahvistaa alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen ja ILO:n yleissopimuksen nro 169 mukaisia yhteisöjen oikeuksia maan ja luonnonvarojen alalla ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi sekä noudattaa vapaan ja tietoon perustuvan ennakkosuostumuksen periaatetta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa, että yritystoiminnan yhteydessä on suojeltava maaoikeuksien puolustajia ja ympäristönsuojelijoita varmistamalla tehokas ja vankka lakisääteinen ympäristönsuojelu, työntekijöiden oikeudet, maaoikeudet, alkuperäiskansojen oikeudet, toimeentulo ja kulttuurit, mukaan lukien vapaan ja tietoon perustuvan ennakkosuostumuksen periaate; suhtautuu tältä osin myönteisesti EU:n aloitteisiin yritysten kestävää toimintaa koskevaksi huolellisuusvelvoitteeksi ja ehdotukseen asetukseksi tiettyjen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen liittyvien hyödykkeiden ja tuotteiden asettamisesta saataville unionin markkinoilla ja viennistä unionin ulkopuolelle; kehottaa osapuolia varmistamaan, että COP27-kokouksessa tehdyt Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa koskevat sitoumukset ovat sopusoinnussa yritystoimintaan sovellettavien voimassa olevien kansainvälisten ihmisoikeusvelvoitteiden ja -normien kanssa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | muistuttaa, että ilmastonmuutos on yksi tärkeimmistä luontokadon ja maaperän huonontumisen syistä; korostaa, että ennusteiden mukaan ilmastonmuutoksen kielteiset vaikutukset luontoon ja biologiseen monimuotoisuuteen, ekosysteemeihin, valtameriin sekä terveyteen ja ruokaturvaan kärjistyvät tulevina vuosikymmeninä; korostaa, että tarvitaan vahvempi, sitova ja kunnianhimoisempi kansainvälinen kehys, jotta voidaan suojella koko maailman biologista monimuotoisuutta, pysäyttää sen nykyinen heikkeneminen ja ennallistaa se niin hyvin kuin mahdollista; tiedostaa tässä yhteydessä Montrealissa Kanadassa joulukuussa 2022 järjestettävän biodiversiteettikonferenssin merkityksen; kehottaa IPCC:tä ja IPBES:ää jatkamaan ja vahvistamaan yhteistyötään, jotta päättäjille voidaan tarjota uusinta tieteellistä tietoa ilmasto- ja biodiversiteettikriiseistä ja niiden ratkaisemisesta; kehottaa myös UNFCCC:tä tekemään yhteistyötä YK:n biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen (UNCBD) ja Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelman (UNDP) kanssa, jotta voidaan luoda johdonmukainen kehys ilmastoneutraaliutta ja selviytymiskykyä, biologisen monimuotoisuuden suojelua ja kestävää kehitystä varten; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kannustaa osapuolia Glasgow’n ilmastosopimuksen mukaisesti omaksumaan yhdennetyn lähestymistavan biologisen monimuotoisuuden huomioon ottamiseen kansallisissa, alueellisissa ja paikallisissa toiminta- ja suunnittelupäätöksissä; kehottaa UNFCCC:tä tämän vuoksi tekemään yhteistyötä UNCBD:n ja UNDP:n kanssa ilmastoneutraaliutta ja selviytymiskykyä, biologisen monimuotoisuuden suojelua ja kestävää kehitystä koskevan johdonmukaisen kehyksen luomiseksi; suhtautuu myönteisesti Edinburghin julistukseen vuoden 2020 jälkeisestä maailmanlaajuisesta biodiversiteettikehyksestä, sillä se on esimerkki osallistavasta koko hallinnon kattavasta lähestymistavasta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa osapuolia jatkamaan valtameriä ja ilmastonmuutosta koskevaa vuoropuhelua asettamalla konkreettisia toiminnallisia tavoitteita, puuttumalla keskeisimpiin ja kiireellisimpiin valtamerten ja ilmaston välisen yhteyden ongelmiin ja kannustamalla maita, erityisesti rannikkovaltioita, sisällyttämään vastaavia sitoumuksia päivitettyihin kansallisesti määriteltyihin panoksiinsa, kansallisiin sopeutumissuunnitelmiinsa ja pitkän aikavälin strategioihinsa muiden toimien ohella; |
| --- | --- |

45.

Kestävä ilmastorahoitus

| 46. | korostaa, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat suurimmat julkisen ilmastorahoituksen antajat; tiedostaa ilmastorahoituksen merkityksen ilmastotoimien onnistumisen kannalta, erityisesti koska monissa kehitysmaissa on ehtoihin perustuvia kansallisesti määriteltyjä panoksia, joiden saavuttaminen riippuu riittävästä taloudellisesta tuesta; pitää siksi myönteisenä, että vuoteen 2025 mennessä asetetaan ilmastorahoitusta koskeva uusi yhteinen määrällinen tavoite, jonka olisi ylitettävä selvästi vuodeksi 2020 asetettu 100 miljardin Yhdysvaltojen dollarin vuotuinen tavoite ja jossa olisi otettava huomioon kehitysmaiden täydentävää ja riittävää ilmastorahoitusta koskevat tarpeet ja painopisteet; katsoo, että ilmastonmuutoksen hillitsemistä, siihen sopeutumista sekä menetyksiä ja vahinkoja koskevia erillisiä tavoitteita olisi tarkasteltava osana tätä ilmastorahoitusta koskevaa uutta kollektiivista määrällistä tavoitetta; korostaa, että tulevissa ilmastorahoitustavoitteissa olisi otettava huomioon kehitysmaiden tarpeet sekä Pariisin sopimuksen oikeudenmukaisuusperiaate, kun määritetään osapuolten rahoitusosuuksia; korostaa tässä yhteydessä tarvetta asettaa selkeästi etusijalle avustuksiin perustuva ilmastorahoitus sen varmistamiseksi, että ilmastorahoitus ei lisää kestämätöntä velkatasoa kehitysmaissa; kehottaa jälleen perustamaan erityisen EU:n julkisen rahoitusmekanismin, josta tarjotaan asianmukaista lisätukea, jotta EU maksaa oikeudenmukaisen osuutensa kansainvälisestä ilmastorahoitustavoitteesta; palauttaa myös mieliin hiilirajamekanismista (CBAM) 22. kesäkuuta 2022 esittämän kantansa (21), jonka mukaan unionin olisi rahoitettava vähiten kehittyneiden maiden toimia niiden valmistusteollisuuden hiilipäästöjen vähentämiseksi vuotuisella määrällä, joka vastaa vähintään CBAM-todistusten myynnistä saatavien tulojen tasoa; |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa, että on tärkeää saattaa maailmanlaajuinen sopeutumistavoite toimintavalmiiksi ja ottaa käyttöön huomattavasti uusia varoja kehitysmaiden sopeutumista varten; panee huolestuneena merkille, että sopeutumiskustannukset ja -tarpeet kasvavat ja että ne ovat viidestä kymmeneen kertaa suuremmat kuin nykyiset kansainväliset julkisen sopeutumisrahoituksen virrat, joten sopeutumisrahoituksen vaje kasvaa; toteaa, että yksityisen rahoituksen suuntaamisessa sopeutumiseen on luontaisia vaikeuksia; korostaa, että nykyiset maailmanlaajuiset rahoitusvirrat eivät riitä tarvittavien sopeutumistoimien täytäntöönpanoon erityisesti kehitysmaissa muun muassa siksi, että huomattava osa sopeutumisrahoituksesta myönnetään lainoina; huomauttaa, että 50 prosenttia kaikesta EU:n ilmastorahoituksesta vuonna 2020 myönnettiin avustuksina, ja kehottaa EU:ta ja kaikkia jäsenvaltioita lisäämään avustuksiin perustuvaa rahoitusta varsinkin sopeutumista varten ja erityisesti vähiten kehittyneille maille ja pienille kehittyville saarivaltioille; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita sitoutumaan siihen, että ne lisäävät merkittävästi sopeutumistoimiin myöntämäänsä rahoitusta ja esittämään COP27-kokoukselle selkeän suunnitelman siitä, miten saavutetaan Glasgow’n ilmastosopimuksessa sovittu tavoite sopeutumisrahoituksen kaksinkertaistamisesta vuoteen 2025 mennessä vuoden 2019 tasoon verrattuna; |
| --- | --- |

47.

| 48. | toteaa, että rahoituskysymyksessä on edistyttävä, jotta voidaan puuttua menetyksiin ja vahinkoihin; kehottaa osapuolia sopimaan uusista, riittävistä ja täydentävistä julkisen rahoituksen lähteistä ja asettamaan selkeästi etusijalle avustukset, jotta voidaan puuttua ilmastonmuutoksen haittavaikutuksiin liittyviin menetyksiin ja vahinkoihin; toteaa, että yksityisen rahoituksen suuntaamisessa menetyksiin ja vahinkoihin on luontaisia vaikeuksia; kehottaa EU:ta osallistumaan rakentavasti ennen COP27-kokousta kehitysmaiden ehdotuksiin menetyksiä ja vahinkoja koskevan rahoitusvälineen perustamisesta COP27-kokouksessa, myös tarkastelemalla tällaisen välineen yksityiskohtaisia sääntöjä ja ottaen huomioon olemassa olevat institutionaaliset järjestelyt; vaatii, että menetykset ja vahingot otetaan tulevien COP-kokousten asialistan pysyväksi asiakohdaksi, jotta luodaan selkeä neuvottelufoorumi näiden kysymysten seuraamiseksi ja niissä edistymiseksi, ja kehottaa saattamaan Santiago-verkoston täysin toimintavalmiiksi, jotta voidaan tehokkaasti käynnistää tekninen apu ja puuttua asianmukaisesti menetyksiin ja vahinkoihin; |
| --- | --- |

48.

| 49. | muistuttaa, että kaikkien osapuolten on tehtävä niin julkisista kuin yksityisistä kotimaisista ja kansainvälisistä rahoitusvirroista yhteensopivia Pariisin sopimuksen 1,5 celsiusasteen tavoitteen saavuttamiseen johtavan kehityspolun kanssa; muistuttaa, että fossiilisten polttoaineiden tuet ja muut ympäristön kannalta haitalliset tuet on kiireellisesti lopetettava EU:ssa ja maailmanlaajuisesti; korostaa Glasgow’n ilmastosopimuksessa tehtyä sitoumusta nopeuttaa toimia nykyisen laajuisen hiilivoiman ja fossiilisten polttoaineiden tehottomien tukien asteittaiseksi poistamiseksi; on huolissaan siitä, että ”fossiilisten polttoaineiden tehotonta” tukea ei ole määritelty, mikä vaarantaa vakavasti tällaisten sitoumusten uskottavuuden; toteaa, että fossiilisten polttoaineiden tuet ovat EU:ssa edelleen noin 55–58 miljardia euroa vuodessa; muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita niiden kahdeksannen ympäristöalan toimintaohjelman mukaisista velvoitteista asettaa fossiilisten polttoaineiden tukien asteittaiselle poistamiselle määräaika siten, että pyritään tavoitteeseen rajoittaa ilmaston lämpeneminen 1,5 celsiusasteeseen, sekä laatia sitova unionin kehys, jolla seurataan jäsenvaltioiden edistymistä fossiilisten polttoaineiden tukien asteittaisessa poistamisessa sovitun menetelmän mukaisesti ja raportoidaan siitä; kehottaa komissiota ja kaikkia jäsenvaltioita ottamaan käyttöön konkreettisia politiikkatoimia, aikatauluja ja toimenpiteitä fossiilisten polttoaineiden kaikkien suorien ja epäsuorien tukien poistamiseksi vaiheittain mahdollisimman pian ja viimeistään vuoteen 2025 mennessä; kannustaa muita osapuolia toteuttamaan vastaavia toimenpiteitä ja työskentelemään fossiilisten polttoaineiden leviämisen estämistä koskevan sopimuksen laatimiseksi; suhtautuu myönteisesti G7-maiden sitoumukseen lopettaa fossiilisten polttoaineiden kehittämisen rahoittaminen ulkomailla vuoden 2022 loppuun mennessä ja korostaa samalla, että tätä sitoumusta olisi sovellettava myös maiden sisällä; korostaa tarvetta varmistaa, että EU:n hiilen hinnoittelukehys ei kannusta teollisuuden saastuttamista; korostaa innovaatiorahaston roolia; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pitää olennaisen tärkeänä, että suuret kansainväliset rahoituslaitokset hyväksyvät ja kehittävät nopeasti vihreää rahoitusta, jotta maailmantalouden hiilestä irtautuminen onnistuu; muistuttaa Euroopan investointipankin (EIP) asemasta EU:n ilmastopankkina ja sen äskettäin hyväksytystä ilmastopankin etenemissuunnitelmasta ja ajan tasalle saatetusta energia-alan lainanantopolitiikasta sekä Euroopan investointirahaston (EIR) lisäpyrkimyksistä johtaa ilmastoinvestointeja; suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan keskuspankki on sitoutunut sisällyttämään ilmastonmuutosta koskevat näkökohdat rahapolitiikan kehykseensä; kehottaa kansainvälisiä kehityspankkeja, myös EIP:tä, ja kehitysrahoituslaitoksia, jotka tavallisesti tarjoavat rahoitustukea velkaa synnyttävien välineiden muodossa, panemaan täytäntöön vastuullisen anto- ja ottolainauksen periaatteet ja saattamaan salkkunsa yhdenmukaisiksi Pariisin sopimuksen kanssa sekä keräämään ja käyttämään korkealaatuisia ilmastoriskiä, haavoittuvuutta ja vaikutuksia koskevia tietoja ohjatakseen investointeja 1,5 celsiusasteen tavoitteen mukaisiksi; pitää tärkeänä Glasgow Financial Alliance for Net Zero -allianssin perustamista ja sen sitoutumista tukemaan kehittyviä talouksia niiden siirtyessä ilmastoneutraaliuteen; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti yritysten kestävyysraportointia koskevaan EU:n sopimukseen, joka on ratkaisevan tärkeä rahoitustuen aikaan saamiseksi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tukee ilmastotoimia varten muodostetun valtiovarainministerien koalition toimintaa ja kannustaa kaikkia hallituksia hyväksymään koalition sitoumukset kaikkien valtiovarainministerien vastuualueeseen kuuluvien toimintalinjojen ja käytäntöjen mukauttamisesta Pariisin sopimuksen tavoitteisiin ja hyväksymään konkreettisen hinnan hiilipäästöille, kuten Helsingin periaatteissa on määritelty; |
| --- | --- |

51.

| 52. | suhtautuu myönteisesti kansainvälisen kestävyysstandardilautakunnan työhön pääomamarkkinoiden kestävyyteen liittyvien tietojen antamista koskevan maailmanlaajuisen perustason laatimiseksi, jotta voidaan suunnata lisää pääomaa puhtaisiin teknologioihin ja ilmastoinvestointeihin; |
| --- | --- |

52.

Kaikilla aloilla toteutettavat toimet

| 53. | palauttaa mieliin, että eurooppalaiseen ilmastolakiin sisältyy sitoumus helpottaa alakohtaisia ilmastovuoropuheluja ja -kumppanuuksia tuomalla keskeisiä sidosryhmiä osallistavasti ja edustavasti yhteen, jotta aloja voidaan kannustaa laatimaan itse ohjeellisia vapaaehtoisia etenemissuunnitelmia ja suunnittelemaan niiden siirtymää unionin ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä; korostaa, että tällaisilla etenemissuunnitelmilla voisi olla arvokas panos autettaessa aloja suunnittelemaan ilmastoneutraaliin talouteen siirtymisessä tarvittavia investointeja ja niiden avulla voitaisiin myös tehostaa eri alojen osallistumista ilmastoneutraalien ratkaisujen etsimiseen; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa kaikkia osapuolia ryhtymään pikaisesti toimiin metaanipäästöjen vähentämiseksi; panee tyytyväisenä merkille EU:n, Yhdysvaltojen ja useiden muiden maiden COP-26 kokouksessa allekirjoittaman maailmanlaajuisen metaanisitoumuksen, jolla pyritään vähentämään ihmisen toiminnan aiheuttamia metaanipäästöjä 30 prosentilla vuoden 2020 tasoon verrattuna vuoteen 2030 mennessä, mikä on ensimmäinen askel kohti YK:n ympäristöohjelman (UNEP) suosittelemaa 45 prosentin vähennystä (22); kehottaa kaikkia allekirjoittajia varmistamaan, että ne vähentävät metaanipäästöjä alueillaan vähintään 30 prosentilla vuoteen 2030 mennessä, ja hyväksymään kansallisia toimenpiteitä tämän tavoitteen saavuttamiseksi; toteaa, että noin 60 prosenttia maailman metaanipäästöistä on peräisin maatalouden, kaatopaikkojen ja jätevedenkäsittelylaitosten kaltaisista lähteistä sekä fossiilisten polttoaineiden tuotannosta ja putkikuljetuksesta; muistuttaa, että metaani on voimakas kasvihuonekaasu, jonka ilmastovaikutus on 28 kertaa hiilidioksidia suurempi 100 vuoden ajanjaksolla ja 80 kertaa suurempi 20 vuoden ajanjaksolla; korostaa tässä yhteydessä, että tehokkaammat toimet metaanipäästöjen vähentämiseksi ovat yksi kustannustehokkaimmista toimenpiteistä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi lyhyellä aikavälillä; toteaa, että metaanipäästöjen vähentämiseksi on jo saatavilla monia kustannustehokkaita tekniikoita ja käytäntöjä edullisin tai negatiivisin kustannuksin; toteaa, että maatalouden metaanipäästöt johtuvat pääasiassa karjan määrän kasvusta ja että karjan lannasta ja suolistokäymisestä peräisin olevien päästöjen osuus on noin 32 prosenttia ihmisen toiminnasta aiheutuvista metaanipäästöistä; panee tässä yhteydessä merkille komission joulukuussa 2021 esittämän ehdotuksen metaanipäästöjen vähentämisestä energia-alalla; kehottaa hyväksymään muita sitovia lainsäädäntötoimenpiteitä päästöjen torjumiseksi muilla päästöjä aiheuttavilla aloilla ja sitovia unionin metaanipäästöjen vähennystavoitteita sekä sisällyttämään metaanin säänneltyihin epäpuhtauksiin kansallisia päästövähennysvelvoitteita koskevassa direktiivissä; toistaa kehotuksensa puuttua eläintiheyteen EU:ssa, jotta voidaan varmistaa kasvihuonekaasupäästöjen kunnianhimoinen vähentäminen tällä alalla; toistaa kantansa, jonka mukaan kulutustottumuksissa on siirryttävä terveellisempiin elintarvikkeisiin, ruokavalioihin ja elämäntapoihin, mukaan lukien kestävästi ja alueellisesti tuotettujen kasvien ja kasvipohjaisten elintarvikkeiden kulutuksen lisääminen, ja että lihan ja pitkälle jalostettujen tuotteiden liikakulutukseen on puututtava; |
| --- | --- |

54.

| 55. | katsoo, että maatalouden kestävät tuotantomallit edellyttävät maailmanlaajuisten standardien asettamista käyttäen monialaista ja monitieteistä yhteinen terveys -lähestymistapaa (23), jotta varmistetaan siirtyminen kohti kestäviä elintarvikejärjestelmiä ja täytetään Pariisin sopimuksen ja Glasgow’n ilmastosopimuksen sitoumukset; |
| --- | --- |

55.

| 56. | on tietoinen siitä, että ilmastonmuutos lisää antibioottiresistenssiä, ja kehottaa siksi osapuolia sopimaan maailmanlaajuisesti mikrobilääkkeiden käytön vähentämisestä ja resistenssiriskin torjumisesta; |
| --- | --- |

56.

| 57. | korostaa, että liikenneala on ainoa ala, jolla päästöt ovat lisääntyneet EU:n tasolla vuoden 1990 jälkeen, mikä ei sovi yhteen EU:n ilmastotavoitteiden kanssa, jotka edellyttävät suurempia ja nopeampia päästövähennyksiä kaikilta yhteiskunnan aloilta, myös ilmailu- ja merenkulkualalta; katsoo, että sen varmistamiseksi, että kansallisesti määritellyt panokset ovat Pariisin sopimuksessa edellytettyjen koko taloutta koskevien sitoumusten mukaisia, osapuolia olisi kannustettava voimakkaasti sisällyttämään niihin kansainvälisen laiva- ja lentoliikenteen tuottamat päästöt sekä hyväksymään ja panemaan täytäntöön toimenpiteitä kansainvälisellä, alueellisella ja kansallisella tasolla näiden alojen päästöjen vähentämiseksi, mukaan lukien ilmailuun liittyvät muut kuin hiilidioksidin aiheuttamat vaikutukset; muistuttaa lisäksi, että IEA:n mukaan kaikkien maailmanlaajuisesti markkinoille saatettujen uusien henkilöautojen on oltava päästöttömiä vuoteen 2035 mennessä, jotta voidaan saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

57.

| 58. | korostaa merenkulun ja ilmailun päästöjen sisällyttämistä EU:n päästökauppajärjestelmään, joka voisi myös toimia mallina muille maille ja jolla tuetaan kunnianhimoisempia maailmanlaajuisia tavoitteita kansainvälisellä tasolla, muun muassa Kansanvälisessä merenkulkujärjestössä (IMO) ja Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä (ICAO); on huolestunut IMO:ssa ja ICAO:ssa saavutetusta hitaasta edistyksestä kansainvälisen merenkulun ja ilmailun päästöjen torjunnassa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään kaikkensa kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmän (CORSIA) vahvistamiseksi samalla, kun turvataan EU:n lainsäädännöllinen riippumattomuus päästökauppadirektiivin täytäntöönpanossa; suhtautuu myönteisesti IMO:n meneillään olevaan työhön sen kasvihuonekaasustrategian ja päästövähennystavoitteen päivittämiseksi ja konkreettisten toimenpiteiden hyväksymiseksi; kehottaa IMO:ta kuitenkin etenemään nopeasti Pariisin sopimuksen tavoitteen mukaisten tavoitearvojen ja toimenpiteiden hyväksymisessä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

58.

| 59. | panee merkille yksityisten suihkukoneiden käytön valtavat ilmastovaikutukset, sillä yksi yksityinen suihkukone voi tuottaa jo yhdessä tunnissa kahden tonnin hiilidioksidipäästöt (24); korostaa, että johtajien on tärkeää näyttää esimerkkiä, ja pitää siksi valitettavana, että jotkut maailman johtajat ja valtuuskuntien jäsenet matkustivat COP26-kokoukseen yksityisellä suihkukoneella; kehottaa kaikkia COP27-kokouksen osallistujia valitsemaan vähiten saastuttavan liikennemuodon matkustaessaan kokoukseen; panee huolestuneena merkille, että yksityisten suihkukoneiden käytön arvioidaan lisääntyneen Euroopassa 30 prosenttia pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna (25), ja kehottaa siksi jäsenvaltioita ryhtymään viipymättä toimenpiteisiin yksityisten suihkukoneiden käytön rajoittamiseksi alueellaan; |
| --- | --- |

59.

| 60. | suhtautuu myönteisesti Beyond Oil and Gas Alliance -yhteenliittymän (BOGA) käynnistämiseen COP26-kokouksessa ja korostaa, että sen tavoitteena on rajoittaa fossiilisten polttoaineiden tarjontaa ja lopettaa öljyn ja kaasun tuotanto; muistuttaa, että fossiiliset polttoaineet ovat suurin ilmastonmuutoksen aiheuttaja ja tuottavat yli 75 prosenttia kaikista kasvihuonekaasuista ja että nykyisten suunnitelmien mukaan tuotettaisiin noin 240 prosenttia enemmän hiiltä, 57 prosenttia enemmän öljyä ja 71 prosenttia enemmän kaasua kuin ilmakehän lämpenemisen rajoittaminen 1,5 celsiusasteeseen edellyttäisi; kannattaa sosiaalisesti oikeudenmukaista ja tasa-arvoista maailmanlaajuista siirtymää öljyn ja kaasun tuotannon mukauttamiseksi Pariisin sopimuksen tavoitteisiin; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ja muita Pariisin sopimuksen osapuolia liittymään tähän aloitteeseen; |
| --- | --- |

60.

| 61. | on huolissaan fossiilisiin polttoaineisiin investoivista toimijoista, jotka haastavat investointisopimusten yhteydessä hallituksia investointituomioistuimiin ilmastoa, fossiilisten polttoaineiden asteittaista poistamista tai oikeudenmukaista siirtymää koskevan politiikan takia; kehottaa johdonmukaisuuteen kahden- ja monenvälisten investointisopimusten ja kansainvälisesti sovittujen ilmastotavoitteiden välillä poistamalla investointisuoja fossiilisiin polttoaineisiin tehtäviltä investoinneilta; |
| --- | --- |

61.

| 62. | muistuttaa, että IPCC:n kuudennen arviointiraportin mukaan hillitsemisvaihtoehdot, joiden kustannukset ovat enintään 100 Yhdysvaltojen dollaria hiilidioksiditonnilta, voisivat vähentää maailmanlaajuisia kasvihuonekaasupäästöjä ainakin puolella vuoden 2019 tasosta vuoteen 2030 mennessä; korostaa siksi, että hiilen tosiasiallisen hinnan käyttöönotto osana laajempaa politiikkayhdistelmää voi osaltaan vähentää merkittävästi kasvihuonekaasupäästöjä ja edistää puhtaan teknologian innovointia; kannustaa EU:ta ottamaan johtavan roolin hiilen hinnoittelun edistämisessä yhdistettynä tulojen tehokkaaseen ja sosiaalisesti osallistavaan käyttöön nopeamman ja oikeudenmukaisemman siirtymän edistämiseksi; kannustaa EU:ta myös tarkastelemaan yhteyksiä ja muita yhteistyömuotoja kolmansien maiden ja alueiden nykyisten hiilen hinnoittelumekanismien kanssa, nopeuttamaan kustannustehokkaita ja sosiaalisesti oikeudenmukaisia päästövähennyksiä maailmanlaajuisesti ja vähentämään samalla hiilivuodon riskiä ja toteaa näiden kaikkien toimien edistävän tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamista maailmanlaajuisesti; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön suojatoimia, joiden avulla varmistetaan, että kaikki EU:n päästökauppajärjestelmän kanssa tuottavat pysyvän lisäpanoksen ilmastonmuutoksen vaikutusten hillintään eivätkä vaaranna EU:n sisäisiä kasvihuonekaasupäästöjä koskevia sitoumuksia; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä muiden merkittävien hiilidioksidipäästöjen aiheuttajien kanssa perustaakseen kansainvälisen ilmastoklubin, joka on avoin kaikille maille, jotka sitoutuvat näyttämään esimerkkiä tiukoille ilmastotavoitteille ja hiilen tosiasialliselle hinnoittelulle ja joiden yhteisinä tavoitteina ovat kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen ja ilmastoneutraaliuden saavuttaminen viimeistään vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

63.

Ilmastonmuutos ja sukupuolten tasa-arvo

| 64. | varoittaa, että ilmastonmuutos vaikuttaa ihmisiin eri tavoin esimerkiksi sukupuolen, iän, vammaisuuden, etnisen alkuperän ja köyhyyden mukaan; katsoo, että siirtyminen kestävään yhteiskuntaan on toteutettava osallistavalla, oikeudenmukaisella ja tasapuolisella tavalla ja että sukupuolten tasa-arvo on tämän siirtymän avaintekijä; pitää siksi myönteisenä, että COP26-kokouksessa hyväksyttiin täytäntöönpanoa varten perustetun avustavan toimielimen suosittelema päätös sukupuolten tasa-arvosta ja ilmastonmuutoksesta sukupuoliulottuvuuden sisällyttämiseksi paremmin kansallisesti määriteltyihin panoksiin ja että ilmastorahoituksen olisi oltava sukupuolinäkökohdat huomioon ottavaa; pitää kuitenkin valitettavana, että noin puolet osapuolista ei ole vielä nimennyt kansallista sukupuolten tasa-arvoa ja ilmastonmuutosta käsittelevää yhteyspistettä ilmastoneuvotteluja, täytäntöönpanoa ja seurantaa varten eikä myöntänyt sille tukea; |
| --- | --- |

64.

| 65. | korostaa UNFCCC:n tehostettua sukupuolten tasa-arvoa koskevaa Liman työohjelmaa ja sen sukupuolten tasa-arvoa koskevaa toimintasuunnitelmaa, jossa tunnustetaan, että sukupuolten tasa-arvoa on edelleen edistettävä ja ajettava ilmastonmuutoksen monialaisena painopisteenä; kehottaa uudelleen komissiota laatimaan konkreettisen toimintasuunnitelman uudistetun sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan toimintasuunnitelman sitoumusten täyttämiseksi ja luomaan sukupuolten tasa-arvoa ja ilmastonmuutosta käsittelevän EU:n pysyvän yhteyspisteen, jolla on riittävät taloudelliset resurssit, jotta voidaan toteuttaa ja seurata sukupuolten tasa-arvon huomioon ottavia ilmastotoimia EU:ssa ja maailmanlaajuisesti (26); kehottaa EU:ta valtavirtaistamaan sukupuolten tasa-arvon kaikkeen ilmasto- ja ympäristöpolitiikkaan; kehottaa jälleen EU:ta ja sen jäsenvaltioita varmistamaan, että kansalliset ilmastosuunnitelmat ovat sukupuolten kannalta tasa-arvoisia ja että kaikki sukupuolet osallistuvat merkityksellisellä tavalla niiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, sekä vahvistamaan naisten ja naisjärjestöjen roolia hallinnossa ja päätöksenteossa, niiden rahoitusmahdollisuuksia ja pääsyä ohjelmiin, joilla tuetaan naisten roolia ilmastohallinnossa; |
| --- | --- |

65.

| 66. | korostaa, että Pariisin sopimuksen mukaan kehittyneiden maiden odotetaan raportoivan siitä, kuinka sukupuolitietoista rahoitus on, ja siitä, otetaanko rahoituksessa huomioon sukupuolinäkökohdat; on huolissaan siitä, että hankkeiden sukupuolten tasa-arvoa edistävien vaikutusten seuranta on edelleen selvästi riittämätöntä, ja kehottaa EU:ta tehostamaan toimiaan tältä osin; suosittelee, että tasa-arvoselvityksiä käytetään määrittämään erilaisia tarpeita ja etuja yhteiskunnassa sekä rahoitusmekanismien eritasoisia käyttömahdollisuuksia yhteiskunnissa; kehottaa jälleen komissiota laatimaan konkreettisen toimintasuunnitelman, jonka tavoitteena on täyttää COP 25-konferenssissa sovitun sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan uudistetun toimintasuunnitelman sitoumukset riittävillä talousarviomäärärahoilla sukupuolitietoisten ilmastotoimien toteuttamiseksi ja seuraamiseksi EU:ssa ja maailmanlaajuisesti; katsoo, että tämä voisi toimia muille osapuolille esimerkkinä vastaavien toimenpiteiden toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

66.

Teollisuus, pk-yritykset ja kilpailukyky

| 67. | pitää COP27-kokousta erittäin tärkeänä askeleena sen jälkeen, kun Pariisin sopimus allekirjoitettiin vuonna 2015, sillä unioni on käynnistänyt 55-valmiuspaketin, RePowerEU-paketin ja muita toimenpiteitä, jotta voidaan vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja saavuttaa ilmastoneutraalius viimeistään vuoteen 2050 mennessä mutta myös energiajärjestelmänsä muuttamiseksi; katsoo, että taloudellisen hyvinvoinnin, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, työpaikkojen luomisen, kestävän teollisuuden kehityksen ja ilmastopolitiikan olisi vahvistettava toisiaan; korostaa, että ilmastonmuutoksen torjunnalla olisi pyrittävä vähentämään energiaköyhyyttä, lisäämään selviytymiskykyä ja kilpailukykyä ja tarjoamaan EU:n teollisuudelle ja pk-yrityksille mahdollisuuksia, jotka voidaan toteuttaa, jos lainsäätäjät sitoutuvat oikea-aikaisiin, räätälöityihin, solidaarisuuteen perustuviin ja asianmukaisiin politiikkatoimiin; pitää erittäin tärkeänä, että unioni varmistaa, että se saa etulyöntiaseman ja näyttää esimerkkiä samalla kun suojellaan sisämarkkinoita kolmansien maiden epäreilulta kilpailulta ja varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset eurooppalaisille yrityksille maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

67.

| 68. | korostaa, että unionin olisi tehtävä kaikkensa, jotta sen yritysten ja pk-yritysten johtoasema ja maailmanlaajuinen kilpailukyky säilyvät siirryttäessä kasvihuonekaasujen nollanettopäästötalouteen; huomauttaa, että EU:n johtajuuden ylläpitämiseksi ja laajentamiseksi olisi hyödynnettävä käytettävissä olevia ja innovatiivisia poliittisia välineitä; korostaa, että Euroopan teollisuuden nopeaa hiilestä irtautumista on jatkettava ja että unionin on edelleen tuettava tätä pyrkimystä, erityisesti oikeasuhteisia ratkaisuja sen toteuttamiseksi pk-yrityksissä; pitää myönteisinä strategisia arvoketjuja koskevia aloitteita; panee merkille, että varhaisen vaiheen strategioiden hyväksyminen ilmastonmuutoksen torjuntaan sekä unionin näyttämä esimerkki ilmastoneutraaliuden saavuttamisessa vaikuttavat positiivisesti eurooppalaiseen teollisuuteen, myös pk-yrityksiin, ja että näin viitoitetaan tietä maille, jotka ovat edistyneet vähemmän tai eivät ole yhtä kunnianhimoisia, ja voidaan varmistaa erittäin hyödyllinen kilpailuetu EU:n yrityksille ja teollisuudelle; korostaa, että EU:n ja sen kumppanien välillä on saatava aikaan täytäntöönpanokelpoisia monen- ja kahdenvälisiä sopimuksia, joiden tavoitteena on levittää unionin ympäristöstandardeja ja varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset kaupan ja investointien alalla: korostaa, että Euroopan teollisuuden ja pk-yritysten tuotannon ja investointien siirtäminen muualle unionin ulkopuolisten vähemmän kunnianhimoisten ilmastotoimien vuoksi on estettävä, ja kannustaa siksi kansainvälisiä kumppaneita yhdenmukaistamaan toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi; katsoo toisaalta, että tuotanto ja investoinnit Euroopassa vahvistaisivat EU:n teollisuuden arvoketjua ja strategista riippumattomuutta epävakaassa maailmanlaajuisessa tilanteessa; |
| --- | --- |

68.

| 69. | tunnustaa pk-yritysten, erityisesti mikroyritysten ja startup-yritysten, ratkaisevan tärkeän aseman työllisyyden ja kasvun aikaansaamisessa ja toteuttamisessa sekä digitaalisen ja vihreän siirtymän edelläkävijöinä; muistuttaa, että pk-yritykset ovat olennainen osa Euroopan talouden ja yhteiskunnan rakennetta ja että lainsäätäjien on tuettava ja kannustettava niitä tässä siirtymässä, erityisesti varmistamalla rahoituksen saatavuus kestäville teknologioille, palveluille ja prosesseille sekä yksinkertaistamalla hallinnollisia menettelyjä; on huolissaan siitä, että pk-yritysten mahdollisuuksia ja haavoittuvuuksia ei oteta riittävästi huomioon kaikissa sisämarkkinoita koskevissa EU:n politiikoissa, digitalisaation ja vihreän siirtymän edistäminen mukaan luettuna; |
| --- | --- |

69.

| 70. | suhtautuu myönteisesti eurooppalaisten kansalaisten, yhteisöjen, kuntien, kaupunkien, alueiden, yritysten ja laitosten Pariisin sopimuksen velvoitteiden täyttämiseksi tähän mennessä tekemiin sitoumuksiin ja toimenpiteisiin ja tässä saavutettuun edistykseen; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pitää myönteisenä, että useat EU:n kauppakumppanit ovat ottaneet käyttöön hiilikauppamekanismeja tai muita hiilen hinnoittelumekanismeja, ja kehottaa komissiota edistämään edelleen tätä ja vastaavaa politiikkaa maailmanlaajuisesti; odottaa, että neuvoston kanssa päästään nopeasti yhteisymmärrykseen ehdotuksesta sosiaalisesti oikeudenmukaisesta EU:n hiilirajamekanismista, johon sisältyy tehokas hiilivuotomekanismi, ja odottaa sen vaikuttavan pyrkimykseen maailmanlaajuisen hiilen hinnan asettamiseksi, jolla edistetään maailmanlaajuisten hiilipäästöjen vähentämistä ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ottaa huomioon, että siirtyminen kestävään talouteen on yhdistettävä Euroopan kilpailukyvyn ylläpitämiseen ja työpaikkojen luomiseen, sillä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman onnistumisen kannalta on ratkaisevan tärkeää, että sisämarkkinat pysyvät kustannustehokkaina mukauduttaessa uuteen sääntely-ympäristöön; |
| --- | --- |

72.

| 73. | korostaa tarvetta edistää kilpailukykyisiä raaka-aineiden ja harvinaisten metallien markkinoita, jotka ovat olennaisen tärkeitä vihreän siirtymän kannalta, koska maailman perushyödykeresurssit ovat hyvin harvojen maiden omistuksessa; korostaa, että jatkuva riippuvuus muutamista toimittajista toimii joitakin nykyisiä politiikkatoimia, kuten RePowerEU-suunnitelmaa vastaan, ja tekee tyhjäksi unionin kansalaisten tekemät uhraukset; |
| --- | --- |

73.

| 74. | korostaa, että tarvitaan ammattipätevyyttä koskevia ohjelmia, joilla työvoimaa voidaan kouluttaa vastaamaan kasvavaan työvoiman kysyntään energiatehokkuuden, uusiutuvien energialähteiden ja vihreän teknologian ratkaisujen alalla; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ryhtymään toimiin sen varmistamiseksi, että nykyinen ja tuleva eurooppalainen työvoima hankkii kaikki tarvittavat taidot vihreän siirtymän hallinnoimiseksi, toteuttamiseksi ja innovoimiseksi; |
| --- | --- |

74.

Energiapolitiikka

| 75. | suhtautuu myönteisesti kaikkiin aloitteisiin, joilla vähennetään EU:n riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, mukaan lukien riippuvuuden vähentäminen kaikista venäläisistä fossiilisista polttoaineista ja niihin liittyvistä tuotteista ja lopulta siitä eroon pääseminen Venäjän käyttäessä luonnonvarojaan aseena ja sen hyökättyä Ukrainaan; kehottaa komissiota ja neuvostoa tässä yhteydessä laatimaan energiatehokkuustoimenpiteitä ja uusiutuvia energialähteitä koskevan investointisuunnitelman energiaomavaraisuuden vahvistamiseksi; muistuttaa, että komission arvion mukaan tarvitaan 300 miljardia euroa, jotta päästään asteittain eroon energiariippuvuudesta Venäjästä vuoteen 2030 mennessä; panee merkille EU:n meneillään olevan työn energiatoimitusten monipuolistamiseksi kansainvälisten kumppaneiden kanssa; panee merkille, että RePowerEU-suunnitelmaa tukevassa komission analyysissä ennustetaan, että uusien olosuhteiden vuoksi tiettyä fossiilisiin polttoaineisiin perustuvaa kapasiteettia saatetaan valitettavasti käyttää pidempään kuin alun perin odotettiin; |
| --- | --- |

75.

| 76. | korostaa energialainsäädännön meneillään olevaa tarkistamista 55-valmiuspaketin yhteydessä, jotta se saadaan vastaamaan unionin tiukempaa tavoitetta vähentää päästöjä vähintään 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä; kehottaa kuitenkin jatkamaan työtä kunnianhimoisempien tavoitteiden asettamiseksi esimerkiksi uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden osalta, erityisesti kun otetaan huomioon, että unionin olisi jatkossakin näytettävä esimerkkiä; |
| --- | --- |

76.

| 77. | korostaa energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden keskeistä roolia siirryttäessä kohti ilmastoneutraalia taloutta; muistuttaa, että kaikkein ympäristöystävällisintä energiaa on energia, jota emme käytä, ja että erityisesti energiatehokkuusvälineillä voi olla rooli tämän edistämisessä; ottaa huomioon edistyksen uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä; kehottaa samalla kehittämään edelleen energiatehokkuustoimia, kuten alojen integrointia ja hukkalämmön uudelleenkäyttöä; huomauttaa, että lämmityksen osuus oli 50 prosenttia koko maailman energiankulutuksesta vuonna 2018 (27) ja että energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti sitä voidaan käyttää onnistuneesti uudestaan ja hyödyntää kestävänä lämmityslähteenä, joka hyödyttäisi kaikkia maita, koska hukkalämpöä syntyy kaikissa maissa; toteaa kuitenkin, että on tärkeää yhdenmukaistaa uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat tavoitteet, jotta voidaan saavuttaa ilmastoneutraalius viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja noudattaa Pariisin sopimusta sekä RepowerEU:n tavoitteita, ja käyttää hyväksi sitä, että uusiutuvan energian ja varastointiteknologioiden kustannukset alenevat tällä hetkellä; toteaa, että unionin vuoden 2030 energiatehokkuustavoitteen nostamisen olisi oltava sopusoinnussa sähköistämisen, vedyn, sähköstä tuotettujen polttoaineiden ja muiden vihreän siirtymän kannalta tarpeellisten puhtaiden teknologioiden lisäämisen ja käyttöönoton kanssa; |
| --- | --- |

77.

| 78. | muistuttaa, että uusiutuvan energian hankkeiden lupamenettelyjä on laajennettava ja nopeutettava valtavasti ottaen huomioon EU:n luontoa ja biologista monimuotoisuutta koskeva lainsäädäntö ja varmistettava kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien osallistuminen kartoitus- ja suunnitteluprosessiin; |
| --- | --- |

78.

| 79. | muistuttaa unionin sitoutumisesta energiatehokkuus etusijalle -periaatteeseen, jossa otetaan huomioon kustannustehokkuus, järjestelmän tehokkuus, varastointikapasiteetti, kysyntäpuolen joustavuus ja toimitusvarmuus; korostaa, että on tärkeää valtavirtaistaa ja panna täytäntöön tämä periaate kaikessa asiaankuuluvassa lainsäädännössä ja aloitteissa ja tarvittaessa kaikilla aloilla; huomauttaa käyttämättömistä energiatehokkuusmahdollisuuksista teollisuuden (28), tieto- ja viestintätekniikan, liikenteen ja rakennusten kaltaisilla aloilla, muun muassa lämmityksessä ja jäähdytyksessä; suhtautuu myönteisesti rakennusten perusparannusaallon strategiaan ja siihen liittyviin konkreettisiin sääntely-, rahoitus- ja mahdollistamistoimenpiteisiin, joiden tavoitteena on vähintään kaksinkertaistaa rakennusten vuotuinen peruskorjausaste vuoteen 2030 mennessä, edistää pitkälle meneviä perusparannuksia ja helpottaa sähköistä liikkuvuutta 55-valmiuspaketissa energiaköyhyyden lieventämiseksi; muistuttaa, että rakennus- ja perusparannusalan pk-yrityksillä on ratkaiseva rooli koko perusparannusaallossa, jonka avulla voidaan vähentää rakennusten energia- ja ilmastovaikutuksia; |
| --- | --- |

79.

| 80. | suhtautuu myönteisesti RePowerEU-strategiaan ja kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita harkitsemaan IEA:n 10-kohtaista suunnitelmaa, jolla voidaan oikein toteutettuna vähentää kaasuntuontia Venäjältä reilusti yli puolella, mikä vähentää unionin riippuvuutta Venäjän maakaasusta; |
| --- | --- |

80.

| 81. | korostaa, että on tärkeää poistaa fossiiliset polttoaineet mahdollisimman pian käytöstä; toteaa, että tämä tavoite on saavutettava ja samalla on maksimoitava sen myönteinen vaikutus unionin energiavarmuuteen, teollisuuden kilpailukykyyn ja kansalaisten hyvinvointiin; kehottaa G7-maita johtamaan esimerkillä energiasiirtymän alalla ja pysäyttämään kaikki uudet investoinnit fossiilisten polttoaineiden tuotantoon; pitää myönteisenä G7-maiden sitoumusta irrottaa energia-alansa hiilestä vuoteen 2035 mennessä ja lopettaa useimpien fossiilisia polttoaineita koskevien ulkomaisten hankkeiden rahoitus tämän vuoden loppuun mennessä; korostaa kansainvälisen yhteistyön merkitystä fossiilisten polttoaineiden asteittaisessa poistamisessa, kuten Beyond Oil and Gas Alliance -yhteenliittymä (BOGA) ja Powering Past Coal Alliance -yhteenliittymä; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pitää valitettavana, että fossiilisen energian tuet unionissa ovat pysyneet vakaina vuodesta 2008, yhteensä noin 55–58 miljardissa eurossa vuodessa, mikä vastaa noin kolmasosaa kaikista energiatuista unionissa, ja pitää valitettavana, että tällä hetkellä 15 jäsenvaltiota tukee fossiilisia polttoaineita enemmän kuin uusiutuvaa energiaa; katsoo, että fossiilisten polttoaineiden tukeminen heikentää Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita ja Pariisin sopimuksen velvoitteita; pitää ratkaisevan tärkeänä, että kaikilla energia-aloilla ja kaikissa jäsenvaltioissa on annettava johdonmukaisempia hintasignaaleja ja vältettävä se, että ulkoisia kustannuksia ei oteta huomioon; panee merkille, että eräät jäsenvaltiot ovat äskettäin hyväksyneet toimenpiteitä kuluttajien suojelemiseksi energian hintojen nousun suorilta vaikutuksilta erityisesti kotitalouksiin, ja vaatii, että tällaisten käytäntöjen on pysyttävä poikkeuksellisina ja tilapäisinä; kehottaa jäsenvaltioita ja muita COP26-osapuolia asettamaan vihreään energiaan ja infrastruktuuriin tehtävät investoinnit etusijalle ja poistamaan asteittain suorat ja välilliset tuet fossiilisille polttoaineille; |
| --- | --- |

82.

| 83. | katsoo, että unionin ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sen energiajärjestelmä olisi integroitava ja sen olisi perustuttava porrastettuun ensisijaisuusjärjestelmään, joka alkaa energiatehokkuus etusijalle -periaatteen täytäntöönpanosta ja perustuu kustannustehokkuuteen, järjestelmän tehokkuuteen, varastointikapasiteettiin, toimitusvarmuuteen ja kysyntäpuolen joustavuuteen ja jota tuetaan älykkäillä verkoilla, mikä johtaa energiansäästöihin ja sen jälkeen loppukäyttöalojen suoraan uusiutuviin energialähteisiin perustuvaan sähköistämiseen sekä uusiutuvien polttoaineiden ja uusiutuvaan energiaan perustuvien polttoaineiden, mukaan lukien vety, käyttöön loppukäyttösovelluksissa ja siirtymävaiheen aikana kestäviin ja turvallisiin vähähiilisiin polttoaineisiin laitteille, joille ei ole muuta vaihtoehtoa, samalla kun säilytetään energian saatavuus, kohtuuhintaisuus ja toimitusvarmuus kehittämällä kiertotalouteen perustuva, erittäin energiatehokas, integroitu, yhteenliitetty, häiriönsietokykyinen ja multimodaalinen energiajärjestelmä; |
| --- | --- |

83.

| 84. | muistuttaa, että on tärkeää ottaa huomioon kansallisten energiajärjestelmien moninaisuus ja haasteet; korostaa, että siirtymän on oltava oikeudenmukainen, ja toistaa uudessa vihreän kehityksen ohjelmassa annetun lupauksen siitä, että ketään ei jätetä jälkeen; on huolissaan siitä, että noin 50 miljoonaa kotitaloutta unionissa elää edelleen energiaköyhyyden oloissa, ja katsoo, että EU:n olisi lisättävä toimiaan tämän ehkäisemiseksi ja minimoimiseksi; korostaa kunnianhimoisempien ilmastotavoitteiden sosiaalisen ulottuvuuden tärkeyttä; korostaa, että peruskorjaus auttaa ratkaisevalla tavalla pienentämään rakennusten energiankulutusta, vähentämään päästöjä ja pienentämään energialaskuja; korostaa, että kaikkia energiatoimia olisi toteutettava oikeudenmukaisen ja kohtuullisen siirtymän periaatetta noudattaen ja tiiviissä yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten kanssa; katsoo näin ollen, että julkinen politiikka, vahvempi sosiaalinen kumppanuus ja kansalaisyhteiskunnan sitoutuminen paikallisella, kansallisella ja EU:n tasolla ovat ratkaisevan tärkeitä yhteiskunnan kaikkien osa-alueiden ilmastoneutraaliuden aikaansaamiselle oikeudenmukaisella, osallistavalla ja sosiaalisesti kestävällä tavalla; |
| --- | --- |

84.

| 85. | suhtautuu myönteisesti EU:n vetystrategiaan, jossa vaaditaan vähintään kuuden gigawatin uusiutuvalla energialla toimivien elektrolyysilaitteiden asentamista unionissa vuoteen 2024 mennessä ja 40 gigawatin uusiutuvalla energialla toimivien elektrolyysilaitteiden asentamista vuoteen 2030 mennessä; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita tässä yhteydessä helpottamaan vedyn integrointia aloille, joilla päästöjä on vaikea vähentää; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pitää myönteisenä merellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa koskevaa EU:n strategiaa ja sen kapasiteettitavoitetta, joka on vähintään 60 gigawattia vuoteen 2030 mennessä ja 340 gigawattia vuoteen 2050 mennessä ja jota parlamentti pyysi lisäämään 450 gigawattiin (29), sekä aurinkoenergiastrategiaa, jonka tavoitteena on 320 gigawatin aurinkosähkön asentaminen vuoteen 2025 mennessä ja 600 gigawatin asentaminen vuoteen 2030 mennessä; korostaa sen varmistamista, että strategian toteuttaminen hyödyttää koko unionia, myös sisämaajäsenvaltioita; painottaa, että eurooppalaiset yritykset ovat maailman kärkeä ja teollisia uranuurtajia merellä tapahtuvan uusiutuvan energian tuotannossa ja että alalla on paljon hyödyntämätöntä potentiaalia työpaikkojen (suorien ja epäsuorien) luomiseen ja vientiin; kehottaa Eurooppaa ottamaan johtoaseman uusiutuvassa energiatuotannossa ja sen toimitusketjuissa osana EU:n teollisuuspolitiikkaa; panee erittäin tyytyväisenä merkille Belgian, Tanskan, Saksan ja Alankomaiden toukokuussa 2022 Pohjanmeri-huippukokouksessa Esbjergissä (Tanska) allekirjoittaman yhteisen julistuksen, jolla Pohjanmerestä tehdään Euroopan vihreä voimala; |
| --- | --- |

86.

| 87. | on vakuuttunut siitä, että kuluttajille on luotava edellytykset saada entistä enemmän tietoa ja kannustimia valita vielä kestävämpiä energiamuotoja ja toimia aktiivisemmin; kehottaa komissiota arvioimaan tarvittavaa verkkokapasiteettia uusiutuvan energian ja sähkölämmitysratkaisujen integroimiseksi ja määrittämään jäljellä olevat esteet itse tuotetun uusiutuvan energian kulutuksen ja uusiutuvan energian yhteisöjen kehittämiselle erityisesti pienituloisissa tai heikossa asemassa olevissa kotitalouksissa; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kannustaa meneillään olevaa työtä energiaverodirektiivin tarkistamiseksi, jotta veropolitiikat voidaan mukauttaa vuosien 2030 ja 2050 energia- ja ilmastotavoitteisiin ja samalla arvioida tämän vaikutuksia, myös kuluttajiin, energiaköyhyyteen ja liikenneköyhyyteen; |
| --- | --- |

88.

| 89. | korostaa, että vaikka Eurooppa pyrkii saavuttamaan kunnianhimoiset tavoitteensa, maailmanlaajuisten nettonollapäästöjen saavuttaminen viimeistään vuoteen 2050 mennessä edellyttää koordinoitua maailmanlaajuista toimintaa; korostaa, että kehittyvät maat tarvitsevat kansainvälistä apua vihreän siirtymänsä toteuttamiseksi; pitää tärkeänä edistää tiivistä rajatylittävää yhteistyötä ja parhaiden käytäntöjen jakamista kansainvälisten kumppanien kanssa päätöksenteon ja tieteen aloilla, muun muassa teknologian siirrossa, jotta voidaan edistää energiatehokkuutta ja investointeja kestäviin energiateknologioihin ja infrastruktuuriin; panee merkille, että komissio hyväksyi äskettäin tiedonannon kansainvälisiä energia-alan toimia koskevasta EU:n strategiasta, johon kuuluu määrätietoinen pyrkimys tehdä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa kaikkialla maailmassa ja ”kannustaa kumppanimaita lisäämään ilmastotavoitteidensa kunnianhimoisuutta ja määrittelemään ilmastoneutraaliuden saavuttamista koskevat kehityspolkunsa. Samalla yhteistyön tavoitteena on luoda pitkäkestoisia, molempia osapuolia hyödyttäviä suhteita erityisesti energian alalla”; |
| --- | --- |

89.

| 90. | suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen laatia vuonna 2022 toimintasuunnitelma energia-alan digitalisaatiosta, jotta EU:sta saadaan teknologia-alan johtaja ja jotta voidaan saada käyttöön entistä integroidumpi energiajärjestelmä, jossa on erityisalojen älykkäitä ratkaisuja ja jossa on parannettu rahoitusta kaudelle 2021–2027; muistuttaa, että on tärkeää puuttua energia-alan kyberturvallisuusriskeihin energiajärjestelmien häiriönsietokyvyn varmistamiseksi; |
| --- | --- |

90.

Tutkimus, innovointi, digitaaliteknologiat ja avaruuspolitiikka

| 91. | suhtautuu myönteisesti Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan ja sen osuuteen ilmastoneutraaliudessa; katsoo, että Horisontti Eurooppa -puiteohjelman mukaiset kumppanuudet, muun muassa yhteisyritykset, parantavat yhteistyötä julkisen ja yksityisen sektorin välillä, sillä tavoitteena on edistää vihreän siirtymän saavuttamista ja samalla varmistaa, että kestäviä innovaatioita on saatavilla ja käytettävissä ja että ne ovat kohtuuhintaisia; korostaa, että on tärkeää parantaa pk-yritysten mahdollisuuksia osallistua Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ehdotuspyyntöihin ja parantaa kansalaisille suunnattua viestintää eurooppalaisten tutkimus- ja kehityshankkeiden tuloksista ja uusista teknologioista ja kansalaisten osallistumista niihin, myös kärkihankkeisiin, jotta voidaan lisätä yleisön osallistumista ja tehdä unionin rooli näkyvämmäksi kansalaisilleen; |
| --- | --- |

91.

| 92. | panee tyytyväisenä merkille Copernicus-ohjelman ja EU:n uuden maanhavainnoinnin tietokeskuksen roolin maan, ilmakehän ja meriympäristön seurantapalvelussa. korostaa satelliittihavainnointivalmiuksien merkitystä ilmastonmuutosta koskevan päätöksenteon seurannassa, mallintamisessa, ennustamisessa ja tukemisessa; |
| --- | --- |

92.

| 93. | korostaa, että sekä julkisia että yksityisiä investointeja on houkuteltava lisää uusien kestävien teknologioiden tutkimukseen, innovointiin ja käyttöönottoon, muun muassa paljon työvoimaa vaativille teollisuudenaloille, tarvittaviin uusiin infrastruktuuriverkkoihin ja hankkeisiin, joilla edistetään Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista; korostaa, että tulevassa tutkimuksessa ja teknologiassa olisi otettava huomioon kestävyys ja kiertotalous; korostaa samalla perustutkimuksen sekä yhteistyöhön perustuvien ja monitieteisten lähestymistapojen merkitystä tutkimuksessa ja innovoinnissa ilmastohaasteisiin vastaamiseksi; huomauttaa lisäksi, että on tuettava sosiaalista innovointia, joka on oleellista, jotta voidaan vastata täyttämättömiin yhteiskunnallisiin tarpeisiin ja haasteisiin samalla kun lisätään ihmisten vaikutusmahdollisuuksia vihreän siirtymän aikana; |
| --- | --- |

93.

| 94. | korostaa, että on tärkeää varmistaa yhdenmukaisuus ja johdonmukaisuus kannustimissa, joilla edistetään innovatiivisia teknologioita vuosien 2030 ja 2050 tavoitteiden saavuttamiseksi, käsittelemällä jo kehittyneiden teknologioiden käyttöönottoa sekä investointeja uusiin teknologioihin, joita on kehitettävä, jotta saavutetaan unionin tavoite ilmastoneutraaliudesta viimeistään vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

94.

| 95. | korostaa, että tarvitaan kaksoissiirtymää, jossa digitaalinen ja vihreä siirtymä kulkevat käsi kädessä; korostaa perustavanlaatuista asemaa, joka digitaaliteknologioilla voi olla EU:n vihreässä siirtymässä; muistuttaa, että unionin elpyminen edellyttää sellaisen vakaan sääntelykehyksen luomista, jolla saadaan aikaan edistystä, myös markkinalähtöistä edistystä, kestävien teknologioiden tutkimuksessa, innovoinnissa ja kehittämisessä sekä asianmukaiset edellytykset niiden rahoittamiselle; |
| --- | --- |

95.

| 96. | korostaa, että digitalisaatio on keskeisiä tekijöitä energiajärjestelmän integroinnin vauhdittamisessa, koska sen avulla saadaan aikaan dynaamisia ja toisiinsa liittyviä energiankantajien virtoja, voidaan liittää toisiinsa entistä useampia eri markkinoita ja antaa tarvittavat tiedot tarjonnan ja kysynnän sovittamiseksi yhteen; korostaa digitaaliteknologioiden mahdollisuuksia energiatehokkuuden lisäämisessä ja siten kasvihuonekaasupäästöjen yleisessä vähentämisessä; korostaa tarvetta varmistaa turvalliset sääntelypuitteet ja syrjimättömät ja avoimet menettelyt energiatietojen saatavuudelle ja siirtämiselle; muistuttaa, että komission arvioiden mukaan tieto- ja viestintätekniikan ympäristöjalanjälki on 5–9 prosenttia maailmanlaajuisesta sähkönkäytöstä ja yli kaksi prosenttia maailmanlaajuisista kasvihuonekaasupäästöistä; korostaa, että komission yhteisen tutkimuskeskuksen vuonna 2018 tekoälystä tekemän tutkimuksen mukaan tietokeskusten ja tiedonsiirron osuus unionin kokonaissähkönkulutuksesta voisi olla 3–4 prosenttia; huomauttaa, että komissio odottaa datakeskusten kulutuksen kasvavan 28 prosenttia vuosina 2018–2030; tähdentää, että 47 prosenttia digitaalialan hiilipäästöistä johtuu kuluttajille tarkoitetuista laitteista, kuten tietokoneista, älypuhelimista, tableteista ja muista verkkoon liitetyistä laitteista; kehottaa siksi toteuttamaan toimenpiteitä tieto- ja viestintätekniikan alan hiilijalanjäljen pienentämiseksi varmistamalla energia- ja resurssitehokkuus verkkojen, datakeskusten ja kuluttajalaitteiden tasolla ja toistaa, että datakeskuksista on tehtävä ilmastoneutraaleja ja erittäin energiatehokkaita viimeistään vuoteen 2030 mennessä, kuten digitaalistrategiassa todetaan; |
| --- | --- |

96.

| 97. | muistuttaa tutkimuksen ja innovoinnin merkityksestä Pariisin sopimuksen ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan tutkimusta ja innovointia ja lisäämään yleisesti EU:n ja kansallisia määrärahoja, jotka on tarkoitettu tutkimukseen ja innovointiin kestävän ja turvallisen energian teknologioissa ja innovoinnissa; kehottaa komissiota harkitsemaan jatkuvaa tukea sellaisille teknologioille ja innovatiivisille ratkaisuille, joilla edistetään ilmaston kannalta kestävää ja integroitua energiajärjestelmää, myös aloilla, joilla Euroopalla on maailmanlaajuinen johtoasema ja kotimaiset arvoketjut; pitää olennaisen tärkeänä, että unionissa on uusiutuvan energian arvoketjujen keskeisiä osia, jotta voidaan saavuttaa ilmastotavoitteet ja tuoda merkittäviä taloudellisia hyötyjä eurooppalaisille; kehottaa toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä, joilla tuetaan eurooppalaisten sisältöjen merkitystä uusiutuvien energialähteiden toimitusketjussa ja lainsäädännössä; |
| --- | --- |

97.

Ilmastonmuutos ja kehitys

| 98. | vahvistaa EU:n sitoutumisen kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuteen erityisesti teollisuus-, maatalous-, kalastus-, kauppa- ja investointipolitiikassa; vaatii johdonmukaista lähestymistapaa Pariisin sopimuksen ja kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanossa sekä sisä- että ulkopolitiikassa; |
| --- | --- |

98.

| 99. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja muita G7-maita kehittämään ja hyväksymään oikeudenmukaista energiasiirtymää koskevia kumppanuuksia kehitysmaiden kanssa ja toteuttamaan uusia ja täydentäviä investointeja, jotta varmistetaan oikeudenmukainen siirtyminen asteittaiseen fossiilisista polttoaineista luopumiseen kehitysmaissa; katsoo, että näiden kumppanuuksien olisi perustuttava pääasiassa muihin kuin velkaa tuottaviin rahoitusvälineisiin; |
| --- | --- |

99.

| 100. | korostaa ihmisoikeudet huomioon ottavan toimintamallin merkitystä ilmastotoimissa, jotta voidaan varmistaa, että kaikissa toimenpiteissä kunnioitetaan ja tuetaan kaikkien ihmisten ihmisoikeuksia; kehottaa ilmastomuutossopimuksen osapuolia sisällyttämään ihmisoikeusulottuvuuden kansallisesti määriteltyihin panoksiinsa, sopeutumista koskevaan tiedonantoonsa ja kansallisiin sopeutumissuunnitelmiinsa; |
| --- | --- |

100.

| 101. | kehottaa puuttumaan kehitys- ja ilmastopolitiikassa eriarvoisuuteen, olemassa oleviin velkahaasteisiin ja köyhyyteen, joita ilmastonmuutoksen kielteiset vaikutukset pahentavat; |
| --- | --- |

101.

Euroopan parlamentin rooli

| 102. | katsoo, että parlamentin olisi oltava kiinteä osa EU:n valtuuskuntaa, koska sen on annettava hyväksyntänsä kansainvälisten sopimusten tekemiselle ja se on lainsäätäjänä keskeisessä asemassa Pariisin sopimuksen täytäntöönpanossa unionissa; olettaa näin ollen, että parlamentin annetaan osallistua EU:n koordinointikokouksiin COP27-kokouksessa Sharm el-Sheikhissä ja että sille taataan oikeus tutustua kaikkiin valmisteluasiakirjoihin neuvottelujen käynnistämisestä lähtien; |
| --- | --- |

102.

o

o o

| 103. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä ilmastomuutossopimuksen sihteeristölle ja pyytämään, että se välitetään kaikille EU:n ulkopuolisille ilmastonmuutossopimuksen sopimuspuolille. |
| --- | --- |

103.

---

(1)  EUVL C 184, 5.5.2022, s. 118.

(2)  EUVL C 232, 16.6.2021, s. 28.

(3)  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 156.

(4)  EUVL L 114, 12.4.2022, s. 22.

(5)  EUVL C 385, 22.9.2021, s. 167.

(6)  EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1.

(7)  EUVL C 270, 7.7.2021, s. 2.

(8)  EUVL C 385, 22.9.2021, s. 10.

(9)  EUVL C 506, 15.12.2021, s. 38.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0263.

(11)  EUVL C 67, 8.2.2022, s. 25.

(12)  Sopeutumista koskeva IPCC:n raportti, 2022.

(13)  YK:n katastrofiriskin vähentämisen tukitoimisto, ”The human cost of disasters: an overview of the last 20 years 2000–2019”, https://www.undrr.org/media/48008/download

(14)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/climate-change-and-health#:~:text=Climate%20change%20affects%20the%20social,malaria%2C%20diarrhoea%20and%20heat%20stress

(15)  Kansainvälinen jälleenrakennus- ja kehityspankki, Maailmanpankki, ”Groundswell, Acting on Internal Climate Migration, Part II”, 2021 https://openknowledge.worldbank.org/handle/10986/36248

(16)  Euroopan ympäristöpolitiikan instituutti (IEEP) ja Oxfam, ”Carbon Inequality in 2030”, marraskuu 2021 https://oxfamilibrary.openrepository.com/bitstream/handle/10546/621305/bn-carbon-inequality-2030-051121-en.pdf

(17)  Global Witness, ”Last Line of Defence, The industries causing the climate crisis and attacks against land and environmental defenders”, syyskuu 2021 https://www.globalwitness.org/en/campaigns/environmental-activists/last-line-defence/

(18)  Ilmaston- ja ympäristönmuutosta käsittelevät Välimeren alueen asiantuntijat, ”Risks associated to climate and environmental changes in the Mediterranean region”, 2019, https://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2019/10/MedECC-Booklet_EN_WEB.pdf

(19)  WWF Mediterranean Marine Initiative, ”The Climate Change Effect in the Mediterranean — Six stories from an Overheating Sea”, Rooma, Italia, 2021.

(20)  https://www.klimazaloba.cz/wp-content/uploads/2021/04/Klimaticka%CC%81-z%CC%8Caloba.pdf

(21)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0248.

(22)  UNEPin maailmanlaajuinen metaanipäästöarvio ”Global Methane Assessment”, 2021.

(23)  https://www.who.int/health-topics/one-health#tab=tab_1

(24)  Transport & Environment, Private jets: can the super rich supercharge zero-emission aviation?, huhtikuu 2021.

(25)  Sama.

(26)  Päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 sukupuolten tasa-arvoa koskevasta EU-strategiasta (EUVL C 456, 10.11.2021, s. 208).

(27)  IEA:n vuoden 2019 arviointiraportti ”Market analysis and forecast from 2019 to 2024”, https://www.iea.org/reports/renewables-2019/power

(28)  On syytä muistaa, että eräiden arvioiden mukaan Euroopan teollisuuden energian loppukulutuksen vähentämisen taloudellinen potentiaali vuoteen 2030 mennessä on 23,5 prosenttia verrattuna toiminnan jatkamiseen entiseen tapaan.

(29)  Päätöslauselma 16. helmikuuta 2022 merellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa koskevasta EU:n strategiasta (EUVL C 342, 6.9.2022, s. 66).

---

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 149/52 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 149/52

---

P9_TA(2022)0374

Solidaarisuus Ukrainaa kohtaan kulttuurialalla ja yhteinen hätäapumekanismi kulttuurialan elvyttämiseksi Euroopassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2022 solidaarisuudesta Ukrainaa kohtaan kulttuurialalla ja yhteisestä hätäapumekanismista kulttuurialan elvyttämiseksi Euroopassa (2022/2759(RSP))

(2023/C 149/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen johdanto-osan ja 3 artiklan sekä siihen liitetyn toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen johdanto-osan ja 3 artiklan sekä siihen liitetyn toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan johdanto-osan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan johdanto-osan,

| — | ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaa vastaan (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaa vastaan (1),

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2022 antamansa suosituksen neuvostolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan jälkeen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2022 antamansa suosituksen neuvostolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan jälkeen (2),

| — | ottaa huomioon parlamentin johdon 16. ja 24. helmikuuta 2022 antamat lausunnot Ukrainasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin johdon 16. ja 24. helmikuuta 2022 antamat lausunnot Ukrainasta,

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan kulttuurisesta elpymisestä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan kulttuurisesta elpymisestä (3),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman taiteilijoiden tilanteesta ja kulttuurialan elpymisestä EU:ssa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman taiteilijoiden tilanteesta ja kulttuurialan elpymisestä EU:ssa (4),

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät kulttuuri- ja luovien alojen elpymisestä, palautumiskyvystä ja kestävyydestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät kulttuuri- ja luovien alojen elpymisestä, palautumiskyvystä ja kestävyydestä,

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen solidaarisuudesta Ukrainaa kohtaan kulttuurialalla ja yhteisestä hätäapumekanismista kulttuurialan elvyttämiseksi Euroopassa (O-000030/2022 – B9-0026/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen solidaarisuudesta Ukrainaa kohtaan kulttuurialalla ja yhteisestä hätäapumekanismista kulttuurialan elvyttämiseksi Euroopassa (O-000030/2022 – B9-0026/2022),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että Venäjän sota Ukrainaa vastaan on yritys romuttaa suvereenin kansakunnan identiteetti ja kulttuuri myös kulttuuriperintökohteiden strategisen ja kohdennetun tuhoamisen avulla (5), mikä on kummankin maan allekirjoittaman vuoden 1954 Haagin yleissopimuksen (6) mukaan sotarikos; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Venäjän sota Ukrainaa vastaan on yritys romuttaa suvereenin kansakunnan identiteetti ja kulttuuri myös kulttuuriperintökohteiden strategisen ja kohdennetun tuhoamisen avulla (5), mikä on kummankin maan allekirjoittaman vuoden 1954 Haagin yleissopimuksen (6) mukaan sotarikos;

| B. | ottaa huomioon, että Ukrainaan kohdistuva hyökkäys on hyökkäys myös yhteistä eurooppalaista identiteettiämme, arvojamme ja elämäntapaamme vastaan, joille ovat ominaisia demokratiaan, ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, ihmisarvoon, oikeusvaltioon ja kulttuuriseen monimuotoisuuteen perustuvat avoimet yhteiskunnat; ottaa huomioon, että miljoonat ihmiset eri puolilla maailmaa kärsivät äärimmäisen vahingollisista seurauksista, joissa on kyse ihmishenkien menetyksistä, elintarvikepulasta, maailmanlaajuisen energiahuollon vähenemisestä sekä inflaation ja muuttovirtojen kiihtymisestä; ottaa huomioon, että Venäjä käyttää näitä suunniteltuja seurauksia poliittisina ja strategisina uhkina; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Ukrainaan kohdistuva hyökkäys on hyökkäys myös yhteistä eurooppalaista identiteettiämme, arvojamme ja elämäntapaamme vastaan, joille ovat ominaisia demokratiaan, ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, ihmisarvoon, oikeusvaltioon ja kulttuuriseen monimuotoisuuteen perustuvat avoimet yhteiskunnat; ottaa huomioon, että miljoonat ihmiset eri puolilla maailmaa kärsivät äärimmäisen vahingollisista seurauksista, joissa on kyse ihmishenkien menetyksistä, elintarvikepulasta, maailmanlaajuisen energiahuollon vähenemisestä sekä inflaation ja muuttovirtojen kiihtymisestä; ottaa huomioon, että Venäjä käyttää näitä suunniteltuja seurauksia poliittisina ja strategisina uhkina;

| C. | ottaa huomioon, että Venäjän hyökkäys Ukrainaan asettaa vaaraan myös taiteilijat ja kulttuurialan työntekijät, toimittajat ja tutkijat ja levittää pelon ja epäuskoisuuden ilmapiiriä, joka heikentää taiteen vapautta, laadukkaita uutisia, tiedotusvälineiden riippumattomuutta ja tiedonsaantia, akateemista vapautta ja sananvapautta laajemmassa merkityksessä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Venäjän hyökkäys Ukrainaan asettaa vaaraan myös taiteilijat ja kulttuurialan työntekijät, toimittajat ja tutkijat ja levittää pelon ja epäuskoisuuden ilmapiiriä, joka heikentää taiteen vapautta, laadukkaita uutisia, tiedotusvälineiden riippumattomuutta ja tiedonsaantia, akateemista vapautta ja sananvapautta laajemmassa merkityksessä;

| D. | ottaa huomioon, että kulttuuriperinnön laiton tuhoaminen sekä kulttuuriomaisuuden ja kulttuuriesineiden ryöstely ja salakuljetus ovat merkittävä uhka maan kaikkien ukrainalaisten ja vähemmistöjen identiteetille ja että ne haittaavat konfliktin jälkeisen kansallisen sovinnon tekemistä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kulttuuriperinnön laiton tuhoaminen sekä kulttuuriomaisuuden ja kulttuuriesineiden ryöstely ja salakuljetus ovat merkittävä uhka maan kaikkien ukrainalaisten ja vähemmistöjen identiteetille ja että ne haittaavat konfliktin jälkeisen kansallisen sovinnon tekemistä;

| E. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian laaja-alaiset vaikutukset kohdistuivat merkittävästi kaikkiin elämämme ja elinympäristömme osa-alueisiin, erityisesti koko kulttuuriekosysteemiin, jolle olivat jo ennestään ominaisia hauraat organisaatio- ja rahoitusrakenteet ja usein epävarmat työolot sekä taiteellisen ilmaisun vapauteen kohdistuvat uhat; ottaa huomioon, että kulttuuri- ja luovat alat ja toimialat eivät ole vielä täysin toipuneet covid-19-kriisistä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian laaja-alaiset vaikutukset kohdistuivat merkittävästi kaikkiin elämämme ja elinympäristömme osa-alueisiin, erityisesti koko kulttuuriekosysteemiin, jolle olivat jo ennestään ominaisia hauraat organisaatio- ja rahoitusrakenteet ja usein epävarmat työolot sekä taiteellisen ilmaisun vapauteen kohdistuvat uhat; ottaa huomioon, että kulttuuri- ja luovat alat ja toimialat eivät ole vielä täysin toipuneet covid-19-kriisistä;

| F. | ottaa huomioon, että nämä suuret kriisit ovat paitsi kyseenalaistaneet unionin strategisen riippumattomuuden myös paljastaneet sen suuren potentiaalin luoda vahva tunne Eurooppaan kuulumisesta, löytää yhteisiä vastauksia kiireellisiin tarpeisiin ja vahvistaa tukea Euroopan yhdentymiselle; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että nämä suuret kriisit ovat paitsi kyseenalaistaneet unionin strategisen riippumattomuuden myös paljastaneet sen suuren potentiaalin luoda vahva tunne Eurooppaan kuulumisesta, löytää yhteisiä vastauksia kiireellisiin tarpeisiin ja vahvistaa tukea Euroopan yhdentymiselle;

| G. | ottaa huomioon, että kulttuuri on edelleen tärkeä väestön keskinäisen ymmärryksen ja rauhanturvaamisen veturi; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kulttuuri on edelleen tärkeä väestön keskinäisen ymmärryksen ja rauhanturvaamisen veturi;

Tuen ja solidaarisuuden lisääminen Ukrainan kulttuuriekosysteemille

| 1. | suhtautuu myönteisesti EU:n ja sen jäsenvaltioiden yleiseen vahvaan tukeen Ukrainan kulttuuri- ja luoville aloille ja toimialoille ja siihen, että komissio, hallitustason toimijat, kansalaisjärjestöt ja kansalaisyhteiskunta ovat ottaneet nopeasti käyttöön rahoitusvälineitä, joilla tuetaan sotaa pakenevia taiteilijoita ja kulttuurialan ammattilaisia, ukrainalaisia pakolaisia vastaanottavien maiden kulttuurijärjestöjä sekä kulttuuriperinnön suojelua; pitää erityisen myönteisinä nopeita toimia koskevia aloitteita, kuten Ukrainan kulttuurialan solidaarisuusrahastoa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ilmaisee vilpittömän solidaarisuutensa esittäjiä, taiteilijoita, luovan työn tekijöitä, kirjailijoita, kustantajia, heidän yrityksiään ja kaikkia muita kulttuurin luojia ja kulttuurialan työntekijöitä, myös harrastelijoita, kohtaan, koska taide ja kulttuuri ovat keskeisessä asemassa Ukrainan toipumisessa ja jälleenrakentamisessa; kiittää erityisesti niiden ukrainalaisten taiteilijoiden ja luovan työn tekijöiden toimintaa, jotka ovat vastustaneet Venäjän hyökkäystä harjoittamalla taidettaan; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään kulttuuri- ja kulttuuriperintöalan hätäavun tarpeet EU:n Ukrainalle antamaan humanitaariseen tukeen; on vahvasti sitä mieltä, että Eurooppa-neuvoston 23. kesäkuuta 2022 tekemän historiallisen päätöksen, joka koski EU:n ehdokasmaan aseman myöntämisestä Ukrainalle, mukaisesti on myönnettävä kohdennettua tukea myös tulevasta Ukrainan solidaarisuusrahastosta, jonka valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 24.–25. maaliskuuta 2022 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa EU:ta tarjoamaan kohdennettua tukea Ukrainan kulttuurialan toimijoille, pienille ja keskisuurille yrityksille, kansalaisjärjestöille, paikalliselle kulttuuritoiminnalle, yliopistoille ja kansalaisyhteiskunnalle maan jälleenrakentamista ja elpymistä koskevan etenemissuunnitelman laadinnassa ja kehittämisessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo, että EU:n olisi tarjottava tukeaan Ukrainan viranomaisille, erityisesti paikallis- ja aluetasolla, yhdessä kansalaisyhteiskunnan kanssa rakentavana kumppanina maan jälleenrakentamisessa ja erityisesti kulttuurikohteiden ennallistamisessa; korostaa tässä yhteydessä, että EU:n olisi kannustettava jälleenrakentamiseen osallistuvia harkitsemaan tiukimpien laatuvaatimusten soveltamista; toteaa, että uusi eurooppalainen Bauhaus voi edistää sodanjälkeistä ennallistamista Ukrainan kulttuuri- ja luovien alojen ja toimialojen myötävaikutuksella; |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että erityistä huomiota on kiinnitettävä Ukrainassa oleviin kulttuurisiin ja historiallisiin teoksiin ja maan kulttuuriperinnön suojeluun; vahvistaa, että Euroopan unioni on halukas osallistumaan taideteosten ja kulttuuriperinnön säilyttämiseen soveltamalla kaikkia oikeudellisia välineitä, joilla suojellaan kulttuuriperintöä ja ehkäistään sen salakuljetusta tai laitonta vientiä sota-aikana; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että Ukrainaa on kiireellisesti tuettava kaikkien kulttuuriperintöön kohdistuvien hyökkäysten perusteellisessa dokumentoinnissa ja erityisesti niiden hyökkäysten, jotka ovat mahdollisia sotarikoksia ja jotka kohdistuvat kansainvälisillä yleissopimuksilla suojeltuun kulttuuriperintöön; muistuttaa, että muistomerkkien ja esineiden fyysisen suojelun lisäksi EU:n olisi edelleen vahvistettava tukea kulttuuriperinnön digitoinnille ja digitaaliselle dokumentoinnille; |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että Ukrainalle kulttuurialalla annettava taloudellinen tuki ei saisi vaarantaa Luova Eurooppa -ohjelmasta Euroopan unionissa kulttuuri- ja luoville aloille ja toimialoille tarjottavaa rahoitusta; |
| --- | --- |

8.

EU:n koko kulttuuriekosysteemin palautumiskyvyn ja kriisin jälkeisen elpymisen tukeminen

| 9. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keskittymään kulttuuriin kaikissa keskeisissä EU:n toimintapolitiikoissa ja painopisteissä, kuten ilmastotoimissa, digitaalisessa siirtymässä, talouden elpymisessä ja kansainvälisissä suhteissa; kehottaa komissiota hyödyntämään edelleen kulttuuri- ja luovien alojen ja toimialojen moniulotteista potentiaalia Euroopan yhteiskuntien ja kansalaisten hyvinvoinnin kannalta ja edistämään ennakoivasti julkista kulttuurikeskustelua, jotta mahdollisimman monet ihmiset saadaan mukaan yleisen mielipiteen muodostamiseen ja edistetään kansainvälistä kulttuuriyhteistyötä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa tarvetta tukea ja koordinoida toimia kaikilla hallinnon tasoilla sekä julkisten ja yksityisten sidosryhmien, myös kansalaisyhteiskunnan ja hyväntekeväisyystoimijoiden, kanssa, mukaan lukien kohdennettu tuki kulttuuri-, luovien alojen ja kulttuuriperinnön ekosysteemeille sekä näiden alojen työntekijöiden oikeudenmukaisille työoloille; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään innovointivalmiuksiaan yhteistyön ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien osalta, jotta voidaan parantaa kykyä selviytyä tulevista, kulttuuri- ja luoviin aloihin ja toimialoihin vaikuttavista kriiseistä; kehottaa tässä yhteydessä komissiota ja jäsenvaltioita edistämään edelleen kulttuuri- ja luovien alojen ja toimialojen digitalisointia ja varmistamaan taide- ja kulttuuriteosten laajan digitaalisen saatavuuden; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota tarkastelemaan mahdollisuutta perustaa eurooppalainen hätäapu- ja elvytysmekanismi erityisesti kulttuuria, kulttuuriperintöä ja luovien alojen ekosysteemejä varten useita sidosryhmiä käsittävän lähestymistavan pohjalta tai toimia kumppanina tällaisessa mekanismissa; kehottaa komissiota ehdottamaan tällaista mekanismia koskevaa oikeudellista ja verotuksellista kehystä ja laatimaan luettelon assosioituneista julkisista tai yksityisistä strategisista kumppaneista kaikilta asianomaisilta aloilta, mukaan lukien hyväntekeväisyyskumppanuusmallit täydentävyysperiaatetta täysimääräisesti noudattaen, jotta mahdollistetaan resurssien strateginen yhdistäminen ja vahvistetaan siten julkista rahoitusta ja optimoidaan kulttuuri- ja luoville aloille ja toimialoille annettava tuki; |
| --- | --- |

12.

o

o o

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUVL C 125, 18.3.2022, s. 2.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0235.

(3)  EUVL C 385, 22.9.2021, s. 152

(4)  EUVL C 184, 5.5.2022, s. 88.

(5)  Unesco vahvisti 21. syyskuuta 2022, että 192:ta kohdetta on vahingoitettu 24. helmikuuta 2022 lähtien. Kyseessä on 81 uskonnollista kohdetta, 13 museota, 37 historiallista rakennusta, 35 kulttuuritoimintaan tarkoitettua rakennusta, 17 monumenttia ja 10 kirjastoa. https://www.unesco.org/en/articles/ damaged-cultural-sites-ukraine-verified-unesco

(6)  Ks. Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan ix alakohta.

---

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 149/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 149/55

---

P9_TA(2022)0375

Tilanne Burkina Fasossa vallankaappauksen jälkeen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2022 tilanteesta Burkina Fasossa vallankaappauksen jälkeen (2022/2865(RSP))

(2023/C 149/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa ja erityisesti 19. joulukuuta 2019 Burkina Fasossa tapahtuneista ihmisoikeusloukkauksista, mukaan lukien loukkaukset uskonnonvapautta vastaan (1), 16. syyskuuta 2020 EU:n ja Afrikan turvallisuusyhteistyöstä Sahelin alueella, Länsi-Afrikassa ja Afrikan sarvessa (2) ja 17. helmikuuta 2022 Burkina Fason poliittisesta kriisistä (3) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa ja erityisesti 19. joulukuuta 2019 Burkina Fasossa tapahtuneista ihmisoikeusloukkauksista, mukaan lukien loukkaukset uskonnonvapautta vastaan (1), 16. syyskuuta 2020 EU:n ja Afrikan turvallisuusyhteistyöstä Sahelin alueella, Länsi-Afrikassa ja Afrikan sarvessa (2) ja 17. helmikuuta 2022 Burkina Fason poliittisesta kriisistä (3) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon kansainvälisistä kumppanuuksista vastaavan komission jäsenen Jutta Urpilaisen komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan puolesta 4. lokakuuta 2022 Euroopan parlamentissa Strasbourgissa antaman julkilausuman ja sitä seuranneen keskustelun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisistä kumppanuuksista vastaavan komission jäsenen Jutta Urpilaisen komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan puolesta 4. lokakuuta 2022 Euroopan parlamentissa Strasbourgissa antaman julkilausuman ja sitä seuranneen keskustelun,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 1. ja 5. lokakuuta 2022 antamat julkilausumat Burkina Fason vallankaappauksesta ja maan tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 1. ja 5. lokakuuta 2022 antamat julkilausumat Burkina Fason vallankaappauksesta ja maan tilanteesta,

| — | ottaa huomioon Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECOWAS) 30. syyskuuta, 1. lokakuuta ja 2. lokakuuta 2022 antamat julkilausumat Burkina Fason tilanteesta ja ECOWASin edustajan vierailun Burkina Fasossa 4. lokakuuta 2022, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECOWAS) 30. syyskuuta, 1. lokakuuta ja 2. lokakuuta 2022 antamat julkilausumat Burkina Fason tilanteesta ja ECOWASin edustajan vierailun Burkina Fasossa 4. lokakuuta 2022,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin komission puheenjohtajan 30. syyskuuta 2022 antaman julkilausuman, jossa tuomitaan Burkina Fason toinen väkivaltainen vallankaappaus, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin komission puheenjohtajan 30. syyskuuta 2022 antaman julkilausuman, jossa tuomitaan Burkina Fason toinen väkivaltainen vallankaappaus,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin tiedottajan 1. lokakuuta 2022 antaman julkilausuman Burkina Fason tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin tiedottajan 1. lokakuuta 2022 antaman julkilausuman Burkina Fason tilanteesta,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 7. lokakuuta 2022 antaman julkilausuman Burkina Fason tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 7. lokakuuta 2022 antaman julkilausuman Burkina Fason tilanteesta,

| — | ottaa huomioon ECOWASin hyväksymän pöytäkirjan demokratiasta ja hyvästä hallinnosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ECOWASin hyväksymän pöytäkirjan demokratiasta ja hyvästä hallinnosta,

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia” (JOIN(2020)0004),

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän (AKT) ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 11. maaliskuuta 2021 antaman päätöslauselman demokratiasta ja perustuslakien kunnioittamisesta EU:ssa ja AKT-maissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän (AKT) ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 11. maaliskuuta 2021 antaman päätöslauselman demokratiasta ja perustuslakien kunnioittamisesta EU:ssa ja AKT-maissa,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteen nro 16, jolla pyritään edistämään oikeudenmukaisia, rauhanomaisia ja osallistavia yhteiskuntia kestävän kehityksen hyväksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteen nro 16, jolla pyritään edistämään oikeudenmukaisia, rauhanomaisia ja osallistavia yhteiskuntia kestävän kehityksen hyväksi,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Afrikan peruskirjan ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan peruskirjan ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon Burkina Fason tasavallan perustuslain, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Burkina Fason tasavallan perustuslain,

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (4) (Cotonoun sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (4) (Cotonoun sopimus),

| — | ottaa huomioon Afrikan peruskirjan demokratiasta, vaaleista ja hyvästä hallinnosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan peruskirjan demokratiasta, vaaleista ja hyvästä hallinnosta,

| — | ottaa huomioon maan sisäisten pakolaisten suojelua koskevan Afrikan unionin yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maan sisäisten pakolaisten suojelua koskevan Afrikan unionin yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1979 tehdyn yleissopimuksen kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1979 tehdyn yleissopimuksen kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta,

| — | ottaa huomioon vuonna 1951 tehdyn YK:n pakolaissopimuksen ja siihen liitetyn vuoden 1967 pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1951 tehdyn YK:n pakolaissopimuksen ja siihen liitetyn vuoden 1967 pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että 30. syyskuuta 2022 Burkina Fason armeijan jäsenet tekivät kapteeni Ibrahim Traorén johdolla vallankaappauksen ja suistivat vallasta presidentin, everstiluutnantti Paul-Henri Sandaogo Damiban; ottaa huomioon, että presidentti Damiba oli tehnyt 24. tammikuuta 2022 vallankaappauksen, jolla oli syrjäytetty demokraattisesti vaaleilla marraskuussa 2020 valittu presidentti Roch Kaboré; ottaa huomioon, että edellisen presidentin Damiban tavoin nykyinen presidentti Ibrahim Traoré perusteli vallankaappausta sillä, että viranomaiset eivät kykene hillitsemään turvallisuusolosuhteiden heikkenemistä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 30. syyskuuta 2022 Burkina Fason armeijan jäsenet tekivät kapteeni Ibrahim Traorén johdolla vallankaappauksen ja suistivat vallasta presidentin, everstiluutnantti Paul-Henri Sandaogo Damiban; ottaa huomioon, että presidentti Damiba oli tehnyt 24. tammikuuta 2022 vallankaappauksen, jolla oli syrjäytetty demokraattisesti vaaleilla marraskuussa 2020 valittu presidentti Roch Kaboré; ottaa huomioon, että edellisen presidentin Damiban tavoin nykyinen presidentti Ibrahim Traoré perusteli vallankaappausta sillä, että viranomaiset eivät kykene hillitsemään turvallisuusolosuhteiden heikkenemistä;

| B. | ottaa huomioon, että tammikuun 2022 vallankaappauksen jälkeen armeija suostui ECOWASin välityksellä siirtymäkauteen, joka kestää heinäkuuhun 2024 saakka, jolloin on määrä järjestää demokraattiset vaalit; ottaa huomioon, että EU tuki voimakkaasti ECOWASia sen välityspyrkimyksissä ja toteutti merkittäviä toimia yhteistyön tehostamiseksi muun muassa puolustuksen ja turvallisuuden alalla; ottaa huomioon, että ECOWAS on tuominnut syyskuun 2022 vallankaappauksen Burkina Fasossa ja pitää sitä epäasianmukaisena, kun otetaan huomioon edistyminen, jota oli saavutettu pyrkimyksissä varmistaa hallittu paluu perustuslailliseen järjestykseen 1. heinäkuuta 2024 mennessä; ottaa huomioon, että myös Afrikan unioni, EU ja YK ovat tuominneet syyskuun 2022 vallankaappauksen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että tammikuun 2022 vallankaappauksen jälkeen armeija suostui ECOWASin välityksellä siirtymäkauteen, joka kestää heinäkuuhun 2024 saakka, jolloin on määrä järjestää demokraattiset vaalit; ottaa huomioon, että EU tuki voimakkaasti ECOWASia sen välityspyrkimyksissä ja toteutti merkittäviä toimia yhteistyön tehostamiseksi muun muassa puolustuksen ja turvallisuuden alalla; ottaa huomioon, että ECOWAS on tuominnut syyskuun 2022 vallankaappauksen Burkina Fasossa ja pitää sitä epäasianmukaisena, kun otetaan huomioon edistyminen, jota oli saavutettu pyrkimyksissä varmistaa hallittu paluu perustuslailliseen järjestykseen 1. heinäkuuta 2024 mennessä; ottaa huomioon, että myös Afrikan unioni, EU ja YK ovat tuominneet syyskuun 2022 vallankaappauksen;

| C. | ottaa huomioon, että disinformaatiokampanjan mukaan entinen presidentti Damiba oli hakenut suojelua Ranskalta mutta Ranskan viranomaiset samoin kuin entinen presidentti Damiba itse ja nykyinen presidentti Ibrahim Traoré kiistivät tämän välittömästi ja voimakkaasti; ottaa huomioon, että vallankumouksen jälkeen puhkesi mielenosoituksia, joissa vastustettiin Ranskaa ja kannatettiin Venäjän kanssa tehtävän sotilaallisen yhteistyön lisäämistä; ottaa huomioon, että Ouagadougoussa sijaitseva Ranskan suurlähetystö ja konsulaatti sekä Ouagadougoussa ja Bobo Dioulassossa sijaitsevat Ranskan instituutin toimistot ovat joutuneet vandalismin kohteiksi; ottaa huomioon, että useita muita hyökkäyksiä on kohdistunut maassa muihin eurooppalaisiin instituutioihin ja symboleihin; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että disinformaatiokampanjan mukaan entinen presidentti Damiba oli hakenut suojelua Ranskalta mutta Ranskan viranomaiset samoin kuin entinen presidentti Damiba itse ja nykyinen presidentti Ibrahim Traoré kiistivät tämän välittömästi ja voimakkaasti; ottaa huomioon, että vallankumouksen jälkeen puhkesi mielenosoituksia, joissa vastustettiin Ranskaa ja kannatettiin Venäjän kanssa tehtävän sotilaallisen yhteistyön lisäämistä; ottaa huomioon, että Ouagadougoussa sijaitseva Ranskan suurlähetystö ja konsulaatti sekä Ouagadougoussa ja Bobo Dioulassossa sijaitsevat Ranskan instituutin toimistot ovat joutuneet vandalismin kohteiksi; ottaa huomioon, että useita muita hyökkäyksiä on kohdistunut maassa muihin eurooppalaisiin instituutioihin ja symboleihin;

| D. | ottaa huomioon, että 2. lokakuuta 2022 entinen presidentti Damiba ilmoitti eroavansa presidentin virasta perinteisten päälliköiden kanssa käydyn sovittelun jälkeen; ottaa huomioon, että hän asetti eroamiselleen seitsemän ehtoa, muun muassa tarpeen pitää kiinni ECOWASin kanssa tehdystä sopimuksesta 24 kuukauden siirtymäkauden aikana; ottaa huomioon, että nykyinen presidentti Ibrahim Traoré hyväksyi kaikki nämä ehdot; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 2. lokakuuta 2022 entinen presidentti Damiba ilmoitti eroavansa presidentin virasta perinteisten päälliköiden kanssa käydyn sovittelun jälkeen; ottaa huomioon, että hän asetti eroamiselleen seitsemän ehtoa, muun muassa tarpeen pitää kiinni ECOWASin kanssa tehdystä sopimuksesta 24 kuukauden siirtymäkauden aikana; ottaa huomioon, että nykyinen presidentti Ibrahim Traoré hyväksyi kaikki nämä ehdot;

| E. | ottaa huomioon, että 4. lokakuuta 2022 ECOWAS lähetti valtuuskunnan hankkimaan tietoa syyskuun 2022 vallankaappauksesta ja käymään keskusteluja uuden johdon kanssa; ottaa huomioon, että ECOWASin valtuuskunnan kanssa pitämänsä kokouksen jälkeen presidentti Traoré ilmoitti aikovansa kunnioittaa edeltäjänsä ja ECOWASin sopimaa siirtymäaikataulua; ottaa huomioon, että presidentti Traoré sitoutui myös kunnioittamaan Burkina Fason kansainvälisiä sitoumuksia erityisesti ihmisoikeuksien suojelun alalla; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että 4. lokakuuta 2022 ECOWAS lähetti valtuuskunnan hankkimaan tietoa syyskuun 2022 vallankaappauksesta ja käymään keskusteluja uuden johdon kanssa; ottaa huomioon, että ECOWASin valtuuskunnan kanssa pitämänsä kokouksen jälkeen presidentti Traoré ilmoitti aikovansa kunnioittaa edeltäjänsä ja ECOWASin sopimaa siirtymäaikataulua; ottaa huomioon, että presidentti Traoré sitoutui myös kunnioittamaan Burkina Fason kansainvälisiä sitoumuksia erityisesti ihmisoikeuksien suojelun alalla;

| F. | ottaa huomioon, että 15. lokakuuta 2022 kapteeni Ibrahim Traoré nimitettiin yksimielisesti presidentiksi ”kansallisessa kokouksessa” ja että siirtymäkauden peruskirja hyväksyttiin; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että 15. lokakuuta 2022 kapteeni Ibrahim Traoré nimitettiin yksimielisesti presidentiksi ”kansallisessa kokouksessa” ja että siirtymäkauden peruskirja hyväksyttiin;

| G. | ottaa huomioon, että perustuslaki, jonka soveltaminen keskeytettiin ensin 30. syyskuuta 2022 jälkeen, palautettiin uudelleen voimaan MPSR-ryhmittymän (Mouvement patriotique pour la sauvegarde et la restauration) 5. lokakuuta 2022 hyväksymällä perussäädöksellä, jolla varmistetaan niiden kansainvälisten sopimusten noudattaminen, joiden osapuoli Burkina Faso on, ja taataan valtion jatkuvuus odotettaessa siirtymäkauden peruskirjan myöhempää hyväksymistä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että perustuslaki, jonka soveltaminen keskeytettiin ensin 30. syyskuuta 2022 jälkeen, palautettiin uudelleen voimaan MPSR-ryhmittymän (Mouvement patriotique pour la sauvegarde et la restauration) 5. lokakuuta 2022 hyväksymällä perussäädöksellä, jolla varmistetaan niiden kansainvälisten sopimusten noudattaminen, joiden osapuoli Burkina Faso on, ja taataan valtion jatkuvuus odotettaessa siirtymäkauden peruskirjan myöhempää hyväksymistä;

| H. | ottaa huomioon, että 7. lokakuuta 2022 presidentti Traoré tapasi koko Ouagadougoun diplomaattikunnan ja vahvisti halukkuutensa tehdä yhteistyötä kaikkien Burkina Fason kumppaneiden kanssa; ottaa huomioon, että presidentti Traoré on antanut lausuntoja, joiden mukaan Burkina Faso pitää EU:ta vain yhtenä monista kumppaneista; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että 7. lokakuuta 2022 presidentti Traoré tapasi koko Ouagadougoun diplomaattikunnan ja vahvisti halukkuutensa tehdä yhteistyötä kaikkien Burkina Fason kumppaneiden kanssa; ottaa huomioon, että presidentti Traoré on antanut lausuntoja, joiden mukaan Burkina Faso pitää EU:ta vain yhtenä monista kumppaneista;

| I. | ottaa huomioon, että yksityisen venäläisen sotilasyhtiön Wagner Groupin johtaja Jevgeni Prigožin suhtautui syyskuun vallankaappaukseen myönteisesti; ottaa huomioon, että Wagner Group laajentaa edelleen toimintaansa Sahelin alueella ja Länsi-Afrikassa ja sen tiedetään tehneen lukuisia sotarikoksia alueella; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että yksityisen venäläisen sotilasyhtiön Wagner Groupin johtaja Jevgeni Prigožin suhtautui syyskuun vallankaappaukseen myönteisesti; ottaa huomioon, että Wagner Group laajentaa edelleen toimintaansa Sahelin alueella ja Länsi-Afrikassa ja sen tiedetään tehneen lukuisia sotarikoksia alueella;

| J. | ottaa huomioon, että Burkina Fasoa on koetellut vuodesta 2015 lähtien laajeneva väkivallan aalto, josta ovat vastuussa eri ryhmiin, kuten al-Qaidaan yhteydessä olevaan JNIM:ään (Jama’at Nosrat al Islam wal Muslimin) ja ISGS:ään (Islamic State in the Greater Sahara), kuuluvat taistelijat ja jossa on kuollut tuhansia ihmisiä; ottaa huomioon, että 26. syyskuuta 2022 37 ihmistä sai surmansa huoltosaattueeseen kohdistetussa iskussa Gaskindén lähellä; ottaa huomioon, että al-Qaidaan sidoksissa oleva ryhmä ilmoitti olevansa vastuussa iskusta, jota pidetään yhtenä äskettäiseen vallankaappaukseen johtaneista syistä, ja että ammattiyhdistyksen antamien tietojen mukaan 70 kuorma-autonkuljettajaa on kateissa iskun jäljiltä; ottaa huomioon, että tällä hetkellä noin 40 prosentilla Burkina Fason alueesta esiintyy aseellisten kapinallisryhmien väkivaltaisuuksia ja kärsitään elintarvikkeiden, veden ja sähkön puutteesta sekä puutteellisesta perusterveydenhuollosta tällaisten ryhmien määräämän saarron vuoksi; ottaa huomioon, että osa väestöstä ja eräät poliittiset johtajat ovat kyseenalaistaneet Sahelin alueella toteutettavan Barkhane-operaation; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Burkina Fasoa on koetellut vuodesta 2015 lähtien laajeneva väkivallan aalto, josta ovat vastuussa eri ryhmiin, kuten al-Qaidaan yhteydessä olevaan JNIM:ään (Jama’at Nosrat al Islam wal Muslimin) ja ISGS:ään (Islamic State in the Greater Sahara), kuuluvat taistelijat ja jossa on kuollut tuhansia ihmisiä; ottaa huomioon, että 26. syyskuuta 2022 37 ihmistä sai surmansa huoltosaattueeseen kohdistetussa iskussa Gaskindén lähellä; ottaa huomioon, että al-Qaidaan sidoksissa oleva ryhmä ilmoitti olevansa vastuussa iskusta, jota pidetään yhtenä äskettäiseen vallankaappaukseen johtaneista syistä, ja että ammattiyhdistyksen antamien tietojen mukaan 70 kuorma-autonkuljettajaa on kateissa iskun jäljiltä; ottaa huomioon, että tällä hetkellä noin 40 prosentilla Burkina Fason alueesta esiintyy aseellisten kapinallisryhmien väkivaltaisuuksia ja kärsitään elintarvikkeiden, veden ja sähkön puutteesta sekä puutteellisesta perusterveydenhuollosta tällaisten ryhmien määräämän saarron vuoksi; ottaa huomioon, että osa väestöstä ja eräät poliittiset johtajat ovat kyseenalaistaneet Sahelin alueella toteutettavan Barkhane-operaation;

| K. | ottaa huomioon, että 1,9 miljoonaa ihmistä on joutunut siirtymään asuinseuduiltaan maan huonontuvan turvallisuustilanteen vuoksi ja yli puolet heistä on lapsia; toteaa, että maan sisäisesti siirtymään joutuneista henkilöistä naisiin ja nuoriin kohdistuu erityisen vakavia uhkia, joita ovat muun muassa seksuaalinen hyväksikäyttö ja työvoiman hyväksikäyttö, sukupuolistunut väkivalta, pakkovärväys ja ihmiskauppa; ottaa huomioon, että maan sisäisesti siirtymään joutuneiden henkilöiden ja pakolaisten läsnäolo voi johtaa konfliktiin paikallisen väestön kanssa niukoista luonnonvaroista, jos asianmukaisiin toimenpiteisiin asuntojen, työpaikkojen ja elintarvikkeiden tarjoamiseksi ei ryhdytä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että 1,9 miljoonaa ihmistä on joutunut siirtymään asuinseuduiltaan maan huonontuvan turvallisuustilanteen vuoksi ja yli puolet heistä on lapsia; toteaa, että maan sisäisesti siirtymään joutuneista henkilöistä naisiin ja nuoriin kohdistuu erityisen vakavia uhkia, joita ovat muun muassa seksuaalinen hyväksikäyttö ja työvoiman hyväksikäyttö, sukupuolistunut väkivalta, pakkovärväys ja ihmiskauppa; ottaa huomioon, että maan sisäisesti siirtymään joutuneiden henkilöiden ja pakolaisten läsnäolo voi johtaa konfliktiin paikallisen väestön kanssa niukoista luonnonvaroista, jos asianmukaisiin toimenpiteisiin asuntojen, työpaikkojen ja elintarvikkeiden tarjoamiseksi ei ryhdytä;

| L. | ottaa huomioon, että burkinafasolaista henkilöstöä koulutettiin Malin asevoimien kouluttamiseen osallistumista koskevan EU:n sotilasoperaation ja valmiuksien kehittämistä Sahelissa koskevan EU:n operaation yhteydessä, mutta koulutus keskeytettiin syyskuun 2022 vallankaappauksen jälkeen eikä sen ensisijaista tavoitetta ole saavutettu; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että burkinafasolaista henkilöstöä koulutettiin Malin asevoimien kouluttamiseen osallistumista koskevan EU:n sotilasoperaation ja valmiuksien kehittämistä Sahelissa koskevan EU:n operaation yhteydessä, mutta koulutus keskeytettiin syyskuun 2022 vallankaappauksen jälkeen eikä sen ensisijaista tavoitetta ole saavutettu;

| M. | ottaa huomioon, että lokakuuhun 2022 mennessä 4,9 miljoonaa ihmistä tarvitsee humanitaarista apua Burkina Fasossa, mukaan lukien 3,4 miljoonaa ihmistä, jotka kärsivät vakavasta puutteellisesta elintarviketurvasta; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että lokakuuhun 2022 mennessä 4,9 miljoonaa ihmistä tarvitsee humanitaarista apua Burkina Fasossa, mukaan lukien 3,4 miljoonaa ihmistä, jotka kärsivät vakavasta puutteellisesta elintarviketurvasta;

| N. | ottaa huomioon, että tyytymättömyys ja kritiikki ovat lisääntyneet siitä, että aiemmilla hallituksilla ei ollut valmiuksia vastata Burkina Fason valtaviin turvallisuuteen liittyviin, sosiaalisiin ja taloudellisiin haasteisiin, jotka johtuvat terrori-iskujen leviämisestä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että tyytymättömyys ja kritiikki ovat lisääntyneet siitä, että aiemmilla hallituksilla ei ollut valmiuksia vastata Burkina Fason valtaviin turvallisuuteen liittyviin, sosiaalisiin ja taloudellisiin haasteisiin, jotka johtuvat terrori-iskujen leviämisestä;

| O. | ottaa huomioon, että Burkina Fasolle osoitettiin kaudella 2014–2020 yli miljardi euroa kaikkien EU:n rahoitusvälineiden kautta; ottaa huomioon, että naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä (NDICI) EU:n tuen on määrä olla 384 miljoonaa euroa kaudella 2021–2024; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Burkina Fasolle osoitettiin kaudella 2014–2020 yli miljardi euroa kaikkien EU:n rahoitusvälineiden kautta; ottaa huomioon, että naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä (NDICI) EU:n tuen on määrä olla 384 miljoonaa euroa kaudella 2021–2024;

| P. | toteaa, että Sahelin alueen tapahtumilla on merkitystä ja seurauksia sekä muulle Afrikalle että Euroopalle; toteaa, että Burkina Fasolla on keskeinen alueellinen merkitys, koska se sijaitsee strategisesti siltana Sahelin alueen ja Länsi-Afrikan rannikkovaltioiden välillä; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että Sahelin alueen tapahtumilla on merkitystä ja seurauksia sekä muulle Afrikalle että Euroopalle; toteaa, että Burkina Fasolla on keskeinen alueellinen merkitys, koska se sijaitsee strategisesti siltana Sahelin alueen ja Länsi-Afrikan rannikkovaltioiden välillä;

| 1. | tuomitsee Burkina Fasossa 30. syyskuuta 2022 tehdyn sotilasvallankaappauksen; pitää valitettavana, että nämä toimet heikentävät viimeaikaista edistystä kohti hallittua paluuta perustuslailliseen järjestykseen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vaatii seuraavaa hallitusta pitämään kiinni lupauksistaan kunnioittaa maan kansainvälisiä sitoumuksia, mukaan lukien ihmisoikeuksien edistämistä ja suojelua koskevat sitoumukset; kehottaa seuraavaa hallitusta sallimaan ihmisten, myös kaikkien vähemmistöryhmien, käyttää kansalaisoikeuksiaan ja poliittisia oikeuksiaan, mukaan lukien heidän oikeutensa kokoontumis-, yhdistymis- ja sananvapauteen; on äärimmäisen huolissaan väitetyistä ihmisoikeusloukkauksista, joista raportoidaan jatkuvasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vaatii kiireellistä paluuta perustuslailliseen järjestykseen, mikä tarkoittaa myös välitöntä paluuta siviilihallintoon; kehottaa seuraavaa hallitusta pitämään kiinni sitoumuksestaan kunnioittaa sovittua aikataulua, jotta voidaan palata nopeasti perustuslailliseen järjestykseen ja järjestää osallistavat ja avoimet vaalit 1. heinäkuuta 2024 mennessä; ilmaisee täyden tukensa ECOWASin ja Afrikan unionin välityspyrkimyksille ja ilmoittaa olevansa valmis tukemaan näitä pyrkimyksiä aina kun se on mahdollista; kehottaa kansainvälistä yhteisöä, EU mukaan lukien, tukemaan näitä toimia ja tarjoamaan tukeaan turvallisen siirtymän varmistamiseksi; ilmaisee tukensa vaalitarkkailijoille Burkina Fasossa ja EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunnalle; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa seuraavaa hallitusta edistämään aitoa, rehellistä, avointa ja osallistavaa kansallista vuoropuhelua, johon kaikki kansalaisyhteiskunnan alat osallistuvat aktiivisesti ja tehokkaasti ja jonka tavoitteena on hahmotella selkeä tulevaisuuden visio Burkina Fason demokratialle ja edistää osallistavampaa ja yhtenäisempää yhteiskuntaa; kehottaa lisäämään naisten osallisuutta ja aktiivista osallistumista päätöksentekoon sekä rauhanrakennus- ja sovintotoimiin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa seuraavaa hallitusta määrittelemään uudelleen turvallisuustoimensa täydessä kumppanuudessa kansainvälisen yhteisön kanssa siten, että kunnioitetaan oikeusvaltioperiaatetta, suojellaan ihmisoikeuksia ja palautetaan kansalaisten luottamus; korostaa tässä yhteydessä, että meneillään oleva kansallinen kuuleminen tarjoaa tilaisuuden toteuttaa merkittäviä turvallisuusalan uudistuksia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ilmaisee myötätuntonsa ja osanottonsa Burkina Fason kansalle, joka on kärsinyt liian monista väkivaltaisista iskuista, joista useisiin jihadistiryhmät ovat syyllistyneet; korostaa, että EU tukee Burkina Fasoa ja sen kansaa ja on valmis tehostamaan toimiaan; korostaa, että Burkina Fason johdon on luotava olosuhteet, jotka mahdollistavat tällaisen tehostetun kumppanuuden; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuomitsee Ranskan suurlähetystöä ja konsulaattia, Ranskan instituuttia ja muita eurooppalaisia instituutioita ja symboleja vastaan tehdyt iskut eri puolilla Burkina Fasoa vallankaappauksen aikana ja sen jälkeen; kehottaa seuraavaa hallitusta kunnioittamaan maan kansainvälisiä oikeudellisia velvoitteita suojella diplomaattihenkilöstöä ja -tiloja ja varmistaa maassa asuvien ulkomaalaisten turvallisuus; on huolissaan EU:n operaatioihin Afrikassa kohdistuvien Venäjän disinformaatiokampanjoiden lisääntymisestä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa kaikkia asiaankuuluvia osapuolia kunnioittamaan lehdistön ja tiedotusvälineiden vapautta ja sallimaan toimittajien ja mediaorganisaatioiden tehdä työtään vapaasti ja turvallisesti, mukaan lukien maan sisäisesti siirtymään joutuneiden henkilöiden tilanteen ja turvallisuusjoukkojen operaatioiden dokumentointi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa viranomaisia varmistamaan ihmisoikeuksien puolustajien ja kansalaisjärjestöjen suojelun heidän hoitaessaan tehtäväänsä; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita lisäämään ympäristön ja ihmisoikeuksien puolustajien suojelua ja tukea Burkina Fasossa; tuomitsee seksuaalisen väkivallan ja kaikenlaisen pelottelun käytön konfliktitilanteissa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa seuraavaa hallitusta tutkimaan nopeasti, perusteellisesti ja riippumattomasti kaikki vallankaappaukseen liittyvät kuolemantapaukset ja loukkaantumiset, mukaan lukien ryöstelyn ja mielenosoitusten aikana tapahtuneet kuolemat ja loukkaantumiset, ja varmistamaan uhreille ja eloon jääneille oikeuden ja vastuuvelvollisuuden riippumattoman ja puolueettoman toteutumisen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on syvästi huolissaan Wagner Groupin toiminnasta alueella; kehottaa painokkaasti seuraavaa hallitusta olemaan jatkamatta minkäänlaista kumppanuutta Wagner Groupin kanssa; uskoo vakaasti, että räikeistä ihmisoikeusloukkauksista syytettyjen yksityisten turvallisuusalan yritysten käyttö olisi vastoin tavoitetta tuoda rauhaa, turvallisuutta ja vakautta Burkina Fasoon; panee merkille Venäjän toiminnan erittäin kielteiset tulokset Malissa, jossa rankaisemattomuuden ja epäonnistuneiden sotilastaktiikoiden seurauksena väestö kärsii nyt lisääntyneistä terroriuhista sekä palkkasotilaiden tekemistä ihmisoikeusloukkauksista; kehottaa EU:ta ja Afrikan maita varmistamaan, että yksityisten sotilas- ja turvallisuusalan yritysten toiminnasta aiheutuvat ihmisoikeusloukkaukset johtavat oikeudellisiin toimiin, myös rikosoikeudellisiin seuraamuksiin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita lisäämään taloudellista tukea ja humanitaarista apua Burkina Fason väestön ja erityisesti asuinseuduiltaan siirtymään joutuneiden henkilöiden ja naapurimaissa olevien pakolaisten kiireellisiin tarpeisiin vastaamiseksi; kehottaa seuraavaa hallitusta tukemaan ja edistämään humanitaaristen järjestöjen työtä Burkina Fasossa varmistamalla humanitaarinen avun esteetön perille pääsy; on huolissaan turvallisuusuhkien vaikutuksesta humanitaarisen avun ja kehitysyhteistyön tehokkuuteen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pyytää EU:ta ja sen jäsenvaltioita ottamaan Sahelia koskevia politiikkoja laatiessaan huomioon keskeisen tarpeen tukea hyvää hallintotapaa, kansalaisyhteiskuntaa, kehitystä ja investointeja Sahelin yhteisöjen myönteisemmän tulevaisuuden varmistamiseksi ja tekemään vaikutustenarvioinnin G5 Sahel -ryhmästä; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä ECOWASin sekä Burkina Fason siirtymäkauden viranomaisten ja kaikkien sidosryhmien kanssa turvallisuusyhteistyötä, kehitystä, koulutusta ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevien toimien tehostamiseksi, jotta voidaan torjua köyhyyttä ja estää radikalisoitumisen lisääntyminen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä, EU mukaan lukien, arvioimaan kiireellisesti kansainvälisten kumppaneidensa ja asiaankuuluvien kansainvälisten instituutioiden kanssa koordinoiden kaikkia käytettävissä olevia keinoja, joilla voidaan välttää se, että Burkina Faso ei pysty maksamaan velkojaan; |
| --- | --- |

14.

| 15. | panee merkille, että tuki EU:n rauhanrakentamis- ja kehitysyhteistyötoimille alueella on vähentynyt; kehottaa komissiota tehostamaan toimiaan ihmisoikeuksien sekä humanitaarisen ja kehitysyhteistyön tukemiseksi ja lisäämään näiden toimien näkyvyyttä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa jäsenvaltioita täyttämään kansainväliset velvoitteensa ja soveltamaan perinpohjaista tarkastus- ja jäljitysjärjestelmää asevientiinsä, jotta vältetään aseiden väärinkäyttö ja ihmisoikeusloukkausten lietsominen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa EU:ta edistämään Burkina Fason oikeutta elintarvikeomavaraisuuteen keinona saavuttaa ravitsemusturva ja vähentää köyhyyttä siten, että kiinnitetään erityistä huomiota naisiin ja perheviljelmiin, jotta voidaan turvata kohtuuhintaisten ja helposti saatavilla olevien elintarvikkeiden tarjonta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on syvästi huolissaan siitä, että Burkina Fason kasvava poliittinen ja turvallisuuteen liittyvä epävakaus ja erittäin vaikea sosioekonominen ja humanitaarinen tilanne ovat antaneet terroristiryhmille tilaisuuden aiheuttaa sekasortoa ja että tällä on laajakantoisia kansainvälisiä vaikutuksia; korostaa, että terrorismi ja epävakaus koko Sahelin alueella asettavat kyseenalaiseksi demokratian lujittamisen ja oikeusvaltioperiaatteen ja heikentävät niitä; muistuttaa, että nykyisten haasteiden taustalla olevaan rakenteelliseen dynamiikkaan puuttuminen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan vahvistaa demokraattisesti valittujen hallitusten legitimiteettiä kansalaisten keskuudessa; kehottaa kansainvälistä yhteisöä, EU mukaan lukien, lisäämään yhteistyötä ja tukea kaikkien näiden haasteiden ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | panee merkille Burkina Fason uskonnollisten ja perinteisten johtajien keskeisen aseman välittäjinä ja aktiivisina toimijoina väkivallan ja vihan torjumisessa maan eri kriisien aikana ja antaa tunnustusta näille johtajille; kehottaa Burkina Fason johtoa parantamaan uskonnollisten vähemmistöjen, myös kristittyjen, suojelua; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Burkina Fason tasavallan viranomaisille, G5 Sahel -ryhmän sihteeristölle, AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajille ja yleisafrikkalaiselle parlamentille, Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisölle, YK:n pääsihteerille, YK:n yleiskokoukselle sekä Afrikan unionille ja sen toimielimille. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  EUVL C 255, 29.6.2021, s. 45.

(2)  EUVL C 385, 22.9.2021, s. 24.

(3)  EUVL C 342, 6.9.2022, s. 290.

(4)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 18. lokakuuta 2022

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 149/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 149/60

---

P9_TA(2022)0357

Tilintarkastustuomioistuimen jäsenen nimittäminen – Laima Liucija Andrikienė

Euroopan parlamentin päätös 18. lokakuuta 2022 ehdotuksesta nimittää Laima Liucija Andrikienė tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE))

(Kuuleminen)

(2023/C 149/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 286 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0301/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 286 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0301/2022),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 129 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 129 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0239/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0239/2022),

| A. | ottaa huomioon, että neuvosto kuuli 24. elokuuta 2022 päivätyllä kirjeellä Euroopan parlamenttia Laima Liucija Andrikienėn nimittämisestä tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että neuvosto kuuli 24. elokuuta 2022 päivätyllä kirjeellä Euroopan parlamenttia Laima Liucija Andrikienėn nimittämisestä tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi;

| B. | ottaa huomioon, että talousarvion valvontavaliokunta arvioi Laima Liucija Andrikienėn pätevyyttä ja etenkin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 286 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten täyttymistä; ottaa huomioon, että arviointia varten valiokunta sai Laima Liucija Andrikienėlta ansioluettelon sekä vastaukset hänelle toimitettuun kysymyslomakkeeseen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että talousarvion valvontavaliokunta arvioi Laima Liucija Andrikienėn pätevyyttä ja etenkin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 286 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten täyttymistä; ottaa huomioon, että arviointia varten valiokunta sai Laima Liucija Andrikienėlta ansioluettelon sekä vastaukset hänelle toimitettuun kysymyslomakkeeseen;

| C. | ottaa huomioon, että tämän jälkeen valiokunta järjesti 6. lokakuuta 2022 kuulemisen, jossa Laima Liucija Andrikienė antoi lausuman ja vastasi valiokunnan jäsenten esittämiin kysymyksiin; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tämän jälkeen valiokunta järjesti 6. lokakuuta 2022 kuulemisen, jossa Laima Liucija Andrikienė antoi lausuman ja vastasi valiokunnan jäsenten esittämiin kysymyksiin;

| 1. | antaa myönteisen lausunnon neuvoston ehdotuksesta nimittää Laima Liucija Andrikienė tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja tiedoksi tilintarkastustuomioistuimelle sekä muille Euroopan unionin toimielimille ja jäsenvaltioiden tilintarkastuselimille. |
| --- | --- |

2.

---

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 149/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 149/61

---

P9_TA(2022)0358

Eräiden oikeusalan säädösten mukauttaminen SEUT-sopimuksen 290 artiklaan (komission delegoidut säädökset) ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. lokakuuta 2022 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi asetuksen (EY) N:o 805/2004 muuttamisesta valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn käytön osalta sen mukauttamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklaan (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2023/C 149/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (09279/1/2022 – C9-0282/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (09279/1/2022 – C9-0282/2022),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (1) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0798), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (1) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0798),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0237/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0237/2022),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL C 158, 30.4.2021, s. 832.

---

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 149/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 149/62

---

P9_TA(2022)0359

Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. lokakuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE))

(Kuuleminen)

(2023/C 149/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2022)0241), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2022)0241),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0199/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0199/2022),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0243/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0243/2022),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää myönteisenä komission ehdotusta päivitetyistä jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista ja erityisesti sen voimakasta keskittymistä covid-19-pandemian jälkeiseen ympäristöön, vihreän ja digitaalisen siirtymän yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden ja taloudellisen kestävyyden varmistamiseen sekä viimeaikaisiin poliittisiin aloitteisiin vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan hyökkäykseen; kehottaa jälleen demokraattisen päätöksenteon vahvistamiseksi ottamaan parlamentin mukaan yhdennettyjen suuntaviivojen määrittelyyn unionin tasolla tasavertaisena toimijana neuvoston kanssa, kuten se esitti ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 10. heinäkuuta 2020 antamassaan lainsäädäntöpäätöslauselmassa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

6.

Tarkistus 1

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan - 1 kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1) | Synergioiden luomiseksi ja kunnianhimoisten politiikkojen edistämiseksi jäsenvaltioiden tasolla on tärkeää, että tämän päätöksen liitteessä vahvistetut työllisyyden suuntaviivat yhdenmukaistetaan vuodelle 2030 asetettujen työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden kanssa, joista unionin johtajat, unionin toimielimet, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan edustajat sopivat Porton huippukokouksessa vuonna 2021. |

Komission teksti

Tarkistus

(-1)

Synergioiden luomiseksi ja kunnianhimoisten politiikkojen edistämiseksi jäsenvaltioiden tasolla on tärkeää, että tämän päätöksen liitteessä vahvistetut työllisyyden suuntaviivat yhdenmukaistetaan vuodelle 2030 asetettujen työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden kanssa, joista unionin johtajat, unionin toimielimet, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan edustajat sopivat Porton huippukokouksessa vuonna 2021.

Tarkistus 2

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Jäsenvaltiot ja unioni pyrkivät kehittämään
  yhteensovitettua
  työllisyysstrategiaa
  ja erityisesti edistämään
  ammattitaitoisen, koulutetun
  ja
  mukautumiskykyisen työvoiman
  sekä
  tulevaisuuteen suuntautuvien
  ja talouden muutoksiin reagoivien työmarkkinoiden kehittymistä, jotta voidaan saavuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa määrätyt täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä
  , tasapainoista kasvua,
  korkeatasoista ympäristönsuojelua ja ympäristön laadun parantamista koskevat tavoitteet. Jäsenvaltiot pitävät työllisyyden edistämistä yhteistä etua koskevana asiana ja sovittavat sitä koskevat toimensa neuvostossa yhteen niin, että ne ottavat huomioon työnantajien ja työntekijöiden velvollisuuksiin liittyvät kansalliset käytännöt. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Jäsenvaltiot ja unioni pyrkivät kehittämään
  yhteensovitettua
  työllisyysstrategiaa
  ja erityisesti edistämään
  ammattitaitoisen, koulutetun
  ja
  mukautumiskykyisen työvoiman
  sekä
  tulevaisuuteen suuntautuvien
  ja talouden muutoksiin reagoivien työmarkkinoiden kehittymistä, jotta voidaan saavuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa määrätyt täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä
  , tasapainoista kasvua,
  korkeatasoista ympäristönsuojelua ja ympäristön laadun parantamista koskevat tavoitteet. Jäsenvaltiot pitävät työllisyyden edistämistä yhteistä etua koskevana asiana ja sovittavat sitä koskevat toimensa neuvostossa yhteen niin, että ne ottavat huomioon työnantajien ja työntekijöiden velvollisuuksiin liittyvät kansalliset käytännöt.

| (1) | Unioni pyrkii kehittämään korkeaa työllisyystasoa koskevaa
  yhteensovitettua
  strategiaa
  ja erityisesti edistämään
  ylöspäin tapahtuvaa taloudellista
  ja
  sosiaalista lähentymistä
  sekä
  laadukasta työllisyyttä ja parantamaan työoloja tukemalla
  ja
  täydentämällä jäsenvaltioiden toimia sekä sellaisten tulevaisuuteen suuntautuvien,
  talouden muutoksiin reagoivien
  , osallistavien, joustavien ja vakaiden
  työmarkkinoiden kehittymistä,
  jotka tarjoavat mahdollisuuksia liikkuvuuteen ja ammatilliseen kehittymiseen,
  jotta voidaan saavuttaa
  unionin kestävä kehitys, jonka perustana ovat tasapainoinen talouskasvu ja hintavakaus, erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous. Näin pyritään saavuttamaan
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa
  ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 151 artiklassa
  määrätyt täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä
  sekä
  korkeatasoista ympäristönsuojelua ja ympäristön laadun parantamista koskevat tavoitteet
  noudattaen samalla Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita ilmastoneutraaliuden saavuttamisesta unionissa vuoteen 2050 mennessä
  . Jäsenvaltiot pitävät työllisyyden edistämistä yhteistä etua koskevana asiana ja sovittavat sitä koskevat toimensa neuvostossa yhteen niin, että ne ottavat huomioon työnantajien ja työntekijöiden velvollisuuksiin liittyvät kansalliset käytännöt. |
| --- | --- |

(1)

Unioni pyrkii kehittämään korkeaa työllisyystasoa koskevaa
  yhteensovitettua
  strategiaa
  ja erityisesti edistämään
  ylöspäin tapahtuvaa taloudellista
  ja
  sosiaalista lähentymistä
  sekä
  laadukasta työllisyyttä ja parantamaan työoloja tukemalla
  ja
  täydentämällä jäsenvaltioiden toimia sekä sellaisten tulevaisuuteen suuntautuvien,
  talouden muutoksiin reagoivien
  , osallistavien, joustavien ja vakaiden
  työmarkkinoiden kehittymistä,
  jotka tarjoavat mahdollisuuksia liikkuvuuteen ja ammatilliseen kehittymiseen,
  jotta voidaan saavuttaa
  unionin kestävä kehitys, jonka perustana ovat tasapainoinen talouskasvu ja hintavakaus, erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous. Näin pyritään saavuttamaan
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa
  ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 151 artiklassa
  määrätyt täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä
  sekä
  korkeatasoista ympäristönsuojelua ja ympäristön laadun parantamista koskevat tavoitteet
  noudattaen samalla Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita ilmastoneutraaliuden saavuttamisesta unionissa vuoteen 2050 mennessä
  . Jäsenvaltiot pitävät työllisyyden edistämistä yhteistä etua koskevana asiana ja sovittavat sitä koskevat toimensa neuvostossa yhteen niin, että ne ottavat huomioon työnantajien ja työntekijöiden velvollisuuksiin liittyvät kansalliset käytännöt.

Tarkistus 3

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Unioni on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti kehittänyt ja pannut täytäntöön politiikan koordinointivälineitä talous- ja työllisyyspolitiikan alalla. Tämän päätöksen liitteessä esitetyt jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat, jäljempänä ”suuntaviivat”, yhdessä neuvoston suosituksessa (EU) 2015/1184 (5) vahvistettujen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa ovat osa näitä välineitä ja muodostavat yhdennetyt suuntaviivat. Niiden tarkoituksena on ohjata jäsenvaltioita ja unionia politiikan täytäntöönpanossa niin, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden keskinäinen riippuvuus. Tämän tuloksena saatavilla koordinoiduilla eurooppalaisilla
  ja
  kansallisilla politiikoilla ja uudistuksilla pyritään muodostamaan asianmukainen yleisesti kestävä
  talous- ja työllisyyspolitiikan
  yhdistelmä, jonka avulla pitäisi saada aikaan myönteisiä heijastusvaikutuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Unioni on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti kehittänyt ja pannut täytäntöön politiikan koordinointivälineitä talous- ja työllisyyspolitiikan alalla. Tämän päätöksen liitteessä esitetyt jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat, jäljempänä ”suuntaviivat”, yhdessä neuvoston suosituksessa (EU) 2015/1184 (5) vahvistettujen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa ovat osa näitä välineitä ja muodostavat yhdennetyt suuntaviivat. Niiden tarkoituksena on ohjata jäsenvaltioita ja unionia politiikan täytäntöönpanossa niin, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden keskinäinen riippuvuus. Tämän tuloksena saatavilla koordinoiduilla eurooppalaisilla
  ja
  kansallisilla politiikoilla ja uudistuksilla pyritään muodostamaan asianmukainen yleisesti kestävä
  talous- ja työllisyyspolitiikan
  yhdistelmä, jonka avulla pitäisi saada aikaan myönteisiä heijastusvaikutuksia.

| (3) | Unioni on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti kehittänyt ja pannut täytäntöön politiikan koordinointivälineitä talous- ja työllisyyspolitiikan alalla. Tämän päätöksen liitteessä esitetyt jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat, jäljempänä ”suuntaviivat”, yhdessä neuvoston suosituksessa (EU) 2015/1184 (5) vahvistettujen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa ovat osa näitä välineitä ja muodostavat yhdennetyt suuntaviivat. Niiden tarkoituksena on ohjata jäsenvaltioita ja unionia politiikan täytäntöönpanossa niin, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden keskinäinen riippuvuus. Tämän tuloksena saatavilla koordinoiduilla eurooppalaisilla, kansallisilla
  ja alueellisilla
  politiikoilla ja uudistuksilla pyritään muodostamaan asianmukainen yleisesti kestävä
  talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikan
  yhdistelmä, jonka avulla pitäisi saada aikaan myönteisiä heijastusvaikutuksia
  yhteiskuntaan, työmarkkinoihin ja työvoimaan pyrkien samalla välttämään mahdollisia kielteisiä sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia ja reagoimaan tehokkaasti covid-19-pandemian, Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen ja elinkustannusten nousun vaikutuksiin
  . |
| --- | --- |

(3)

Unioni on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti kehittänyt ja pannut täytäntöön politiikan koordinointivälineitä talous- ja työllisyyspolitiikan alalla. Tämän päätöksen liitteessä esitetyt jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat, jäljempänä ”suuntaviivat”, yhdessä neuvoston suosituksessa (EU) 2015/1184 (5) vahvistettujen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa ovat osa näitä välineitä ja muodostavat yhdennetyt suuntaviivat. Niiden tarkoituksena on ohjata jäsenvaltioita ja unionia politiikan täytäntöönpanossa niin, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden keskinäinen riippuvuus. Tämän tuloksena saatavilla koordinoiduilla eurooppalaisilla, kansallisilla
  ja alueellisilla
  politiikoilla ja uudistuksilla pyritään muodostamaan asianmukainen yleisesti kestävä
  talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikan
  yhdistelmä, jonka avulla pitäisi saada aikaan myönteisiä heijastusvaikutuksia
  yhteiskuntaan, työmarkkinoihin ja työvoimaan pyrkien samalla välttämään mahdollisia kielteisiä sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia ja reagoimaan tehokkaasti covid-19-pandemian, Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen ja elinkustannusten nousun vaikutuksiin
  .

Tarkistus 4

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 3 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 a) | Unionin sosiaalisen mallin vahvistamiseksi edelleen jäsenvaltioiden olisi edistettävä kunnollisia palkkoja, vahvistettava työehtosopimusneuvotteluja ja varmistettava, että työmarkkinat ovat osallistavat. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota naisiin ja muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten lapsiin, nuoriin, ikääntyneisiin, vammaisiin henkilöihin, yksinhuoltajiin, rodullisiin ja etnisiin vähemmistöihin, kuten romaneihin ja maahanmuuttajataustaisiin henkilöihin, hlbtiqa+-henkilöihin ja heikommassa asemassa olevilla alueilla, myös syrjäisillä ja maaseutualueilla, epäsuotuisilla alueilla, saarilla ja syrjäisimmillä alueilla, asuviin henkilöihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 a)

Unionin sosiaalisen mallin vahvistamiseksi edelleen jäsenvaltioiden olisi edistettävä kunnollisia palkkoja, vahvistettava työehtosopimusneuvotteluja ja varmistettava, että työmarkkinat ovat osallistavat. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota naisiin ja muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten lapsiin, nuoriin, ikääntyneisiin, vammaisiin henkilöihin, yksinhuoltajiin, rodullisiin ja etnisiin vähemmistöihin, kuten romaneihin ja maahanmuuttajataustaisiin henkilöihin, hlbtiqa+-henkilöihin ja heikommassa asemassa olevilla alueilla, myös syrjäisillä ja maaseutualueilla, epäsuotuisilla alueilla, saarilla ja syrjäisimmillä alueilla, asuviin henkilöihin.

Tarkistus 5

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 3 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 b) | Taloudellisen ja sosiaalisen edistyksen vauhdittamiseksi, vihreän ja digitaalisen siirtymän helpottamiseksi ja osallistavien, kilpailukykyisten ja joustavien työmarkkinoiden saavuttamiseksi unionissa jäsenvaltioiden olisi edistettävä laadukasta koulutusta, täydennys- ja uudelleenkoulutusta sekä elinikäistä oppimista, tulevaisuuteen suuntautuvaa harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevää koulutusta ja parempia uramahdollisuuksia vahvistamalla koulutusjärjestelmän ja työmarkkinoiden välisiä yhteyksiä ja tunnustamalla epävirallisen ja arkioppimisen kautta hankitut taidot, tiedot ja osaaminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 b)

Taloudellisen ja sosiaalisen edistyksen vauhdittamiseksi, vihreän ja digitaalisen siirtymän helpottamiseksi ja osallistavien, kilpailukykyisten ja joustavien työmarkkinoiden saavuttamiseksi unionissa jäsenvaltioiden olisi edistettävä laadukasta koulutusta, täydennys- ja uudelleenkoulutusta sekä elinikäistä oppimista, tulevaisuuteen suuntautuvaa harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevää koulutusta ja parempia uramahdollisuuksia vahvistamalla koulutusjärjestelmän ja työmarkkinoiden välisiä yhteyksiä ja tunnustamalla epävirallisen ja arkioppimisen kautta hankitut taidot, tiedot ja osaaminen.

Tarkistus 6

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Suuntaviivat ovat johdonmukaiset vakaus- ja kasvusopimuksen, voimassa olevan unionin lainsäädännön ja unionin eri aloitteiden kanssa, mukaan lukien 20 päivänä heinäkuuta 2001 annettu neuvoston direktiivi (6), 10 päivänä maaliskuuta 2014 (7), 15 päivänä helmikuuta 2016 (8), 19 päivänä joulukuuta 2016 (9), 15 päivänä maaliskuuta 2018 (10), 22 päivänä toukokuuta 2018 (11), 22 päivänä toukokuuta 2019 (12), 8 päivänä marraskuuta 2019 (13), 30 päivänä lokakuuta 2020 (14), 24 päivänä marraskuuta 2020 (15) ja 29 päivänä marraskuuta 2021 (16) annetut neuvoston suositukset, 4 päivänä maaliskuuta 2021 annettu komission suositus (17), 14 päivänä kesäkuuta 2021 annettu neuvoston suositus (18), 26 päivänä helmikuuta 2021 annettu neuvoston päätöslauselma (19), 9 päivänä joulukuuta 2021 annettu komission tiedonanto (20), 22 päivänä joulukuuta 2021 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (21)

  [, ehdotus
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiiviksi
  riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa (22), ehdotus neuvoston suositukseksi oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen (23), ehdotus neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta lähestymistavasta mikrotutkintoihin elinikäisen oppimisen ja työllistettävyyden tukemiseksi (24), ehdotus neuvoston suositukseksi yksilöllisistä oppimistileistä (25), ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisen lujittamisesta palkkauksen läpinäkyvyyden ja täytäntöönpanomekanismien avulla (26), ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi työolojen parantamisesta alustatyössä (27) ja ehdotus neuvoston suositukseksi ympäristökestävyyttä koskevasta oppimisesta (28)]. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Suuntaviivat ovat johdonmukaiset vakaus- ja kasvusopimuksen, voimassa olevan unionin lainsäädännön ja unionin eri aloitteiden kanssa, mukaan lukien 20 päivänä heinäkuuta 2001 annettu neuvoston direktiivi (6), 10 päivänä maaliskuuta 2014 (7), 15 päivänä helmikuuta 2016 (8), 19 päivänä joulukuuta 2016 (9), 15 päivänä maaliskuuta 2018 (10), 22 päivänä toukokuuta 2018 (11), 22 päivänä toukokuuta 2019 (12), 8 päivänä marraskuuta 2019 (13), 30 päivänä lokakuuta 2020 (14), 24 päivänä marraskuuta 2020 (15) ja 29 päivänä marraskuuta 2021 (16) annetut neuvoston suositukset, 4 päivänä maaliskuuta 2021 annettu komission suositus (17), 14 päivänä kesäkuuta 2021 annettu neuvoston suositus (18), 26 päivänä helmikuuta 2021 annettu neuvoston päätöslauselma (19), 9 päivänä joulukuuta 2021 annettu komission tiedonanto (20), 22 päivänä joulukuuta 2021 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (21)

  [, ehdotus
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiiviksi
  riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa (22), ehdotus neuvoston suositukseksi oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen (23), ehdotus neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta lähestymistavasta mikrotutkintoihin elinikäisen oppimisen ja työllistettävyyden tukemiseksi (24), ehdotus neuvoston suositukseksi yksilöllisistä oppimistileistä (25), ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisen lujittamisesta palkkauksen läpinäkyvyyden ja täytäntöönpanomekanismien avulla (26), ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi työolojen parantamisesta alustatyössä (27) ja ehdotus neuvoston suositukseksi ympäristökestävyyttä koskevasta oppimisesta (28)].

| (4) | Suuntaviivat ovat johdonmukaiset vakaus- ja kasvusopimuksen,
  talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen ja
  voimassa olevan unionin lainsäädännön ja unionin eri aloitteiden kanssa, mukaan lukien 20 päivänä heinäkuuta 2001 annettu neuvoston direktiivi (6)

  (tilapäistä suojelua koskeva direktiivi)
  , 10 päivänä maaliskuuta 2014 (7),
  14 päivänä heinäkuuta 2015

   (7 a)

  ,
  15 päivänä helmikuuta 2016 (8), 19 päivänä joulukuuta 2016 (9), 15 päivänä maaliskuuta 2018 (10), 22 päivänä toukokuuta 2018 (11), 22 päivänä toukokuuta 2019 (12), 8 päivänä marraskuuta 2019 (13), 30 päivänä lokakuuta 2020 (14), 24 päivänä marraskuuta 2020 (15) ja 29 päivänä marraskuuta 2021 (16) annetut neuvoston suositukset, 4 päivänä maaliskuuta 2021 annettu komission suositus (17), 14 päivänä kesäkuuta 2021 annettu neuvoston suositus (18), 26 päivänä helmikuuta 2021 annettu neuvoston päätöslauselma (19), 9 päivänä joulukuuta 2021 annettu komission tiedonanto (20), 22 päivänä joulukuuta 2021 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (21), Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivi
  riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa (22), ehdotus neuvoston suositukseksi oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen (23), ehdotus neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta lähestymistavasta mikrotutkintoihin elinikäisen oppimisen ja työllistettävyyden tukemiseksi (24), ehdotus neuvoston suositukseksi yksilöllisistä oppimistileistä (25), ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisen lujittamisesta palkkauksen läpinäkyvyyden ja täytäntöönpanomekanismien avulla (26),
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä,

   (26 a) ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi työolojen parantamisesta alustatyössä (27)

  , ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sosiaalisen ilmastorahaston perustamisesta

   (27 a) ja ehdotus neuvoston suositukseksi ympäristökestävyyttä koskevasta oppimisesta (28). |
| --- | --- |

(4)

Suuntaviivat ovat johdonmukaiset vakaus- ja kasvusopimuksen,
  talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen ja
  voimassa olevan unionin lainsäädännön ja unionin eri aloitteiden kanssa, mukaan lukien 20 päivänä heinäkuuta 2001 annettu neuvoston direktiivi (6)

  (tilapäistä suojelua koskeva direktiivi)
  , 10 päivänä maaliskuuta 2014 (7),
  14 päivänä heinäkuuta 2015

   (7 a)

  ,
  15 päivänä helmikuuta 2016 (8), 19 päivänä joulukuuta 2016 (9), 15 päivänä maaliskuuta 2018 (10), 22 päivänä toukokuuta 2018 (11), 22 päivänä toukokuuta 2019 (12), 8 päivänä marraskuuta 2019 (13), 30 päivänä lokakuuta 2020 (14), 24 päivänä marraskuuta 2020 (15) ja 29 päivänä marraskuuta 2021 (16) annetut neuvoston suositukset, 4 päivänä maaliskuuta 2021 annettu komission suositus (17), 14 päivänä kesäkuuta 2021 annettu neuvoston suositus (18), 26 päivänä helmikuuta 2021 annettu neuvoston päätöslauselma (19), 9 päivänä joulukuuta 2021 annettu komission tiedonanto (20), 22 päivänä joulukuuta 2021 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (21), Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivi
  riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa (22), ehdotus neuvoston suositukseksi oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen (23), ehdotus neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta lähestymistavasta mikrotutkintoihin elinikäisen oppimisen ja työllistettävyyden tukemiseksi (24), ehdotus neuvoston suositukseksi yksilöllisistä oppimistileistä (25), ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisen lujittamisesta palkkauksen läpinäkyvyyden ja täytäntöönpanomekanismien avulla (26),
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä,

   (26 a) ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi työolojen parantamisesta alustatyössä (27)

  , ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sosiaalisen ilmastorahaston perustamisesta

   (27 a) ja ehdotus neuvoston suositukseksi ympäristökestävyyttä koskevasta oppimisesta (28).

Tarkistus 7

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso yhdistää nämä eri välineet
  talous- ja työllisyyspolitiikan
  yhdennetyn monenvälisen koordinoinnin ja valvonnan kehykseen. Talouspolitiikan eurooppalaisella ohjausjaksolla pyritään ympäristökestävyyteen, tuottavuuteen, oikeudenmukaisuuteen ja vakauteen, mutta samalla siihen
  sisältyvät
  Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sen seurantavälineen, sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun, periaatteet ja sillä
  mahdollistetaan
  vahva sitoutuminen toimintaan työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan ja muiden sidosryhmien kanssa. Sillä
  tuetaan myös
  kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamista. Unionin ja jäsenvaltioiden talous- ja työllisyyspolitiikan olisi oltava tiiviissä yhteydessä Euroopan oikeudenmukaisen siirtymisen kanssa ilmastoneutraaliin, ympäristökestävään ja digitaaliseen talouteen
  ; sillä olisi parannettava
  kilpailukykyä,
  varmistettava asianmukaiset
  työolosuhteet,
  edistettävä
  innovointia, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia sekä
  torjuttava
  eriarvoisuutta ja alueellisia eroja. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso yhdistää nämä eri välineet
  talous- ja työllisyyspolitiikan
  yhdennetyn monenvälisen koordinoinnin ja valvonnan kehykseen. Talouspolitiikan eurooppalaisella ohjausjaksolla pyritään ympäristökestävyyteen, tuottavuuteen, oikeudenmukaisuuteen ja vakauteen, mutta samalla siihen
  sisältyvät
  Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sen seurantavälineen, sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun, periaatteet ja sillä
  mahdollistetaan
  vahva sitoutuminen toimintaan työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan ja muiden sidosryhmien kanssa. Sillä
  tuetaan myös
  kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamista. Unionin ja jäsenvaltioiden talous- ja työllisyyspolitiikan olisi oltava tiiviissä yhteydessä Euroopan oikeudenmukaisen siirtymisen kanssa ilmastoneutraaliin, ympäristökestävään ja digitaaliseen talouteen
  ; sillä olisi parannettava
  kilpailukykyä,
  varmistettava asianmukaiset
  työolosuhteet,
  edistettävä
  innovointia, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia sekä
  torjuttava
  eriarvoisuutta ja alueellisia eroja.

| (5) | Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso yhdistää nämä eri välineet
  talous-, työllisyys-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikan
  yhdennetyn monenvälisen koordinoinnin ja valvonnan kehykseen. Talouspolitiikan eurooppalaisella ohjausjaksolla pyritään ympäristökestävyyteen, tuottavuuteen,
  osallisuuteen,
  oikeudenmukaisuuteen ja vakauteen, mutta samalla siihen
  olisi sisällytettävä paremmin
  Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin
  , jäljempänä ”pilari”,
  ja sen seurantavälineen, sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun, periaatteet
  , mukaan lukien lastenhoitoa ja lapsille annettavaa tukea koskeva periaate numero 11,
  ja sillä
  olisi mahdollistettava
  vahva sitoutuminen toimintaan työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan ja muiden sidosryhmien kanssa. Sillä
  olisi tuettava Yhdistyneiden kansakuntien
  kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamista
  , mukaan lukien tavoite 1 ”Ei köyhyyttä”, tavoite 4 ”Hyvä koulutus”, tavoite 5 ”Sukupuolten tasa-arvo”, tavoite 7 ”Edullista ja puhdasta energiaa”, tavoite 8 ”Ihmisarvoista työtä ja talouskasvua” ja tavoite 10 ”Eriarvoisuuden vähentäminen”. Osallistava, tasa-arvoinen ja laadukas koulutus ja elinikäisen oppimisen mahdollisuudet olisi taattava kaikille, ja ne olisi kytkettävä osaksi työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa. Sukupuolten tasa-arvo olisi valtavirtaistettava kaikissa unionin politiikoissa. Tasa-arvoindeksi voisi olla yksi ohjausjakson välineistä, joilla seurataan edistymistä työllisyystavoitteiden ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamisessa sekä mitataan työllisyys- ja sosiaalipolitiikan sukupuolivaikutuksia
  . Unionin ja jäsenvaltioiden talous- ja työllisyyspolitiikan olisi oltava tiiviissä yhteydessä Euroopan
  tasapuolisen ja
  oikeudenmukaisen siirtymisen kanssa ilmastoneutraaliin, ympäristökestävään
  , sosiaalisesti osallistavaan
  ja digitaaliseen talouteen
  , jolla varmistetaan ylöspäin tapahtuva sosiaalinen lähentyminen, parannetaan
  kilpailukykyä
  kestävällä tavalla
  ,
  tuetaan pk-yrityksiä, mikroyritykset mukaan lukien, varmistetaan kunnolliset
  työolosuhteet
  ja muutosjoustavat sosiaalisen suojelun järjestelmät
  ,
  tuetaan
  innovointia,
  edistetään
  sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia
  kaikille, poistetaan köyhyyttä, tuetaan lapsia ja nuoria ja investoidaan heihin
  sekä
  torjutaan sosiaalista syrjäytymistä,
  eriarvoisuutta
  , risteävää syrjintää
  ja alueellisia eroja
  , erityisesti syrjäisillä ja syrjäisimmillä alueilla. On tarpeen varmistaa laadukas ja kestävä työllisyys tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa lainsäädäntöaloitteiden tai tarvittaessa voimassa olevan lainsäädännön tarkistamisen pohjalta, erityisesti kun on kyse etätyöstä, vanhempain- ja hoitovapaasta,


  työterveydestä ja -turvallisuudesta, tekoälystä työpaikalla, eurooppalaisesta köyhyyden vastaisesta strategiasta sekä alihankintaa koskevasta yleisestä oikeudellisesta kehyksestä huolehtien suuremmasta avoimuudesta ja antaen suosituksia vastuukysymyksistä. Euroopan tason työmarkkinaosapuolet keskustelevat parhaillaan digitalisaatiota koskevan puitesopimuksensa yhteydessä unionin säädöksestä, joka koskee oikeutta olla tavoittamattomissa. Keskustelujen pitäisi johtaa vähimmäisvaatimuksiin ja -edellytyksiin, joilla varmistetaan, että työntekijät voivat tosiasiallisesti käyttää oikeuttaan olla tavoittamattomissa, ja säännellään olemassa olevien ja uusien digitaalisten välineiden käyttöä työtarkoituksiin. Unionin tasolla olisi otettava käyttöön yhteinen oikeudellinen kehys, jolla varmistetaan oikeudenmukainen korvaus työharjoittelusta ja oppisopimuskoulutuksesta, jotta vältetään nuorten työntekijöiden hyväksikäyttö ja heidän oikeuksiensa loukkaaminen. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava harjoittelijoille ja oppisopimuskoulutuksessa oleville kunnolliset työolot ja sosiaalisen suojelun saatavuus. |
| --- | --- |

(5)

Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso yhdistää nämä eri välineet
  talous-, työllisyys-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikan
  yhdennetyn monenvälisen koordinoinnin ja valvonnan kehykseen. Talouspolitiikan eurooppalaisella ohjausjaksolla pyritään ympäristökestävyyteen, tuottavuuteen,
  osallisuuteen,
  oikeudenmukaisuuteen ja vakauteen, mutta samalla siihen
  olisi sisällytettävä paremmin
  Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin
  , jäljempänä ”pilari”,
  ja sen seurantavälineen, sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun, periaatteet
  , mukaan lukien lastenhoitoa ja lapsille annettavaa tukea koskeva periaate numero 11,
  ja sillä
  olisi mahdollistettava
  vahva sitoutuminen toimintaan työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan ja muiden sidosryhmien kanssa. Sillä
  olisi tuettava Yhdistyneiden kansakuntien
  kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamista
  , mukaan lukien tavoite 1 ”Ei köyhyyttä”, tavoite 4 ”Hyvä koulutus”, tavoite 5 ”Sukupuolten tasa-arvo”, tavoite 7 ”Edullista ja puhdasta energiaa”, tavoite 8 ”Ihmisarvoista työtä ja talouskasvua” ja tavoite 10 ”Eriarvoisuuden vähentäminen”. Osallistava, tasa-arvoinen ja laadukas koulutus ja elinikäisen oppimisen mahdollisuudet olisi taattava kaikille, ja ne olisi kytkettävä osaksi työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa. Sukupuolten tasa-arvo olisi valtavirtaistettava kaikissa unionin politiikoissa. Tasa-arvoindeksi voisi olla yksi ohjausjakson välineistä, joilla seurataan edistymistä työllisyystavoitteiden ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamisessa sekä mitataan työllisyys- ja sosiaalipolitiikan sukupuolivaikutuksia
  . Unionin ja jäsenvaltioiden talous- ja työllisyyspolitiikan olisi oltava tiiviissä yhteydessä Euroopan
  tasapuolisen ja
  oikeudenmukaisen siirtymisen kanssa ilmastoneutraaliin, ympäristökestävään
  , sosiaalisesti osallistavaan
  ja digitaaliseen talouteen
  , jolla varmistetaan ylöspäin tapahtuva sosiaalinen lähentyminen, parannetaan
  kilpailukykyä
  kestävällä tavalla
  ,
  tuetaan pk-yrityksiä, mikroyritykset mukaan lukien, varmistetaan kunnolliset
  työolosuhteet
  ja muutosjoustavat sosiaalisen suojelun järjestelmät
  ,
  tuetaan
  innovointia,
  edistetään
  sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia
  kaikille, poistetaan köyhyyttä, tuetaan lapsia ja nuoria ja investoidaan heihin
  sekä
  torjutaan sosiaalista syrjäytymistä,
  eriarvoisuutta
  , risteävää syrjintää
  ja alueellisia eroja
  , erityisesti syrjäisillä ja syrjäisimmillä alueilla. On tarpeen varmistaa laadukas ja kestävä työllisyys tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa lainsäädäntöaloitteiden tai tarvittaessa voimassa olevan lainsäädännön tarkistamisen pohjalta, erityisesti kun on kyse etätyöstä, vanhempain- ja hoitovapaasta,


  työterveydestä ja -turvallisuudesta, tekoälystä työpaikalla, eurooppalaisesta köyhyyden vastaisesta strategiasta sekä alihankintaa koskevasta yleisestä oikeudellisesta kehyksestä huolehtien suuremmasta avoimuudesta ja antaen suosituksia vastuukysymyksistä. Euroopan tason työmarkkinaosapuolet keskustelevat parhaillaan digitalisaatiota koskevan puitesopimuksensa yhteydessä unionin säädöksestä, joka koskee oikeutta olla tavoittamattomissa. Keskustelujen pitäisi johtaa vähimmäisvaatimuksiin ja -edellytyksiin, joilla varmistetaan, että työntekijät voivat tosiasiallisesti käyttää oikeuttaan olla tavoittamattomissa, ja säännellään olemassa olevien ja uusien digitaalisten välineiden käyttöä työtarkoituksiin. Unionin tasolla olisi otettava käyttöön yhteinen oikeudellinen kehys, jolla varmistetaan oikeudenmukainen korvaus työharjoittelusta ja oppisopimuskoulutuksesta, jotta vältetään nuorten työntekijöiden hyväksikäyttö ja heidän oikeuksiensa loukkaaminen. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava harjoittelijoille ja oppisopimuskoulutuksessa oleville kunnolliset työolot ja sosiaalisen suojelun saatavuus.

Tarkistus 8

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | Jotta työpaikalla esiintyvät riskit voidaan poistaa tehokkaasti, sekä psyykkistä että fyysistä terveyttä olisi suojeltava. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä työntekijöiden altistumiseen haitallisille aineille, mutta myös pitkiin työpäiviin, psykososiaaliseen paineeseen, huonoon työasentoon, toistuviin liikkeisiin ja raskaiden taakkojen nostamiseen. Työterveyden ja -turvallisuuden parantaminen on ratkaisevan tärkeää kunnollisten työolojen varmistamiseksi, erityisesti kun otetaan huomioon väestörakenteen muutokset ja jo olemassa oleva pula pätevistä työntekijöistä. Sen vuoksi tarvitaan kiireellisesti laadukkaita, turvallisia ja kestäviä työpaikkoja, kuten todetaan työterveyttä ja -turvallisuutta koskevasta EU:n uudesta strategiakehyksestä vuoden 2020 jälkeen 10 päivänä maaliskuuta 2022 ja mielenterveydestä digitaalisessa työelämässä 5 päivänä heinäkuuta 2022 annetuissa Euroopan parlamentin päätöslauselmissa. Kaikille työntekijöille tarkoitettuja työterveyspalveluja, psykososiaalinen tuki ja säännölliset vapaaehtoiset tarkastukset mukaan lukien, olisi sen vuoksi vahvistettava. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 a)

Jotta työpaikalla esiintyvät riskit voidaan poistaa tehokkaasti, sekä psyykkistä että fyysistä terveyttä olisi suojeltava. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä työntekijöiden altistumiseen haitallisille aineille, mutta myös pitkiin työpäiviin, psykososiaaliseen paineeseen, huonoon työasentoon, toistuviin liikkeisiin ja raskaiden taakkojen nostamiseen. Työterveyden ja -turvallisuuden parantaminen on ratkaisevan tärkeää kunnollisten työolojen varmistamiseksi, erityisesti kun otetaan huomioon väestörakenteen muutokset ja jo olemassa oleva pula pätevistä työntekijöistä. Sen vuoksi tarvitaan kiireellisesti laadukkaita, turvallisia ja kestäviä työpaikkoja, kuten todetaan työterveyttä ja -turvallisuutta koskevasta EU:n uudesta strategiakehyksestä vuoden 2020 jälkeen 10 päivänä maaliskuuta 2022 ja mielenterveydestä digitaalisessa työelämässä 5 päivänä heinäkuuta 2022 annetuissa Euroopan parlamentin päätöslauselmissa. Kaikille työntekijöille tarkoitettuja työterveyspalveluja, psykososiaalinen tuki ja säännölliset vapaaehtoiset tarkastukset mukaan lukien, olisi sen vuoksi vahvistettava.

Tarkistus 9

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Ilmastonmuutokseen ja ympäristöön liittyvät haasteet, tarve
  nopeuttaa energiaomavaraisuuteen siirtymistä
  ja varmistaa Euroopan avoin strateginen riippumattomuus
  sekä
  globalisaatio, digitalisaatio, tekoäly, etätyön lisääntyminen, alustatalous ja
  väestörakenteen muutokset
  muuttavat Euroopan taloutta ja yhteiskuntia. Unionin ja sen jäsenvaltioiden on toimittava yhdessä, jotta kyseiseen rakenteelliseen kehitykseen voidaan puuttua tehokkaasti ja ennakoivasti ja jotta nykyisiä järjestelmiä ja niihin liittyvää politiikkaa voidaan mukauttaa tarpeen mukaan niin, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden talouksien ja työmarkkinoiden tiivis keskinäinen riippuvuus. Tämä edellyttää koordinoituja, kunnianhimoisia ja tehokkaita toimia
  sekä
  unionin
  että
  kansallisella tasolla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
  ja talouden ohjausjärjestelmää koskevien unionin säännösten mukaisesti samalla, kun toteutetaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien
  pilaria. Tällaisten politiikkatoimien olisi katettava kestävien investointien edistäminen ja entistä vahvempi sitoutuminen asianmukaisesti jaksotettuihin uudistuksiin, joilla vahvistetaan talouskasvua,
  laadukkaiden
  työpaikkojen luomista, tuottavuutta,
  asianmukaisia
  työolosuhteita, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä, kriisinsietokykyä ja vastuullisen
  finanssipolitiikan
  harjoittamista, joita tuetaan EU:n olemassa olevilla rahoitusohjelmilla ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineellä sekä koheesiopolitiikan rahastoilla (mukaan lukien Euroopan sosiaalirahasto plus ja Euroopan aluekehitysrahasto) ja oikeudenmukaisen siirtymän rahastolla. Politiikkatoimissa olisi yhdistettävä tarjonta- ja kysyntäpuolen toimenpiteitä ja otettava samalla huomioon niiden vaikutukset ympäristöön, työllisyyteen ja yhteiskuntaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Ilmastonmuutokseen ja ympäristöön liittyvät haasteet, tarve
  nopeuttaa energiaomavaraisuuteen siirtymistä
  ja varmistaa Euroopan avoin strateginen riippumattomuus
  sekä
  globalisaatio, digitalisaatio, tekoäly, etätyön lisääntyminen, alustatalous ja
  väestörakenteen muutokset
  muuttavat Euroopan taloutta ja yhteiskuntia. Unionin ja sen jäsenvaltioiden on toimittava yhdessä, jotta kyseiseen rakenteelliseen kehitykseen voidaan puuttua tehokkaasti ja ennakoivasti ja jotta nykyisiä järjestelmiä ja niihin liittyvää politiikkaa voidaan mukauttaa tarpeen mukaan niin, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden talouksien ja työmarkkinoiden tiivis keskinäinen riippuvuus. Tämä edellyttää koordinoituja, kunnianhimoisia ja tehokkaita toimia
  sekä
  unionin
  että
  kansallisella tasolla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
  ja talouden ohjausjärjestelmää koskevien unionin säännösten mukaisesti samalla, kun toteutetaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien
  pilaria. Tällaisten politiikkatoimien olisi katettava kestävien investointien edistäminen ja entistä vahvempi sitoutuminen asianmukaisesti jaksotettuihin uudistuksiin, joilla vahvistetaan talouskasvua,
  laadukkaiden
  työpaikkojen luomista, tuottavuutta,
  asianmukaisia
  työolosuhteita, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä, kriisinsietokykyä ja vastuullisen
  finanssipolitiikan
  harjoittamista, joita tuetaan EU:n olemassa olevilla rahoitusohjelmilla ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineellä sekä koheesiopolitiikan rahastoilla (mukaan lukien Euroopan sosiaalirahasto plus ja Euroopan aluekehitysrahasto) ja oikeudenmukaisen siirtymän rahastolla. Politiikkatoimissa olisi yhdistettävä tarjonta- ja kysyntäpuolen toimenpiteitä ja otettava samalla huomioon niiden vaikutukset ympäristöön, työllisyyteen ja yhteiskuntaan.

| (6) | Ilmastonmuutokseen ja ympäristöön liittyvät haasteet, tarve
  saavuttaa energiaomavaraisuus ja toteuttaa sosiaalisesti oikeudenmukainen vihreä siirtymä
  ja varmistaa Euroopan avoin strateginen riippumattomuus
  samoin kuin
  globalisaatio, digitalisaatio, tekoäly, etätyön lisääntyminen, alustatalous
  , väestörakenteen muutokset
  ja
  Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vaikutukset
  muuttavat
  perusteellisesti
  Euroopan taloutta ja yhteiskuntia. Unionin ja sen jäsenvaltioiden on toimittava yhdessä, jotta kyseiseen rakenteelliseen kehitykseen
  sekä inflaation kiihtymiseen
  voidaan puuttua tehokkaasti ja ennakoivasti ja jotta nykyisiä järjestelmiä ja niihin liittyvää politiikkaa voidaan mukauttaa tarpeen mukaan niin, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden talouksien ja työmarkkinoiden tiivis keskinäinen riippuvuus. Tämä edellyttää koordinoituja
  , monialaisia
  , kunnianhimoisia ja tehokkaita toimia unionin, kansallisella
  ja alueellisella
  tasolla
  ja työmarkkinaosapuolten osallistumista niihin
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
  , toissijaisuusperiaatteen, pilarin ja 4 päivänä maaliskuuta 2021 annetussa
  pilaria
  koskevassa toimintasuunnitelmassa, jäljempänä ”toimintasuunnitelma”, asetettujen tavoitteiden sekä talouden ohjausjärjestelmää koskevien unionin säännösten mukaisesti
  . Tällaisten politiikkatoimien olisi katettava kestävien
  julkisten ja yksityisten
  investointien
  , kilpailukyvyn ja infrastruktuurien
  edistäminen ja entistä vahvempi sitoutuminen asianmukaisesti jaksotettuihin uudistuksiin, joilla vahvistetaan
  kestävää ja osallistavaa
  talouskasvua,
  laadukkaampien
  työpaikkojen luomista, tuottavuutta,
  kunnollisia
  työolosuhteita, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, ylöspäin tapahtuvaa
  sosiaalista
  lähentymistä
  ja taloudellista vaurautta, sosiaalista


  oikeudenmukaisuutta, yhtäläisiä mahdollisuuksia ja osallisuutta, oikeudenmukaista työvoiman liikkuvuutta
  , kriisinsietokykyä ja vastuullisen
  finanssi- ja sosiaalipolitiikan
  harjoittamista, joita tuetaan EU:n olemassa olevilla rahoitusohjelmilla ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineellä sekä koheesiopolitiikan rahastoilla (mukaan lukien Euroopan sosiaalirahasto plus ja Euroopan aluekehitysrahasto) ja oikeudenmukaisen siirtymän rahastolla. Politiikkatoimissa olisi yhdistettävä tarjonta- ja kysyntäpuolen toimenpiteitä ja otettava samalla huomioon niiden vaikutukset ympäristöön, työllisyyteen ja yhteiskuntaan.
  Vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivointi covid-19-kriisin vuoksi maaliskuussa 2020 antoi jäsenvaltioille mahdollisuuden reagoida nopeasti ja hyväksyä hätätoimenpiteitä pandemian taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten lieventämiseksi. Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen aiheuttaman makrotaloudellisen häiriön erityisluonne sekä nykyinen elinkustannuskriisi edellyttävät jäsenvaltioiden finanssipoliittisen liikkumavaran jatkamista. Sen vuoksi nykyisessä tilanteessa on komission kannan mukaisesti perusteltua jatkaa yleisen poikkeuslausekkeen voimassaoloa vuoden 2023 loppuun ja poistaa se käytöstä vuodesta 2024 alkaen. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä täysimääräisesti yleisen poikkeuslausekkeen tarjoamia mahdollisuuksia tukea vaikeuksissa olevia yrityksiä tai yrityksiä, joilta puuttuu likviditeettiä, erityisesti pk-yrityksiä, mikroyritykset mukaan lukien, jotta voidaan hyväksyä kohdennettuja toimenpiteitä työpaikkojen, palkkojen ja työolojen turvaamiseksi sekä investoida ihmisiin ja sosiaaliturvajärjestelmiin. Yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamisesta julkiselle taloudelle mahdollisesti aiheutuva riski sekä lausekkeen soveltamisen lopettamisen mahdolliset kielteiset sosiaaliset seuraukset olisi arvioitava etukäteen. Vakaus- ja kasvusopimusta olisi sen vuoksi tarkistettava. |
| --- | --- |

(6)

Ilmastonmuutokseen ja ympäristöön liittyvät haasteet, tarve
  saavuttaa energiaomavaraisuus ja toteuttaa sosiaalisesti oikeudenmukainen vihreä siirtymä
  ja varmistaa Euroopan avoin strateginen riippumattomuus
  samoin kuin
  globalisaatio, digitalisaatio, tekoäly, etätyön lisääntyminen, alustatalous
  , väestörakenteen muutokset
  ja
  Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vaikutukset
  muuttavat
  perusteellisesti
  Euroopan taloutta ja yhteiskuntia. Unionin ja sen jäsenvaltioiden on toimittava yhdessä, jotta kyseiseen rakenteelliseen kehitykseen
  sekä inflaation kiihtymiseen
  voidaan puuttua tehokkaasti ja ennakoivasti ja jotta nykyisiä järjestelmiä ja niihin liittyvää politiikkaa voidaan mukauttaa tarpeen mukaan niin, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden talouksien ja työmarkkinoiden tiivis keskinäinen riippuvuus. Tämä edellyttää koordinoituja
  , monialaisia
  , kunnianhimoisia ja tehokkaita toimia unionin, kansallisella
  ja alueellisella
  tasolla
  ja työmarkkinaosapuolten osallistumista niihin
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
  , toissijaisuusperiaatteen, pilarin ja 4 päivänä maaliskuuta 2021 annetussa
  pilaria
  koskevassa toimintasuunnitelmassa, jäljempänä ”toimintasuunnitelma”, asetettujen tavoitteiden sekä talouden ohjausjärjestelmää koskevien unionin säännösten mukaisesti
  . Tällaisten politiikkatoimien olisi katettava kestävien
  julkisten ja yksityisten
  investointien
  , kilpailukyvyn ja infrastruktuurien
  edistäminen ja entistä vahvempi sitoutuminen asianmukaisesti jaksotettuihin uudistuksiin, joilla vahvistetaan
  kestävää ja osallistavaa
  talouskasvua,
  laadukkaampien
  työpaikkojen luomista, tuottavuutta,
  kunnollisia
  työolosuhteita, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, ylöspäin tapahtuvaa
  sosiaalista
  lähentymistä
  ja taloudellista vaurautta, sosiaalista


  oikeudenmukaisuutta, yhtäläisiä mahdollisuuksia ja osallisuutta, oikeudenmukaista työvoiman liikkuvuutta
  , kriisinsietokykyä ja vastuullisen
  finanssi- ja sosiaalipolitiikan
  harjoittamista, joita tuetaan EU:n olemassa olevilla rahoitusohjelmilla ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineellä sekä koheesiopolitiikan rahastoilla (mukaan lukien Euroopan sosiaalirahasto plus ja Euroopan aluekehitysrahasto) ja oikeudenmukaisen siirtymän rahastolla. Politiikkatoimissa olisi yhdistettävä tarjonta- ja kysyntäpuolen toimenpiteitä ja otettava samalla huomioon niiden vaikutukset ympäristöön, työllisyyteen ja yhteiskuntaan.
  Vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivointi covid-19-kriisin vuoksi maaliskuussa 2020 antoi jäsenvaltioille mahdollisuuden reagoida nopeasti ja hyväksyä hätätoimenpiteitä pandemian taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten lieventämiseksi. Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen aiheuttaman makrotaloudellisen häiriön erityisluonne sekä nykyinen elinkustannuskriisi edellyttävät jäsenvaltioiden finanssipoliittisen liikkumavaran jatkamista. Sen vuoksi nykyisessä tilanteessa on komission kannan mukaisesti perusteltua jatkaa yleisen poikkeuslausekkeen voimassaoloa vuoden 2023 loppuun ja poistaa se käytöstä vuodesta 2024 alkaen. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä täysimääräisesti yleisen poikkeuslausekkeen tarjoamia mahdollisuuksia tukea vaikeuksissa olevia yrityksiä tai yrityksiä, joilta puuttuu likviditeettiä, erityisesti pk-yrityksiä, mikroyritykset mukaan lukien, jotta voidaan hyväksyä kohdennettuja toimenpiteitä työpaikkojen, palkkojen ja työolojen turvaamiseksi sekä investoida ihmisiin ja sosiaaliturvajärjestelmiin. Yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamisesta julkiselle taloudelle mahdollisesti aiheutuva riski sekä lausekkeen soveltamisen lopettamisen mahdolliset kielteiset sosiaaliset seuraukset olisi arvioitava etukäteen. Vakaus- ja kasvusopimusta olisi sen vuoksi tarkistettava.

Tarkistus 10

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 a) | Etätyö voi parantaa työ- ja yksityiselämän tasapainoa, vähentää fossiilisten polttoaineiden kulutusta, parantaa ilmanlaatua, ylittää maantieteelliset rajat ja mahdollistaa aiemmin työmarkkinoiden ulkopuolelle jääneiden ryhmien pääsyn työmarkkinoille, mutta sen vaarana on työn ja yksityiselämän välisen rajan hämärtyminen, mikä voi vaikuttaa kielteisesti työntekijöiden perusoikeuksien toteutumiseen ja heidän fyysiseen ja psyykkiseen terveyteensä. Vastaavasti tekoälyratkaisuilla voidaan parantaa työoloja ja elämänlaatua, edistää esteettömyyttä vammaisten henkilöiden kannalta ja ennakoida työmarkkinoiden kehitystä. Ne aiheuttavat kuitenkin mahdollisia huolenaiheita, jotka liittyvät yksityisyyteen, henkilötietojen valvontaan, työterveyteen ja -turvallisuuteen, syrjintään rekrytoinnissa sekä rotuun ja sukupuoleen perustuvan profiloinnin lisääntymiseen ja joihin olisi puututtava. |

Komission teksti

Tarkistus

(6 a)

Etätyö voi parantaa työ- ja yksityiselämän tasapainoa, vähentää fossiilisten polttoaineiden kulutusta, parantaa ilmanlaatua, ylittää maantieteelliset rajat ja mahdollistaa aiemmin työmarkkinoiden ulkopuolelle jääneiden ryhmien pääsyn työmarkkinoille, mutta sen vaarana on työn ja yksityiselämän välisen rajan hämärtyminen, mikä voi vaikuttaa kielteisesti työntekijöiden perusoikeuksien toteutumiseen ja heidän fyysiseen ja psyykkiseen terveyteensä. Vastaavasti tekoälyratkaisuilla voidaan parantaa työoloja ja elämänlaatua, edistää esteettömyyttä vammaisten henkilöiden kannalta ja ennakoida työmarkkinoiden kehitystä. Ne aiheuttavat kuitenkin mahdollisia huolenaiheita, jotka liittyvät yksityisyyteen, henkilötietojen valvontaan, työterveyteen ja -turvallisuuteen, syrjintään rekrytoinnissa sekä rotuun ja sukupuoleen perustuvan profiloinnin lisääntymiseen ja joihin olisi puututtava.

Tarkistus 11

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat
  Euroopan sosiaalisten oikeuksien
  pilaria koskevan julistuksen (29). Siinä esitetään 20 periaatetta ja oikeutta, joilla tuetaan moitteettomasti toimivia ja oikeudenmukaisia työmarkkinoita ja hyvinvointijärjestelmiä. Ne on järjestetty kolmeen luokkaan: yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset työolot sekä sosiaalinen suojelu ja sosiaalinen osallisuus. Periaatteet ja oikeudet ohjaavat unionia strategisesti, ja niillä varmistetaan, että ilmastoneutraaliuteen, ympäristökestävyyteen, digitalisaatioon sekä väestörakenteen muutoksiin liittyvät siirtymät ovat sosiaalisesti tasapuolisia ja oikeudenmukaisia.
  Euroopan sosiaalisten oikeuksien
  pilari ja siihen liittyvä sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu muodostavat viitekehyksen, jolla seurataan jäsenvaltioiden työllisyys- ja sosiaalipolitiikan toimivuutta, edistetään uudistuksia kansallisella tasolla, aluetasolla ja paikallistasolla sekä sovitetaan yhteen sosiaaliset ja markkinanäkökohdat tämän päivän
  modernissa
  taloudessa, mihin sisältyy myös yhteisötalouden edistäminen.
  Komissio esitti 4 päivänä maaliskuuta 2021 Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa koskevan toimintasuunnitelman, jäljempänä ”toimintasuunnitelma”, joka
  sisältää kunnianhimoisia mutta realistisia yleistavoitteita ja täydentäviä alatavoitteita työllisyyden, osaamisen, koulutuksen ja köyhyyden vähentämisen alalla vuodeksi 2030, sekä tarkistetun sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat
  Euroopan sosiaalisten oikeuksien
  pilaria koskevan julistuksen (29). Siinä esitetään 20 periaatetta ja oikeutta, joilla tuetaan moitteettomasti toimivia ja oikeudenmukaisia työmarkkinoita ja hyvinvointijärjestelmiä. Ne on järjestetty kolmeen luokkaan: yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset työolot sekä sosiaalinen suojelu ja sosiaalinen osallisuus. Periaatteet ja oikeudet ohjaavat unionia strategisesti, ja niillä varmistetaan, että ilmastoneutraaliuteen, ympäristökestävyyteen, digitalisaatioon sekä väestörakenteen muutoksiin liittyvät siirtymät ovat sosiaalisesti tasapuolisia ja oikeudenmukaisia.
  Euroopan sosiaalisten oikeuksien
  pilari ja siihen liittyvä sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu muodostavat viitekehyksen, jolla seurataan jäsenvaltioiden työllisyys- ja sosiaalipolitiikan toimivuutta, edistetään uudistuksia kansallisella tasolla, aluetasolla ja paikallistasolla sekä sovitetaan yhteen sosiaaliset ja markkinanäkökohdat tämän päivän
  modernissa
  taloudessa, mihin sisältyy myös yhteisötalouden edistäminen.
  Komissio esitti 4 päivänä maaliskuuta 2021 Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa koskevan toimintasuunnitelman, jäljempänä ”toimintasuunnitelma”, joka
  sisältää kunnianhimoisia mutta realistisia yleistavoitteita ja täydentäviä alatavoitteita työllisyyden, osaamisen, koulutuksen ja köyhyyden vähentämisen alalla vuodeksi 2030, sekä tarkistetun sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun.

| (7) | Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat pilaria koskevan julistuksen. Siinä esitetään 20 periaatetta ja oikeutta, joilla tuetaan moitteettomasti toimivia ja oikeudenmukaisia työmarkkinoita ja hyvinvointijärjestelmiä. Ne on järjestetty kolmeen luokkaan: yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset työolot sekä sosiaalinen suojelu ja sosiaalinen osallisuus. Periaatteet ja oikeudet ohjaavat unionia strategisesti, ja niillä varmistetaan, että ilmastoneutraaliuteen, ympäristökestävyyteen, digitalisaatioon sekä väestörakenteen muutoksiin liittyvät siirtymät ovat sosiaalisesti
  ja maantieteellisesti
  tasapuolisia ja oikeudenmukaisia. Pilari ja siihen liittyvä sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu muodostavat viitekehyksen, jolla seurataan jäsenvaltioiden työllisyys- ja sosiaalipolitiikan toimivuutta, edistetään uudistuksia kansallisella tasolla, aluetasolla ja paikallistasolla sekä sovitetaan yhteen sosiaaliset ja markkinanäkökohdat tämän päivän taloudessa, mihin sisältyy myös yhteisötalouden
  sekä vihreän, digitaalisen ja kiertotalouden
  edistäminen.
  Toimintasuunnitelma
  sisältää kunnianhimoisia mutta realistisia yleistavoitteita ja täydentäviä alatavoitteita työllisyyden, osaamisen, koulutuksen ja köyhyyden vähentämisen alalla vuodeksi 2030, sekä tarkistetun sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun.
  Tässä suhteessa oikeudenmukainen työvoiman liikkuvuus ja oikeuksien ja etuuksien siirrettävyys suojaamalla paremmin liikkuvia työntekijöitä, mukaan lukien rajatyöntekijät ja kausityöntekijät, tehostamalla työsuojeluviranomaisten toimintaa ja ottamalla käyttöön tehokkaita digitaalisia ratkaisuja olisi turvattava unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat pilaria koskevan julistuksen. Siinä esitetään 20 periaatetta ja oikeutta, joilla tuetaan moitteettomasti toimivia ja oikeudenmukaisia työmarkkinoita ja hyvinvointijärjestelmiä. Ne on järjestetty kolmeen luokkaan: yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset työolot sekä sosiaalinen suojelu ja sosiaalinen osallisuus. Periaatteet ja oikeudet ohjaavat unionia strategisesti, ja niillä varmistetaan, että ilmastoneutraaliuteen, ympäristökestävyyteen, digitalisaatioon sekä väestörakenteen muutoksiin liittyvät siirtymät ovat sosiaalisesti
  ja maantieteellisesti
  tasapuolisia ja oikeudenmukaisia. Pilari ja siihen liittyvä sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu muodostavat viitekehyksen, jolla seurataan jäsenvaltioiden työllisyys- ja sosiaalipolitiikan toimivuutta, edistetään uudistuksia kansallisella tasolla, aluetasolla ja paikallistasolla sekä sovitetaan yhteen sosiaaliset ja markkinanäkökohdat tämän päivän taloudessa, mihin sisältyy myös yhteisötalouden
  sekä vihreän, digitaalisen ja kiertotalouden
  edistäminen.
  Toimintasuunnitelma
  sisältää kunnianhimoisia mutta realistisia yleistavoitteita ja täydentäviä alatavoitteita työllisyyden, osaamisen, koulutuksen ja köyhyyden vähentämisen alalla vuodeksi 2030, sekä tarkistetun sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun.
  Tässä suhteessa oikeudenmukainen työvoiman liikkuvuus ja oikeuksien ja etuuksien siirrettävyys suojaamalla paremmin liikkuvia työntekijöitä, mukaan lukien rajatyöntekijät ja kausityöntekijät, tehostamalla työsuojeluviranomaisten toimintaa ja ottamalla käyttöön tehokkaita digitaalisia ratkaisuja olisi turvattava unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla.

Tarkistus 12

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 8 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 a) | Perheystävälliset politiikat ja lapsiin tehtävät sosiaaliset investoinnit, joilla suojellaan lapsia köyhyydeltä ja autetaan kaikkia lapsia käyttämään oikeuksiaan, kuten laadukkaan päivähoidon ja varhaiskasvatuksen saatavuus, ovat olennaisen tärkeitä lasten tulevaisuuden, yhteiskunnan kestävän kehityksen ja myönteisen väestökehityksen kannalta ja takaavat heille terveellisen ympäristön ja turvallisen ilmapiirin. Jäsenvaltioiden olisi poistettava lapsiköyhyys ja keskitettävä toimensa eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (EU) 2021/1004

   (1a)

  ja sen nojalla hyväksyttyjen kansallisten toimintasuunnitelmien tehokkaaseen täytäntöönpanoon, jotta taataan, että kaikilla apua tarvitsevilla lapsilla on mahdollisuudet saada maksuttomia ja laadukkaita palveluja, ja varmistetaan näin lasten yhtäläiset ja tosiasialliset mahdollisuudet maksuttomaan terveydenhuoltoon, maksuttomaan koulutukseen, maksuttomaan lastenhoitoon, kunnollisiin asuntoihin ja terveelliseen ravitsemukseen. Tätä varten eurooppalaisen lapsitakuun rahoitusta olisi kiireellisesti lisättävä tähän varatuilla vähintään 20 miljardilla euron määrärahoilla, kuten Euroopan parlamentti on toistuvasti pyytänyt. Eurooppalainen lapsitakuu olisi valtavirtaistettava kaikilla politiikan aloilla viipymättä, ja lasten oikeuksien rahoittamista olisi tehostettava hyödyntämällä täysimääräisesti unionin nykyisiä politiikkoja ja varoja. Jäsenvaltioiden olisi edelleen lisättävä investointeja kestäviin ja laadukkaisiin työpaikkoihin ja omaksuttava kattava lähestymistapa avun tarpeessa olevien lasten vanhempien tukemiseksi. Komission ehdotuksella neuvoston suositukseksi riittävästä vähimmäistulosta aktiivisen osallisuuden varmistamiseksi voitaisiin edistää tavoitetta vähentää köyhyyttä vähintään puolella kaikissa jäsenvaltioissa vuoteen 2030 mennessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 a)

Perheystävälliset politiikat ja lapsiin tehtävät sosiaaliset investoinnit, joilla suojellaan lapsia köyhyydeltä ja autetaan kaikkia lapsia käyttämään oikeuksiaan, kuten laadukkaan päivähoidon ja varhaiskasvatuksen saatavuus, ovat olennaisen tärkeitä lasten tulevaisuuden, yhteiskunnan kestävän kehityksen ja myönteisen väestökehityksen kannalta ja takaavat heille terveellisen ympäristön ja turvallisen ilmapiirin. Jäsenvaltioiden olisi poistettava lapsiköyhyys ja keskitettävä toimensa eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (EU) 2021/1004

   (1a)

  ja sen nojalla hyväksyttyjen kansallisten toimintasuunnitelmien tehokkaaseen täytäntöönpanoon, jotta taataan, että kaikilla apua tarvitsevilla lapsilla on mahdollisuudet saada maksuttomia ja laadukkaita palveluja, ja varmistetaan näin lasten yhtäläiset ja tosiasialliset mahdollisuudet maksuttomaan terveydenhuoltoon, maksuttomaan koulutukseen, maksuttomaan lastenhoitoon, kunnollisiin asuntoihin ja terveelliseen ravitsemukseen. Tätä varten eurooppalaisen lapsitakuun rahoitusta olisi kiireellisesti lisättävä tähän varatuilla vähintään 20 miljardilla euron määrärahoilla, kuten Euroopan parlamentti on toistuvasti pyytänyt. Eurooppalainen lapsitakuu olisi valtavirtaistettava kaikilla politiikan aloilla viipymättä, ja lasten oikeuksien rahoittamista olisi tehostettava hyödyntämällä täysimääräisesti unionin nykyisiä politiikkoja ja varoja. Jäsenvaltioiden olisi edelleen lisättävä investointeja kestäviin ja laadukkaisiin työpaikkoihin ja omaksuttava kattava lähestymistapa avun tarpeessa olevien lasten vanhempien tukemiseksi. Komission ehdotuksella neuvoston suositukseksi riittävästä vähimmäistulosta aktiivisen osallisuuden varmistamiseksi voitaisiin edistää tavoitetta vähentää köyhyyttä vähintään puolella kaikissa jäsenvaltioissa vuoteen 2030 mennessä.

Tarkistus 13

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 8 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 b) | Asunnottomuus on yksi sosiaalisen syrjäytymisen äärimmäisimmistä muodoista, joka vaikuttaa kielteisesti asunnottoman fyysiseen ja psyykkiseen terveyteen, hyvinvointiin ja elämänlaatuun sekä mahdollisuuteen työllistyä ja käyttää muita taloudellisia ja sosiaalipalveluja. Euroopan parlamentti, komissio, kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset sekä unionin tasolla toimivat kansalaisjärjestöt ovat sopineet asunnottomuuden vähentämistä käsittelevän eurooppalaisen foorumin perustamisesta. Ne ovat sitoutuneet tavoitteeseen tehdä loppu asunnottomuudesta vuoteen 2030 mennessä ja sen saavuttamiseksi soveltamaan asunto ensin -periaatetta, edistämään asunnottomuuden ennaltaehkäisyä ja tarjoamaan asianmukaisia, turvallisia ja kohtuuhintaisia asuntoja sekä tukipalveluja asunnottomille, samalla kun ne ottavat käyttöön tarpeen mukaan politiikkatoimia, joilla on riittävä kansallinen ja unionin rahoitus. Jäsenvaltioiden olisi myös pyrittävä varmistamaan kunnollisten ja kohtuuhintaisten asuntojen saatavuus kaikille kohtuuhintaista asumista koskevien kansallisten suunnitelmien avulla, jotka olisi sisällytettävä niiden kansallisiin uudistusohjelmiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 b)

Asunnottomuus on yksi sosiaalisen syrjäytymisen äärimmäisimmistä muodoista, joka vaikuttaa kielteisesti asunnottoman fyysiseen ja psyykkiseen terveyteen, hyvinvointiin ja elämänlaatuun sekä mahdollisuuteen työllistyä ja käyttää muita taloudellisia ja sosiaalipalveluja. Euroopan parlamentti, komissio, kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset sekä unionin tasolla toimivat kansalaisjärjestöt ovat sopineet asunnottomuuden vähentämistä käsittelevän eurooppalaisen foorumin perustamisesta. Ne ovat sitoutuneet tavoitteeseen tehdä loppu asunnottomuudesta vuoteen 2030 mennessä ja sen saavuttamiseksi soveltamaan asunto ensin -periaatetta, edistämään asunnottomuuden ennaltaehkäisyä ja tarjoamaan asianmukaisia, turvallisia ja kohtuuhintaisia asuntoja sekä tukipalveluja asunnottomille, samalla kun ne ottavat käyttöön tarpeen mukaan politiikkatoimia, joilla on riittävä kansallinen ja unionin rahoitus. Jäsenvaltioiden olisi myös pyrittävä varmistamaan kunnollisten ja kohtuuhintaisten asuntojen saatavuus kaikille kohtuuhintaista asumista koskevien kansallisten suunnitelmien avulla, jotka olisi sisällytettävä niiden kansallisiin uudistusohjelmiin.

Tarkistus 14

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Venäjän hyökättyä Ukrainaan Eurooppa-neuvosto tuomitsi 24 päivänä helmikuuta 2022 antamissaan päätelmissä toimet, joilla Venäjä pyrkii heikentämään turvallisuutta ja vakautta Euroopassa ja koko maailmassa, ja ilmaisi solidaarisuutensa Ukrainan kansaa kohtaan korostaen, että Venäjän toimet rikkovat kansainvälistä oikeutta ja YK:n peruskirjan periaatteita. Pakolaistulvan ja siirtymään joutuneiden henkilöiden maahantulon vuoksi nykytilanteessa tarvitaan tilapäistä suojelua, jota myönnettiin 4 päivänä maaliskuuta 2022 annetulla neuvoston päätöksellä (30), jolla otettiin käyttöön tilapäistä suojelua koskevan direktiivin (31) toimenpiteet. Tilapäisen suojelun ansiosta ukrainalaisilla pakolaisilla on kaikkialla unionissa yhdenmukaiset oikeudet, joilla taataan asianmukainen suojelun taso, johon sisältyy oleskeluoikeus, työmarkkinoille pääsy ja integroituminen, mahdollisuus kouluttautumiseen, asumiseen ja pääsyyn sosiaaliturvajärjestelmien piiriin sekä oikeus sairaanhoitoon, sosiaalipalveluihin ja muuhun apuun sekä toimeentuloturvaan. Osallistumalla Euroopan työmarkkinoille ukrainalaiset pakolaiset voivat osaltaan vahvistaa EU:n taloutta ja auttaa tukemaan omaa maataan ja kansalaisiaan. Hankitut kokemukset ja taidot voivat tulevaisuudessa edistää Ukrainan jälleenrakentamista. Tilapäinen suojelu antaa ilman huoltajaa saapuville lapsille ja teini-ikäisille oikeuden lailliseen holhoukseen sekä mahdollisuuden lapsuusiän hoivaan ja koulutukseen. Jäsenvaltioiden olisi otettava työmarkkinaosapuolet mukaan sellaisten poliittisten toimenpiteiden suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin, joilla pyritään vastaamaan Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan aiheutuviin työllisyys- ja osaamishaasteisiin. Työmarkkinaosapuolilla on keskeinen rooli sodan vaikutusten lieventämisessä työllisyyden ja tuotannon säilymisen kannalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Venäjän hyökättyä Ukrainaan Eurooppa-neuvosto tuomitsi 24 päivänä helmikuuta 2022 antamissaan päätelmissä toimet, joilla Venäjä pyrkii heikentämään turvallisuutta ja vakautta Euroopassa ja koko maailmassa, ja ilmaisi solidaarisuutensa Ukrainan kansaa kohtaan korostaen, että Venäjän toimet rikkovat kansainvälistä oikeutta ja YK:n peruskirjan periaatteita. Pakolaistulvan ja siirtymään joutuneiden henkilöiden maahantulon vuoksi nykytilanteessa tarvitaan tilapäistä suojelua, jota myönnettiin 4 päivänä maaliskuuta 2022 annetulla neuvoston päätöksellä (30), jolla otettiin käyttöön tilapäistä suojelua koskevan direktiivin (31) toimenpiteet. Tilapäisen suojelun ansiosta ukrainalaisilla pakolaisilla on kaikkialla unionissa yhdenmukaiset oikeudet, joilla taataan asianmukainen suojelun taso, johon sisältyy oleskeluoikeus, työmarkkinoille pääsy ja integroituminen, mahdollisuus kouluttautumiseen, asumiseen ja pääsyyn sosiaaliturvajärjestelmien piiriin sekä oikeus sairaanhoitoon, sosiaalipalveluihin ja muuhun apuun sekä toimeentuloturvaan. Osallistumalla Euroopan työmarkkinoille ukrainalaiset pakolaiset voivat osaltaan vahvistaa EU:n taloutta ja auttaa tukemaan omaa maataan ja kansalaisiaan. Hankitut kokemukset ja taidot voivat tulevaisuudessa edistää Ukrainan jälleenrakentamista. Tilapäinen suojelu antaa ilman huoltajaa saapuville lapsille ja teini-ikäisille oikeuden lailliseen holhoukseen sekä mahdollisuuden lapsuusiän hoivaan ja koulutukseen. Jäsenvaltioiden olisi otettava työmarkkinaosapuolet mukaan sellaisten poliittisten toimenpiteiden suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin, joilla pyritään vastaamaan Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan aiheutuviin työllisyys- ja osaamishaasteisiin. Työmarkkinaosapuolilla on keskeinen rooli sodan vaikutusten lieventämisessä työllisyyden ja tuotannon säilymisen kannalta.

| (9) | Venäjän hyökättyä Ukrainaan Eurooppa-neuvosto tuomitsi 24 päivänä helmikuuta 2022 antamissaan päätelmissä toimet, joilla Venäjä pyrkii heikentämään turvallisuutta ja vakautta Euroopassa ja koko maailmassa, ja ilmaisi solidaarisuutensa Ukrainan kansaa kohtaan korostaen, että Venäjän toimet rikkovat kansainvälistä oikeutta ja YK:n peruskirjan periaatteita. Pakolaistulvan ja siirtymään joutuneiden henkilöiden maahantulon vuoksi nykytilanteessa tarvitaan tilapäistä suojelua, jota myönnettiin 4 päivänä maaliskuuta 2022 annetulla neuvoston päätöksellä, jolla otettiin käyttöön tilapäistä suojelua koskevan direktiivin (31) toimenpiteet. Tilapäisen suojelun ansiosta ukrainalaisilla pakolaisilla on kaikkialla unionissa yhdenmukaiset oikeudet, joilla taataan asianmukainen suojelun taso, johon sisältyy oleskeluoikeus, työmarkkinoille pääsy ja integroituminen, mahdollisuus kouluttautumiseen, asumiseen ja pääsyyn sosiaaliturvajärjestelmien piiriin sekä oikeus sairaanhoitoon, sosiaalipalveluihin ja muuhun apuun sekä toimeentuloturvaan.
  Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota vammaisiin henkilöihin.
  Osallistumalla Euroopan työmarkkinoille ukrainalaiset pakolaiset voivat osaltaan vahvistaa EU:n taloutta ja auttaa tukemaan omaa maataan ja kansalaisiaan.
  Koska suurin osa ukrainalaispakolaisista on naisia ja lapsia, jäsenvaltioiden olisi varmistettava riittävä tuki asumis- ja lastenhoitopalvelujen tarjoamiselle, jotta voidaan edistää heidän osallisuuttaan. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että eurooppalaisen lapsitakuun täytäntöönpanolla varmistetaan maksuttomien ja laadukkaiden palvelujen saatavuus Ukrainasta pakeneville lapsille tasavertaisesti vastaanottavan jäsenvaltion lasten kanssa.
  Hankitut kokemukset ja taidot voivat tulevaisuudessa edistää Ukrainan jälleenrakentamista. Tilapäinen suojelu antaa ilman huoltajaa saapuville lapsille ja teini-ikäisille oikeuden lailliseen holhoukseen sekä mahdollisuuden lapsuusiän hoivaan ja koulutukseen. Jäsenvaltioiden olisi otettava työmarkkinaosapuolet mukaan sellaisten poliittisten toimenpiteiden suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin, joilla pyritään vastaamaan Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan aiheutuviin työllisyys- ja osaamishaasteisiin
  , sekä tutkintojen tunnustamiseen
  . Työmarkkinaosapuolilla on keskeinen rooli sodan vaikutusten lieventämisessä työllisyyden ja tuotannon säilymisen kannalta.
  Jäsenvaltioiden olisi harkittava tilapäistä suojelua koskevan direktiivin tarjoaman suojelun ulottamista koskemaan kaikkia pakolaisia ja puututtava työnantajien huolenaiheisiin, jotka liittyvät sellaisten henkilöiden palkkaamiseen, jotka saavat ainoastaan tilapäistä suojelua. |
| --- | --- |

(9)

Venäjän hyökättyä Ukrainaan Eurooppa-neuvosto tuomitsi 24 päivänä helmikuuta 2022 antamissaan päätelmissä toimet, joilla Venäjä pyrkii heikentämään turvallisuutta ja vakautta Euroopassa ja koko maailmassa, ja ilmaisi solidaarisuutensa Ukrainan kansaa kohtaan korostaen, että Venäjän toimet rikkovat kansainvälistä oikeutta ja YK:n peruskirjan periaatteita. Pakolaistulvan ja siirtymään joutuneiden henkilöiden maahantulon vuoksi nykytilanteessa tarvitaan tilapäistä suojelua, jota myönnettiin 4 päivänä maaliskuuta 2022 annetulla neuvoston päätöksellä, jolla otettiin käyttöön tilapäistä suojelua koskevan direktiivin (31) toimenpiteet. Tilapäisen suojelun ansiosta ukrainalaisilla pakolaisilla on kaikkialla unionissa yhdenmukaiset oikeudet, joilla taataan asianmukainen suojelun taso, johon sisältyy oleskeluoikeus, työmarkkinoille pääsy ja integroituminen, mahdollisuus kouluttautumiseen, asumiseen ja pääsyyn sosiaaliturvajärjestelmien piiriin sekä oikeus sairaanhoitoon, sosiaalipalveluihin ja muuhun apuun sekä toimeentuloturvaan.
  Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota vammaisiin henkilöihin.
  Osallistumalla Euroopan työmarkkinoille ukrainalaiset pakolaiset voivat osaltaan vahvistaa EU:n taloutta ja auttaa tukemaan omaa maataan ja kansalaisiaan.
  Koska suurin osa ukrainalaispakolaisista on naisia ja lapsia, jäsenvaltioiden olisi varmistettava riittävä tuki asumis- ja lastenhoitopalvelujen tarjoamiselle, jotta voidaan edistää heidän osallisuuttaan. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että eurooppalaisen lapsitakuun täytäntöönpanolla varmistetaan maksuttomien ja laadukkaiden palvelujen saatavuus Ukrainasta pakeneville lapsille tasavertaisesti vastaanottavan jäsenvaltion lasten kanssa.
  Hankitut kokemukset ja taidot voivat tulevaisuudessa edistää Ukrainan jälleenrakentamista. Tilapäinen suojelu antaa ilman huoltajaa saapuville lapsille ja teini-ikäisille oikeuden lailliseen holhoukseen sekä mahdollisuuden lapsuusiän hoivaan ja koulutukseen. Jäsenvaltioiden olisi otettava työmarkkinaosapuolet mukaan sellaisten poliittisten toimenpiteiden suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin, joilla pyritään vastaamaan Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan aiheutuviin työllisyys- ja osaamishaasteisiin
  , sekä tutkintojen tunnustamiseen
  . Työmarkkinaosapuolilla on keskeinen rooli sodan vaikutusten lieventämisessä työllisyyden ja tuotannon säilymisen kannalta.
  Jäsenvaltioiden olisi harkittava tilapäistä suojelua koskevan direktiivin tarjoaman suojelun ulottamista koskemaan kaikkia pakolaisia ja puututtava työnantajien huolenaiheisiin, jotka liittyvät sellaisten henkilöiden palkkaamiseen, jotka saavat ainoastaan tilapäistä suojelua.

Tarkistus 15

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Työmarkkinoiden, myös kansallisten palkanmuodostusmekanismien, uudistuksissa olisi noudatettava työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kansallisia käytäntöjä, kun tavoitellaan oikeudenmukaisia palkkoja, jotka mahdollistavat kohtuullisen elintason
  ja
  kestävän kasvun. Uudistusten olisi mahdollistettava laaja pohdinta sosioekonomisista tekijöistä, kuten kestävyyteen, kilpailukykyyn, innovointiin, laadukkaiden työpaikkojen luomiseen, työoloihin, työssäkäyvien köyhyyteen, koulutukseen
  ja
  osaamiseen, kansanterveyteen, osallisuuteen sekä reaalituloihin liittyvistä parannuksista. Näin ollen elpymis- ja palautumistukiväline ja muut EU:n rahastot tukevat jäsenvaltioita EU:n painopisteiden mukaisten uudistusten ja investointien toteuttamisessa tehden Euroopan talouksista ja yhteiskunnista kestävämpiä, selviytymiskykyisempiä ja valmiimpia vihreään ja digitaaliseen siirtymään. Venäjän hyökkäys Ukrainaan on entisestään vaikeuttanut covid-19-kriisin aiheuttamia sosioekonomisia haasteita. Jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhä varmistettava, että sosiaalisia sekä työllisyys- ja talousvaikutuksia lievennetään ja että siirtymät ovat sosiaalisesti tasapuolisia ja oikeudenmukaisia, kun otetaan huomioon myös se, että lisääntynyt avoin strateginen riippumattomuus ja vihreän siirtymän nopeutuminen auttavat vähentämään riippuvuutta energian ja muiden strategisten tuotteiden ja teknologioiden tuonnista etenkin Venäjältä.
  On tärkeää
  vahvistaa kriisinsietokykyä ja pyrkiä osallistavaan ja selviytymiskykyiseen yhteiskuntaan, jossa ihmisiä suojellaan ja jossa he pystyvät ennakoimaan ja hallitsemaan muutosta ja osallistumaan aktiivisesti yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen toimintaan. Kun otetaan huomioon myös vihreä ja digitaalinen siirtymä, työmarkkinasiirtymien tueksi tarvitaan johdonmukaista aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, johon sisältyy
  tilapäisiä työhönotto-
  ja
  siirtymäkannustimia
  ,
  osaamispolitiikkaa
  ja parannettuja työvoimapalveluja, kuten suosituksessa (EU) 2021/402 [ja neuvoston suosituksessa oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen] korostetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Työmarkkinoiden, myös kansallisten palkanmuodostusmekanismien, uudistuksissa olisi noudatettava työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kansallisia käytäntöjä, kun tavoitellaan oikeudenmukaisia palkkoja, jotka mahdollistavat kohtuullisen elintason
  ja
  kestävän kasvun. Uudistusten olisi mahdollistettava laaja pohdinta sosioekonomisista tekijöistä, kuten kestävyyteen, kilpailukykyyn, innovointiin, laadukkaiden työpaikkojen luomiseen, työoloihin, työssäkäyvien köyhyyteen, koulutukseen
  ja
  osaamiseen, kansanterveyteen, osallisuuteen sekä reaalituloihin liittyvistä parannuksista. Näin ollen elpymis- ja palautumistukiväline ja muut EU:n rahastot tukevat jäsenvaltioita EU:n painopisteiden mukaisten uudistusten ja investointien toteuttamisessa tehden Euroopan talouksista ja yhteiskunnista kestävämpiä, selviytymiskykyisempiä ja valmiimpia vihreään ja digitaaliseen siirtymään. Venäjän hyökkäys Ukrainaan on entisestään vaikeuttanut covid-19-kriisin aiheuttamia sosioekonomisia haasteita. Jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhä varmistettava, että sosiaalisia sekä työllisyys- ja talousvaikutuksia lievennetään ja että siirtymät ovat sosiaalisesti tasapuolisia ja oikeudenmukaisia, kun otetaan huomioon myös se, että lisääntynyt avoin strateginen riippumattomuus ja vihreän siirtymän nopeutuminen auttavat vähentämään riippuvuutta energian ja muiden strategisten tuotteiden ja teknologioiden tuonnista etenkin Venäjältä.
  On tärkeää
  vahvistaa kriisinsietokykyä ja pyrkiä osallistavaan ja selviytymiskykyiseen yhteiskuntaan, jossa ihmisiä suojellaan ja jossa he pystyvät ennakoimaan ja hallitsemaan muutosta ja osallistumaan aktiivisesti yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen toimintaan. Kun otetaan huomioon myös vihreä ja digitaalinen siirtymä, työmarkkinasiirtymien tueksi tarvitaan johdonmukaista aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, johon sisältyy
  tilapäisiä työhönotto-
  ja
  siirtymäkannustimia
  ,
  osaamispolitiikkaa
  ja parannettuja työvoimapalveluja, kuten suosituksessa (EU) 2021/402 [ja neuvoston suosituksessa oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen] korostetaan.

| (10) | Työmarkkinoiden, myös kansallisten palkanmuodostusmekanismien, uudistuksissa olisi noudatettava työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kansallisia käytäntöjä, kun tavoitellaan oikeudenmukaisia palkkoja, jotka mahdollistavat kohtuullisen elintason, kestävän kasvun
  ja ylöspäin tapahtuvan sosiaalisen ja alueellisen lähentymisen
  . Uudistusten olisi mahdollistettava laaja pohdinta sosioekonomisista tekijöistä, kuten kestävyyteen, kilpailukykyyn, innovointiin, laadukkaiden työpaikkojen luomiseen,
  kunnollisiin
  työoloihin, työssäkäyvien köyhyyteen,
  sukupuolten tasa-arvoon,
  koulutukseen, osaamiseen
  ja tutkintoihin
  , kansanterveyteen
  ja sosiaaliseen
  osallisuuteen sekä reaalituloihin
  ja ostovoimaan
  liittyvistä parannuksista.
  Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi kunnioitettava Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja asiaankuuluvissa kansainvälisissä yleissopimuksissa vahvistettuja neuvotteluoikeutta ja oikeutta työtaistelutoimiin sekä kokoontumis- ja yhdistymisvapautta. Osallistavan ja sosiaalisesti oikeudenmukaisen elpymisen varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi vahvistettava työmarkkinaosapuolten asemaa, tuettava työpaikkaneuvostoja ja työntekijöiden edustusta, edistettävä työehtosopimusneuvotteluja ja tuettava korkeaa ammattiliittoihin ja työnantajajärjestöihin järjestäytymisen astetta.
  Näin ollen elpymis- ja palautumistukiväline ja muut EU:n rahastot tukevat jäsenvaltioita EU:n painopisteiden mukaisten uudistusten ja investointien toteuttamisessa tehden Euroopan talouksista ja yhteiskunnista kestävämpiä, selviytymiskykyisempiä ja valmiimpia vihreään ja digitaaliseen siirtymään. Venäjän hyökkäys Ukrainaan on entisestään vaikeuttanut covid-19-kriisin aiheuttamia sosioekonomisia haasteita. Jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhä varmistettava, että sosiaalisia sekä työllisyys- ja talousvaikutuksia lievennetään ja että siirtymät ovat sosiaalisesti tasapuolisia ja oikeudenmukaisia, kun otetaan huomioon myös se, että lisääntynyt avoin strateginen riippumattomuus ja vihreän siirtymän nopeutuminen auttavat vähentämään riippuvuutta energian ja muiden strategisten tuotteiden ja teknologioiden tuonnista etenkin Venäjältä.
  Jotta voidaan
  vahvistaa kriisinsietokykyä ja pyrkiä osallistavaan ja selviytymiskykyiseen yhteiskuntaan, jossa ihmisiä suojellaan ja jossa he pystyvät ennakoimaan ja hallitsemaan muutosta ja osallistumaan aktiivisesti yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen toimintaan
  , olisi perustettava aiheesta ”Venäjän Ukrainassa käymän sodan sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset EU:hun – EU:n toimintavalmiuksien vahvistaminen”19 päivänä toukokuuta 2022 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti tilapäinen eurooppalainen sosiaalinen selviytymis- ja palautumiskykypaketti, jolla koordinoidaan toimenpiteitä ja keinoja, joilla vahvistetaan sosiaaliturvajärjestelmiä ja sosiaalisen suojelun järjestelmiä unionissa, mukaan lukien eurooppalaisen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäisen tukivälineen (SURE) jatkaminen ja jälleenrahoitus niin kauan kuin Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen sosioekonomiset seuraukset vaikuttavat edelleen kielteisesti työmarkkinoihin, sekä sosiaalinen pelastusjärjestely, jossa lisätään julkista tukea nykyisille välineille, jotka on suunnattu yhteiskuntamme köyhimmille
  . Kun otetaan huomioon myös vihreä ja digitaalinen siirtymä, työmarkkinasiirtymien tueksi tarvitaan johdonmukaista aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, johon sisältyy
  siirtymäkannustimia, pätevyydenhankkimista
  ,
  osaamisen sekä tulevaisuuteen suuntautuvan koulutuksen, elinikäisen oppimisen, ammatillisen koulutuksen sekä täydennys- ja uudelleenkoulutuksen validointia ja hankkimista
  ja parannettuja työvoimapalveluja, kuten suosituksessa (EU) 2021/402 [ja neuvoston suosituksessa oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen] korostetaan.
  Covid-19-pandemian vaikutusten lieventämiseksi käyttöön otettuja kansallisia politiikkoja ja tukijärjestelmiä olisi arvioitava kattavasti, jotta voidaan tunnistaa parhaat käytännöt ja välineet tulevaa käyttöä varten. |
| --- | --- |

(10)

Työmarkkinoiden, myös kansallisten palkanmuodostusmekanismien, uudistuksissa olisi noudatettava työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kansallisia käytäntöjä, kun tavoitellaan oikeudenmukaisia palkkoja, jotka mahdollistavat kohtuullisen elintason, kestävän kasvun
  ja ylöspäin tapahtuvan sosiaalisen ja alueellisen lähentymisen
  . Uudistusten olisi mahdollistettava laaja pohdinta sosioekonomisista tekijöistä, kuten kestävyyteen, kilpailukykyyn, innovointiin, laadukkaiden työpaikkojen luomiseen,
  kunnollisiin
  työoloihin, työssäkäyvien köyhyyteen,
  sukupuolten tasa-arvoon,
  koulutukseen, osaamiseen
  ja tutkintoihin
  , kansanterveyteen
  ja sosiaaliseen
  osallisuuteen sekä reaalituloihin
  ja ostovoimaan
  liittyvistä parannuksista.
  Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi kunnioitettava Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja asiaankuuluvissa kansainvälisissä yleissopimuksissa vahvistettuja neuvotteluoikeutta ja oikeutta työtaistelutoimiin sekä kokoontumis- ja yhdistymisvapautta. Osallistavan ja sosiaalisesti oikeudenmukaisen elpymisen varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi vahvistettava työmarkkinaosapuolten asemaa, tuettava työpaikkaneuvostoja ja työntekijöiden edustusta, edistettävä työehtosopimusneuvotteluja ja tuettava korkeaa ammattiliittoihin ja työnantajajärjestöihin järjestäytymisen astetta.
  Näin ollen elpymis- ja palautumistukiväline ja muut EU:n rahastot tukevat jäsenvaltioita EU:n painopisteiden mukaisten uudistusten ja investointien toteuttamisessa tehden Euroopan talouksista ja yhteiskunnista kestävämpiä, selviytymiskykyisempiä ja valmiimpia vihreään ja digitaaliseen siirtymään. Venäjän hyökkäys Ukrainaan on entisestään vaikeuttanut covid-19-kriisin aiheuttamia sosioekonomisia haasteita. Jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhä varmistettava, että sosiaalisia sekä työllisyys- ja talousvaikutuksia lievennetään ja että siirtymät ovat sosiaalisesti tasapuolisia ja oikeudenmukaisia, kun otetaan huomioon myös se, että lisääntynyt avoin strateginen riippumattomuus ja vihreän siirtymän nopeutuminen auttavat vähentämään riippuvuutta energian ja muiden strategisten tuotteiden ja teknologioiden tuonnista etenkin Venäjältä.
  Jotta voidaan
  vahvistaa kriisinsietokykyä ja pyrkiä osallistavaan ja selviytymiskykyiseen yhteiskuntaan, jossa ihmisiä suojellaan ja jossa he pystyvät ennakoimaan ja hallitsemaan muutosta ja osallistumaan aktiivisesti yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen toimintaan
  , olisi perustettava aiheesta ”Venäjän Ukrainassa käymän sodan sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset EU:hun – EU:n toimintavalmiuksien vahvistaminen”19 päivänä toukokuuta 2022 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti tilapäinen eurooppalainen sosiaalinen selviytymis- ja palautumiskykypaketti, jolla koordinoidaan toimenpiteitä ja keinoja, joilla vahvistetaan sosiaaliturvajärjestelmiä ja sosiaalisen suojelun järjestelmiä unionissa, mukaan lukien eurooppalaisen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäisen tukivälineen (SURE) jatkaminen ja jälleenrahoitus niin kauan kuin Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen sosioekonomiset seuraukset vaikuttavat edelleen kielteisesti työmarkkinoihin, sekä sosiaalinen pelastusjärjestely, jossa lisätään julkista tukea nykyisille välineille, jotka on suunnattu yhteiskuntamme köyhimmille
  . Kun otetaan huomioon myös vihreä ja digitaalinen siirtymä, työmarkkinasiirtymien tueksi tarvitaan johdonmukaista aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, johon sisältyy
  siirtymäkannustimia, pätevyydenhankkimista
  ,
  osaamisen sekä tulevaisuuteen suuntautuvan koulutuksen, elinikäisen oppimisen, ammatillisen koulutuksen sekä täydennys- ja uudelleenkoulutuksen validointia ja hankkimista
  ja parannettuja työvoimapalveluja, kuten suosituksessa (EU) 2021/402 [ja neuvoston suosituksessa oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen] korostetaan.
  Covid-19-pandemian vaikutusten lieventämiseksi käyttöön otettuja kansallisia politiikkoja ja tukijärjestelmiä olisi arvioitava kattavasti, jotta voidaan tunnistaa parhaat käytännöt ja välineet tulevaa käyttöä varten.

Tarkistus 16

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Kaiken
  muotoista syrjintää
  olisi
  torjuttava
  , sukupuolten tasa-arvo varmistettava ja nuorisotyöllisyyttä
  tuettava
  . Kaikille olisi taattava mahdollisuudet, ja köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, myös lasten ja romanien köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, olisi
  vähennettävä
  erityisesti varmistamalla työmarkkinoiden ja asianmukaisten ja osallistavien sosiaalisen suojelun järjestelmien (32) tehokas toiminta ja poistamalla tekijöitä, jotka estävät osallistavaan ja tulevaisuuteen suuntautuvaan koulutukseen ja työmarkkinoille osallistumisen, myös investoimalla varhaiskasvatukseen ja päivähoitoon sekä digitaalisiin ja vihreisiin taitoihin.
  Kohtuuhintaisten
  pitkäaikaishoidon ja terveydenhuollon palvelujen, myös ennaltaehkäisevien ja terveydenhuoltoa edistävien palvelujen, nopea ja tasapuolinen saatavuus on
  erityisen merkityksellistä
  myös
  vuonna 2020 alkaneen
  covid-19-pandemian aikana ja yhteiskuntien ikääntyessä. Vammaisten henkilöiden mahdollisuuksia myötävaikuttaa talouskasvuun ja sosiaaliseen kehitykseen olisi parannettava edelleen. Uusien talous- ja liiketoimintamallien saadessa jalansijaa työpaikoilla kaikkialla unionissa myös työsuhteet muuttuvat. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että uusiin työmuotoihin
  perustuvissa työsuhteissa säilytetään Euroopan sosiaalinen malli
  ja
  vahvistetaan sitä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Kaiken
  muotoista syrjintää
  olisi
  torjuttava
  , sukupuolten tasa-arvo varmistettava ja nuorisotyöllisyyttä
  tuettava
  . Kaikille olisi taattava mahdollisuudet, ja köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, myös lasten ja romanien köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, olisi
  vähennettävä
  erityisesti varmistamalla työmarkkinoiden ja asianmukaisten ja osallistavien sosiaalisen suojelun järjestelmien (32) tehokas toiminta ja poistamalla tekijöitä, jotka estävät osallistavaan ja tulevaisuuteen suuntautuvaan koulutukseen ja työmarkkinoille osallistumisen, myös investoimalla varhaiskasvatukseen ja päivähoitoon sekä digitaalisiin ja vihreisiin taitoihin.
  Kohtuuhintaisten
  pitkäaikaishoidon ja terveydenhuollon palvelujen, myös ennaltaehkäisevien ja terveydenhuoltoa edistävien palvelujen, nopea ja tasapuolinen saatavuus on
  erityisen merkityksellistä
  myös
  vuonna 2020 alkaneen
  covid-19-pandemian aikana ja yhteiskuntien ikääntyessä. Vammaisten henkilöiden mahdollisuuksia myötävaikuttaa talouskasvuun ja sosiaaliseen kehitykseen olisi parannettava edelleen. Uusien talous- ja liiketoimintamallien saadessa jalansijaa työpaikoilla kaikkialla unionissa myös työsuhteet muuttuvat. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että uusiin työmuotoihin
  perustuvissa työsuhteissa säilytetään Euroopan sosiaalinen malli
  ja
  vahvistetaan sitä
  .

| (11) | Kaiken
  muotoinen syrjintä
  olisi
  poistettava
  , sukupuolten tasa-arvo
  olisi
  varmistettava ja nuorisotyöllisyyttä
  , etenkin heikommista lähtökohdista tulevien nuorten työllisyyttä, olisi edistettävä aktiivisesti
  . Kaikille olisi taattava
  yhtäläiset
  mahdollisuudet, ja köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, myös lasten
  , ikääntyneiden, vammaisten henkilöiden
  ja romanien köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, olisi
  poistettava
  erityisesti varmistamalla työmarkkinoiden ja asianmukaisten ja osallistavien sosiaalisen suojelun järjestelmien (32) tehokas toiminta ja poistamalla tekijöitä, jotka estävät osallistavaan ja tulevaisuuteen suuntautuvaan koulutukseen
  , elinikäiseen oppimiseen, ammatilliseen koulutukseen
  ja työmarkkinoille osallistumisen, myös investoimalla varhaiskasvatukseen ja päivähoitoon sekä digitaalisiin ja vihreisiin taitoihin.
  Aiheesta ”Kohti hoivatyötä koskevia EU:n yhteisiä toimia”5 päivänä heinäkuuta 2022 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti
  pitkäaikaishoidon ja terveydenhuollon palvelujen
  ja mielenterveydestä digitaalisessa työelämässä 5 päivänä heinäkuuta 2022 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti
  myös ennaltaehkäisevien
  – eikä vähiten mielenterveysongelmia työpaikalla ehkäisevien palvelujen –
  ja terveydenhuoltoa edistävien palvelujen, nopea
  , yhtäläinen, tosiasiallinen
  ja tasapuolinen saatavuus on
  erityisesti tarpeen
  myös covid-19-pandemian aikana ja yhteiskuntien ikääntyessä.
  Työterveyden ja -turvallisuuden sekä terveyttä edistävän työ- ja yksityiselämän tasapainon varmistaminen työntekijöille koko työuran ajan on edellytys ihmisarvoiselle työelämälle sekä aktiivisena ja terveenä ikääntymiselle.
  Vammaisten henkilöiden mahdollisuuksia myötävaikuttaa talouskasvuun ja sosiaaliseen kehitykseen olisi parannettava edelleen
  muun muassa työpaikalla tehtävien kohtuullisten mukautusten avulla neuvoston direktiivin 2000/78/EY

   (32a)

  ja vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisesti
  . Uusien talous- ja liiketoimintamallien saadessa jalansijaa työpaikoilla kaikkialla unionissa myös työsuhteet muuttuvat. Jäsenvaltioiden olisi
  vahvistettava edelleen Euroopan sosiaalista mallia varmistamalla, että kaikilla työntekijöillä on samat oikeudet, kunnolliset työehdot ja kohtuulliset palkat. Jokaisella on oikeus tasapuolisiin, oikeudenmukaisiin, terveellisiin ja turvallisiin työoloihin ja asianmukaiseen suojeluun digitaalisessa ympäristössä samoin kuin fyysisessä työympäristössä riippumatta ammattiasemasta, työjärjestelyistä, työsuhteen kestosta tai työnantajan koosta. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi puututtava työntekijöiden hyväksikäyttöön ja kaikkiin epävarmojen työsuhteiden muotoihin, näennäisyrittäjyys, pimeä työ, epätyypillisten sopimusten väärinkäyttö ja nollatuntisopimukset mukaan lukien, ja
  varmistettava, että uusiin työmuotoihin
  perustuvat työsuhteet ovat unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaisia. Jäsenvaltioiden olisi myös puututtava epäviralliseen talouteen edistämällä työntekijöiden siirtymistä epävirallisesta taloudesta virallisen talouden piiriin. Yrittäjyyttä olisi kannustettava
  ja
  ammatillista liikkuvuutta helpotettava muun muassa sosiaaliturvaoikeuksien siirrettävyyden ja tehokkaiden digitaalisten ratkaisujen käyttöönoton avulla
  . |
| --- | --- |

(11)

Kaiken
  muotoinen syrjintä
  olisi
  poistettava
  , sukupuolten tasa-arvo
  olisi
  varmistettava ja nuorisotyöllisyyttä
  , etenkin heikommista lähtökohdista tulevien nuorten työllisyyttä, olisi edistettävä aktiivisesti
  . Kaikille olisi taattava
  yhtäläiset
  mahdollisuudet, ja köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, myös lasten
  , ikääntyneiden, vammaisten henkilöiden
  ja romanien köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, olisi
  poistettava
  erityisesti varmistamalla työmarkkinoiden ja asianmukaisten ja osallistavien sosiaalisen suojelun järjestelmien (32) tehokas toiminta ja poistamalla tekijöitä, jotka estävät osallistavaan ja tulevaisuuteen suuntautuvaan koulutukseen
  , elinikäiseen oppimiseen, ammatilliseen koulutukseen
  ja työmarkkinoille osallistumisen, myös investoimalla varhaiskasvatukseen ja päivähoitoon sekä digitaalisiin ja vihreisiin taitoihin.
  Aiheesta ”Kohti hoivatyötä koskevia EU:n yhteisiä toimia”5 päivänä heinäkuuta 2022 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti
  pitkäaikaishoidon ja terveydenhuollon palvelujen
  ja mielenterveydestä digitaalisessa työelämässä 5 päivänä heinäkuuta 2022 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti
  myös ennaltaehkäisevien
  – eikä vähiten mielenterveysongelmia työpaikalla ehkäisevien palvelujen –
  ja terveydenhuoltoa edistävien palvelujen, nopea
  , yhtäläinen, tosiasiallinen
  ja tasapuolinen saatavuus on
  erityisesti tarpeen
  myös covid-19-pandemian aikana ja yhteiskuntien ikääntyessä.
  Työterveyden ja -turvallisuuden sekä terveyttä edistävän työ- ja yksityiselämän tasapainon varmistaminen työntekijöille koko työuran ajan on edellytys ihmisarvoiselle työelämälle sekä aktiivisena ja terveenä ikääntymiselle.
  Vammaisten henkilöiden mahdollisuuksia myötävaikuttaa talouskasvuun ja sosiaaliseen kehitykseen olisi parannettava edelleen
  muun muassa työpaikalla tehtävien kohtuullisten mukautusten avulla neuvoston direktiivin 2000/78/EY

   (32a)

  ja vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisesti
  . Uusien talous- ja liiketoimintamallien saadessa jalansijaa työpaikoilla kaikkialla unionissa myös työsuhteet muuttuvat. Jäsenvaltioiden olisi
  vahvistettava edelleen Euroopan sosiaalista mallia varmistamalla, että kaikilla työntekijöillä on samat oikeudet, kunnolliset työehdot ja kohtuulliset palkat. Jokaisella on oikeus tasapuolisiin, oikeudenmukaisiin, terveellisiin ja turvallisiin työoloihin ja asianmukaiseen suojeluun digitaalisessa ympäristössä samoin kuin fyysisessä työympäristössä riippumatta ammattiasemasta, työjärjestelyistä, työsuhteen kestosta tai työnantajan koosta. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi puututtava työntekijöiden hyväksikäyttöön ja kaikkiin epävarmojen työsuhteiden muotoihin, näennäisyrittäjyys, pimeä työ, epätyypillisten sopimusten väärinkäyttö ja nollatuntisopimukset mukaan lukien, ja
  varmistettava, että uusiin työmuotoihin
  perustuvat työsuhteet ovat unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaisia. Jäsenvaltioiden olisi myös puututtava epäviralliseen talouteen edistämällä työntekijöiden siirtymistä epävirallisesta taloudesta virallisen talouden piiriin. Yrittäjyyttä olisi kannustettava
  ja
  ammatillista liikkuvuutta helpotettava muun muassa sosiaaliturvaoikeuksien siirrettävyyden ja tehokkaiden digitaalisten ratkaisujen käyttöönoton avulla
  .

Tarkistus 17

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Yhdennettyjen suuntaviivojen olisi toimittava perustana maakohtaisille suosituksille, joita neuvosto voi antaa jäsenvaltioille. Yhdennettyjen suuntaviivojen olisi toimittava perustana maakohtaisille suosituksille, joita neuvosto voi antaa jäsenvaltioille. Yhdennettyjen suuntaviivojen olisi toimittava perustana maakohtaisille suosituksille, joita neuvosto voi antaa jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden on hyödynnettävä täysimääräisesti asetuksella (EU) 2020/2221 (33) vahvistettuja REACT-EU-välineen määrärahojaan. Asetuksella vahvistetaan vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikan rahastoja ja vähävaraisimmille suunnattua eurooppalaista rahastoa (FEAD) vuoteen 2023 saakka. Ukrainan nykyisen kriisin vuoksi asetuksen tueksi on annettu lisäksi asetus koheesiopoliittisesta tukitoimesta Euroopan pakolaisten auttamiseksi (CARE) (34) ja tehty yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen lisämuutos (35), joka koskee REACT-EU-välineen ennakkomaksujen korottamista ja uutta yksikkökustannusta, joilla nopeutetaan Ukrainasta lähtevien ihmisten integroitumista EU:hun (36). Jäsenvaltioiden olisi lisäksi ohjelmakaudella 2021–2027 hyödynnettävä täysimääräisesti asetuksella (EU) 2021/1057 (37) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa, asetuksella (EU) 2021/1058 (38) perustettua Euroopan aluekehitysrahastoa, asetuksella (EU) 2021/241 (39) perustettua elpymis- ja palautumistukivälinettä ja muita unionin rahastoja, mukaan lukien asetuksella (EU) 2021/1056 (40) perustettua oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja asetuksella (EU) 2021/523 (41) perustettua InvestEU-rahastoa, edistääkseen työllisyyttä, sosiaalisia investointeja,
  sosiaalista osallisuutta
  ja
  esteettömyyttä
  sekä tukeakseen työvoiman täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia, elinikäistä oppimista sekä kaikille suunnattua korkealaatuista koulutusta,
  johon sisältyy digitaalinen lukutaito
  ja
  digitaalinen osaaminen
  . Jäsenvaltioiden on myös täysimääräisesti hyödynnettävä asetuksella (EU) 2021/691 (42) perustettua Euroopan globalisaatiorahastoa työttömiksi jääneille työntekijöille sellaisten työntekijöiden tukemiseksi, jotka on irtisanottu merkittävien rakenteellisten muutosten, kuten covid-19-pandemian, maailmanlaajuisemmasta kehityksestä johtuvien sosioekonomisten muutosten sekä teknologisten ja ympäristöön liittyvien
  muutosten
  seurauksena. Vaikka yhdennetyt suuntaviivat on osoitettu jäsenvaltioille ja unionille, ne olisi pantava täytäntöön yhdessä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa siten, että tehdään tiivistä yhteistyötä parlamenttien, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Yhdennettyjen suuntaviivojen olisi toimittava perustana maakohtaisille suosituksille, joita neuvosto voi antaa jäsenvaltioille. Yhdennettyjen suuntaviivojen olisi toimittava perustana maakohtaisille suosituksille, joita neuvosto voi antaa jäsenvaltioille. Yhdennettyjen suuntaviivojen olisi toimittava perustana maakohtaisille suosituksille, joita neuvosto voi antaa jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden on hyödynnettävä täysimääräisesti asetuksella (EU) 2020/2221 (33) vahvistettuja REACT-EU-välineen määrärahojaan. Asetuksella vahvistetaan vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikan rahastoja ja vähävaraisimmille suunnattua eurooppalaista rahastoa (FEAD) vuoteen 2023 saakka. Ukrainan nykyisen kriisin vuoksi asetuksen tueksi on annettu lisäksi asetus koheesiopoliittisesta tukitoimesta Euroopan pakolaisten auttamiseksi (CARE) (34) ja tehty yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen lisämuutos (35), joka koskee REACT-EU-välineen ennakkomaksujen korottamista ja uutta yksikkökustannusta, joilla nopeutetaan Ukrainasta lähtevien ihmisten integroitumista EU:hun (36). Jäsenvaltioiden olisi lisäksi ohjelmakaudella 2021–2027 hyödynnettävä täysimääräisesti asetuksella (EU) 2021/1057 (37) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa, asetuksella (EU) 2021/1058 (38) perustettua Euroopan aluekehitysrahastoa, asetuksella (EU) 2021/241 (39) perustettua elpymis- ja palautumistukivälinettä ja muita unionin rahastoja, mukaan lukien asetuksella (EU) 2021/1056 (40) perustettua oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja asetuksella (EU) 2021/523 (41) perustettua InvestEU-rahastoa, edistääkseen työllisyyttä, sosiaalisia investointeja,
  sosiaalista osallisuutta
  ja
  esteettömyyttä
  sekä tukeakseen työvoiman täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia, elinikäistä oppimista sekä kaikille suunnattua korkealaatuista koulutusta,
  johon sisältyy digitaalinen lukutaito
  ja
  digitaalinen osaaminen
  . Jäsenvaltioiden on myös täysimääräisesti hyödynnettävä asetuksella (EU) 2021/691 (42) perustettua Euroopan globalisaatiorahastoa työttömiksi jääneille työntekijöille sellaisten työntekijöiden tukemiseksi, jotka on irtisanottu merkittävien rakenteellisten muutosten, kuten covid-19-pandemian, maailmanlaajuisemmasta kehityksestä johtuvien sosioekonomisten muutosten sekä teknologisten ja ympäristöön liittyvien
  muutosten
  seurauksena. Vaikka yhdennetyt suuntaviivat on osoitettu jäsenvaltioille ja unionille, ne olisi pantava täytäntöön yhdessä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa siten, että tehdään tiivistä yhteistyötä parlamenttien, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa.

| (12) | Yhdennettyjen suuntaviivojen olisi toimittava perustana maakohtaisille suosituksille, joita neuvosto voi antaa jäsenvaltioille. Yhdennettyjen suuntaviivojen olisi toimittava perustana maakohtaisille suosituksille, joita neuvosto voi antaa jäsenvaltioille. Yhdennettyjen suuntaviivojen olisi toimittava perustana maakohtaisille suosituksille, joita neuvosto voi antaa jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden on hyödynnettävä täysimääräisesti asetuksella (EU) 2020/2221 (33) vahvistettuja REACT-EU-välineen määrärahojaan. Asetuksella vahvistetaan vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikan rahastoja ja vähävaraisimmille suunnattua eurooppalaista rahastoa (FEAD) vuoteen 2023 saakka. Ukrainan nykyisen kriisin vuoksi asetuksen tueksi on annettu lisäksi asetus koheesiopoliittisesta tukitoimesta Euroopan pakolaisten auttamiseksi (CARE) (34) ja tehty yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen lisämuutos (35), joka koskee REACT-EU-välineen ennakkomaksujen korottamista ja uutta yksikkökustannusta, joilla nopeutetaan Ukrainasta lähtevien ihmisten integroitumista EU:hun (36). Jäsenvaltioiden olisi lisäksi ohjelmakaudella 2021–2027 hyödynnettävä täysimääräisesti asetuksella (EU) 2021/1057 (37) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa, asetuksella (EU) 2021/1058 (38) perustettua Euroopan aluekehitysrahastoa, asetuksella (EU) 2021/241 (39) perustettua elpymis- ja palautumistukivälinettä ja muita unionin rahastoja, mukaan lukien asetuksella (EU) 2021/1056 (40) perustettua oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja asetuksella (EU) 2021/523 (41) perustettua InvestEU-rahastoa, edistääkseen
  kestävyyttä ja laadukasta
  työllisyyttä
  sekä
  sosiaalisia investointeja,
  poistaakseen köyhyyttä, syrjintää
  ja
  sosiaalista syrjäytymistä, varmistaakseen esteettömyyden
  sekä tukeakseen työvoiman täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia, elinikäistä oppimista sekä kaikille suunnattua korkealaatuista koulutusta,
  erityisesti digitaalista lukutaitoa ja digitaalista osaamista, jotta kaikki voivat saada digitaalisen, vihreämmän
  ja
  kiertotalouteen perustuvan talouden edellyttämät tiedot ja pätevyyden
  . Jäsenvaltioiden on myös täysimääräisesti hyödynnettävä asetuksella (EU) 2021/691 (42) perustettua Euroopan globalisaatiorahastoa työttömiksi jääneille työntekijöille sellaisten työntekijöiden tukemiseksi, jotka on irtisanottu merkittävien rakenteellisten muutosten, kuten covid-19-pandemian, maailmanlaajuisemmasta kehityksestä johtuvien sosioekonomisten muutosten
  , uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin
  sekä teknologisten
  muutosten
  ja ympäristöön liittyvien
  haasteiden
  seurauksena. Vaikka yhdennetyt suuntaviivat on osoitettu jäsenvaltioille ja unionille, ne olisi pantava täytäntöön
  ja niitä olisi tutkittava
  yhdessä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa siten, että tehdään tiivistä
  ja aktiivista
  yhteistyötä
  asiaankuuluvalla tasolla
  parlamenttien, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa. |
| --- | --- |

(12)

Yhdennettyjen suuntaviivojen olisi toimittava perustana maakohtaisille suosituksille, joita neuvosto voi antaa jäsenvaltioille. Yhdennettyjen suuntaviivojen olisi toimittava perustana maakohtaisille suosituksille, joita neuvosto voi antaa jäsenvaltioille. Yhdennettyjen suuntaviivojen olisi toimittava perustana maakohtaisille suosituksille, joita neuvosto voi antaa jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden on hyödynnettävä täysimääräisesti asetuksella (EU) 2020/2221 (33) vahvistettuja REACT-EU-välineen määrärahojaan. Asetuksella vahvistetaan vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikan rahastoja ja vähävaraisimmille suunnattua eurooppalaista rahastoa (FEAD) vuoteen 2023 saakka. Ukrainan nykyisen kriisin vuoksi asetuksen tueksi on annettu lisäksi asetus koheesiopoliittisesta tukitoimesta Euroopan pakolaisten auttamiseksi (CARE) (34) ja tehty yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen lisämuutos (35), joka koskee REACT-EU-välineen ennakkomaksujen korottamista ja uutta yksikkökustannusta, joilla nopeutetaan Ukrainasta lähtevien ihmisten integroitumista EU:hun (36). Jäsenvaltioiden olisi lisäksi ohjelmakaudella 2021–2027 hyödynnettävä täysimääräisesti asetuksella (EU) 2021/1057 (37) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa, asetuksella (EU) 2021/1058 (38) perustettua Euroopan aluekehitysrahastoa, asetuksella (EU) 2021/241 (39) perustettua elpymis- ja palautumistukivälinettä ja muita unionin rahastoja, mukaan lukien asetuksella (EU) 2021/1056 (40) perustettua oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja asetuksella (EU) 2021/523 (41) perustettua InvestEU-rahastoa, edistääkseen
  kestävyyttä ja laadukasta
  työllisyyttä
  sekä
  sosiaalisia investointeja,
  poistaakseen köyhyyttä, syrjintää
  ja
  sosiaalista syrjäytymistä, varmistaakseen esteettömyyden
  sekä tukeakseen työvoiman täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia, elinikäistä oppimista sekä kaikille suunnattua korkealaatuista koulutusta,
  erityisesti digitaalista lukutaitoa ja digitaalista osaamista, jotta kaikki voivat saada digitaalisen, vihreämmän
  ja
  kiertotalouteen perustuvan talouden edellyttämät tiedot ja pätevyyden
  . Jäsenvaltioiden on myös täysimääräisesti hyödynnettävä asetuksella (EU) 2021/691 (42) perustettua Euroopan globalisaatiorahastoa työttömiksi jääneille työntekijöille sellaisten työntekijöiden tukemiseksi, jotka on irtisanottu merkittävien rakenteellisten muutosten, kuten covid-19-pandemian, maailmanlaajuisemmasta kehityksestä johtuvien sosioekonomisten muutosten
  , uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin
  sekä teknologisten
  muutosten
  ja ympäristöön liittyvien
  haasteiden
  seurauksena. Vaikka yhdennetyt suuntaviivat on osoitettu jäsenvaltioille ja unionille, ne olisi pantava täytäntöön
  ja niitä olisi tutkittava
  yhdessä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa siten, että tehdään tiivistä
  ja aktiivista
  yhteistyötä
  asiaankuuluvalla tasolla
  parlamenttien, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa.

Tarkistus 18

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 5 – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi edistettävä aktiivisesti
  kestävää sosiaalista markkinataloutta ja helpotettava
  ja tuettava investointeja laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi ja
  hyödynnettävä tässä myös
  digitaaliseen ja vihreään siirtymään liittyviä mahdollisuuksia vuodelle 2030 asetettu työllisyyttä koskeva EU:n yleistavoite
  huomioon ottaen
  .
  Tätä varten niiden
  olisi
  vähennettävä esteitä, joita yrityksillä on
  työntekijöiden palkkaamisessa, edistettävä vastuullista yrittäjyyttä ja aitoa itsenäistä ammatinharjoittamista ja tuettava erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten perustamista ja kasvua, myös helpottamalla rahoituksen saantia. Jäsenvaltioiden olisi edistettävä aktiivisesti yhteisötalouden kehittämistä ja pyrittävä
  sen
  koko potentiaalin hyödyntämiseen, edistettävä sosiaalista innovointia ja sosiaalisia yrityksiä sekä tuettava
  tällaisia
  liiketoimintamalleja, joilla luodaan korkealaatuisia työmahdollisuuksia ja tuotetaan sosiaalisia etuuksia paikallistasolla, etenkin kiertotaloudessa sekä alueilla,
  joihin
  vihreään
  talouteen siirtyminen eniten vaikuttaa niiden alakohtaisen erikoistumisen vuoksi
  . | Jäsenvaltioiden olisi edistettävä aktiivisesti
  kilpailukykyiseen, innovatiiviseen ja kestävään sosiaaliseen markkinatalouteen perustuvaa täystyöllisyyttä
  ja tuettava investointeja laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi
  . Jäsenvaltioiden olisi pantava täytäntöön älykkäitä, kunnianhimoisia
  ja
  osallistavia työllisyyspolitiikkoja työvoimapulan ennakoimiseksi, jotta voidaan hyödyntää
  digitaaliseen ja vihreään siirtymään liittyviä mahdollisuuksia
  ja saavuttaa
  vuodelle 2030 asetettu työllisyyttä koskeva EU:n yleistavoite.
  Jäsenvaltioiden
  olisi
  tuettava yrityksiä
  työntekijöiden palkkaamisessa
  ja
  edistettävä
  ammatillista koulutusta,
  vastuullista yrittäjyyttä ja aitoa itsenäistä ammatinharjoittamista
  , myös naisten, nuorten, ikääntyneiden
  ja
  muiden muita heikommassa asemassa olevien ryhmien keskuudessa. Niiden olisi
  tuettava erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten perustamista ja kasvua, myös helpottamalla rahoituksen saantia
  , valmiuksien kehittämisen ja ohjauksen avulla sekä toteuttamalla kohdennettuja toimenpiteitä uuden henkilöstön palkkaamiseksi ja nykyisen henkilöstön sitouttamiseksi
  . Jäsenvaltioiden olisi
  pantava yhteisötalouden toimintasuunnitelma ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelma täysimääräisesti täytäntöön ja
  edistettävä aktiivisesti yhteisötalouden
  sekä vihreän ja digitaalisen talouden
  kehittämistä ja pyrittävä
  niiden
  koko potentiaalin hyödyntämiseen, edistettävä sosiaalista innovointia ja
  lujitettava
  sosiaalisia yrityksiä sekä tuettava liiketoimintamalleja, joilla luodaan korkealaatuisia työmahdollisuuksia
  erityisesti muita heikommassa asemassa oleville ryhmille
  ja tuotetaan sosiaalisia etuuksia paikallistasolla, etenkin kiertotaloudessa sekä
  aloilla ja
  alueilla,
  jotka tarvitsevat enemmän tukea siirtymässä
  vihreään
  ja digitaaliseen talouteen
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi edistettävä aktiivisesti
  kestävää sosiaalista markkinataloutta ja helpotettava
  ja tuettava investointeja laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi ja
  hyödynnettävä tässä myös
  digitaaliseen ja vihreään siirtymään liittyviä mahdollisuuksia vuodelle 2030 asetettu työllisyyttä koskeva EU:n yleistavoite
  huomioon ottaen
  .
  Tätä varten niiden
  olisi
  vähennettävä esteitä, joita yrityksillä on
  työntekijöiden palkkaamisessa, edistettävä vastuullista yrittäjyyttä ja aitoa itsenäistä ammatinharjoittamista ja tuettava erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten perustamista ja kasvua, myös helpottamalla rahoituksen saantia. Jäsenvaltioiden olisi edistettävä aktiivisesti yhteisötalouden kehittämistä ja pyrittävä
  sen
  koko potentiaalin hyödyntämiseen, edistettävä sosiaalista innovointia ja sosiaalisia yrityksiä sekä tuettava
  tällaisia
  liiketoimintamalleja, joilla luodaan korkealaatuisia työmahdollisuuksia ja tuotetaan sosiaalisia etuuksia paikallistasolla, etenkin kiertotaloudessa sekä alueilla,
  joihin
  vihreään
  talouteen siirtyminen eniten vaikuttaa niiden alakohtaisen erikoistumisen vuoksi
  .

Jäsenvaltioiden olisi edistettävä aktiivisesti
  kilpailukykyiseen, innovatiiviseen ja kestävään sosiaaliseen markkinatalouteen perustuvaa täystyöllisyyttä
  ja tuettava investointeja laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi
  . Jäsenvaltioiden olisi pantava täytäntöön älykkäitä, kunnianhimoisia
  ja
  osallistavia työllisyyspolitiikkoja työvoimapulan ennakoimiseksi, jotta voidaan hyödyntää
  digitaaliseen ja vihreään siirtymään liittyviä mahdollisuuksia
  ja saavuttaa
  vuodelle 2030 asetettu työllisyyttä koskeva EU:n yleistavoite.
  Jäsenvaltioiden
  olisi
  tuettava yrityksiä
  työntekijöiden palkkaamisessa
  ja
  edistettävä
  ammatillista koulutusta,
  vastuullista yrittäjyyttä ja aitoa itsenäistä ammatinharjoittamista
  , myös naisten, nuorten, ikääntyneiden
  ja
  muiden muita heikommassa asemassa olevien ryhmien keskuudessa. Niiden olisi
  tuettava erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten perustamista ja kasvua, myös helpottamalla rahoituksen saantia
  , valmiuksien kehittämisen ja ohjauksen avulla sekä toteuttamalla kohdennettuja toimenpiteitä uuden henkilöstön palkkaamiseksi ja nykyisen henkilöstön sitouttamiseksi
  . Jäsenvaltioiden olisi
  pantava yhteisötalouden toimintasuunnitelma ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelma täysimääräisesti täytäntöön ja
  edistettävä aktiivisesti yhteisötalouden
  sekä vihreän ja digitaalisen talouden
  kehittämistä ja pyrittävä
  niiden
  koko potentiaalin hyödyntämiseen, edistettävä sosiaalista innovointia ja
  lujitettava
  sosiaalisia yrityksiä sekä tuettava liiketoimintamalleja, joilla luodaan korkealaatuisia työmahdollisuuksia
  erityisesti muita heikommassa asemassa oleville ryhmille
  ja tuotetaan sosiaalisia etuuksia paikallistasolla, etenkin kiertotaloudessa sekä
  aloilla ja
  alueilla,
  jotka tarvitsevat enemmän tukea siirtymässä
  vihreään
  ja digitaaliseen talouteen
  .

Tarkistus 19

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 5 – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Covid-19-kriisin jälkeisessä tilanteessa hyvin suunnitelluilla työajan lyhentämis- ja vastaavilla järjestelyillä olisi myös helpotettava ja tuettava rakenneuudistusprosesseja
  sen lisäksi
  ,
  että niillä säilytetään työpaikkoja, mikä auttaa nykyaikaistamaan taloutta
  myös yhtä aikaa tapahtuvan osaamisen kehittämisen avulla. Huolellisesti suunniteltuja työhönotto- ja siirtymäkannustimia sekä täydennys- ja
  uudelleenkoulutustoimenpiteitä
  olisi harkittava, jotta
  tuetaan
  työpaikkojen luomista ja
  erilaisia
  siirtymiä sekä
  pystytään puuttumaan
  työvoimapulaan ja osaamisvajeeseen tilanteessa, johon
  vaikuttavat
  digitaalinen ja vihreä siirtymä
  sekä
  Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen
  seuraukset
  . | Covid-19-kriisin jälkeisessä tilanteessa hyvin suunnitelluilla työajan lyhentämis- ja vastaavilla järjestelyillä olisi
  säilytettävä mahdollisuuksien mukaan työpaikka ja
  myös helpotettava ja tuettava rakenneuudistusprosesseja,
  mikä auttaa ja voimaannuttaa työntekijöitä siirryttäessä kestävään talouteen,
  myös yhtä aikaa tapahtuvan osaamisen kehittämisen avulla. Huolellisesti suunniteltuja työhönotto- ja siirtymäkannustimia
  , elinikäistä oppimista, ammatillista koulutusta
  sekä täydennys- ja
  uudelleenkoulutusta koskevia toimenpiteitä
  olisi harkittava, jotta
  voidaan tukea
  työpaikkojen luomista ja
  hallita
  siirtymiä sekä
  puuttua
  työvoimapulaan ja osaamisvajeeseen
  ja ennakoida niitä sekä kuroa umpeen koulutuksen ja työmarkkinoiden välinen kuilu
  tilanteessa, johon
  tarvittava
  digitaalinen ja vihreä siirtymä
  vaikuttaa, ja rajoittaa
  Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen
  seurauksia ja elinkustannusten nousua Euroopassa. Jäsenvaltioiden olisi mukautettava työllisyyspolitiikkaansa ja koordinoitava unionin tasolla sellaisiin tilapäisiin toimenpiteisiin liittyvien parhaiden käytäntöjen täytäntöönpanoa, joilla suojellaan työntekijöitä ja työmarkkinoita kriisiaikoina, ja otettava työmarkkinaosapuolet mukaan tähän. Tällaisiin toimenpiteisiin voisi kuulua palkkatuki, tulotuki ja työttömyysetuusjärjestelmien laajentaminen sekä palkallisen sairausloman, omaishoitovapaan ja etätyöjärjestelyjen jatkaminen. Jäsenvaltioiden olisi tuettava sellaisten talouden alojen muutoksia, jotka ovat keskeisiä omavaraisuuden ja strategisen riippumattomuuden varmistamisen kannalta. Työvoiman oikeudenmukaisen liikkuvuuden helpottamiseksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota liikkuvien työntekijöiden oikeuksien ja työpaikkojen turvaamiseen, tutkintojen tunnustamiseen sekä rajatylittävien koulutus- ja vaihto-ohjelmien vahvistamiseen. Euroopan työviranomaisella on tärkeä rooli jäsenvaltioiden ja komission auttamisessa varmistamaan, että työvoiman liikkuvuutta ja sosiaaliturvan yhteensovittamista koskevat unionin säännöt pannaan täytäntöön oikeudenmukaisella, yksinkertaisella ja tehokkaalla tavalla. |

Komission teksti

Tarkistus

Covid-19-kriisin jälkeisessä tilanteessa hyvin suunnitelluilla työajan lyhentämis- ja vastaavilla järjestelyillä olisi myös helpotettava ja tuettava rakenneuudistusprosesseja
  sen lisäksi
  ,
  että niillä säilytetään työpaikkoja, mikä auttaa nykyaikaistamaan taloutta
  myös yhtä aikaa tapahtuvan osaamisen kehittämisen avulla. Huolellisesti suunniteltuja työhönotto- ja siirtymäkannustimia sekä täydennys- ja
  uudelleenkoulutustoimenpiteitä
  olisi harkittava, jotta
  tuetaan
  työpaikkojen luomista ja
  erilaisia
  siirtymiä sekä
  pystytään puuttumaan
  työvoimapulaan ja osaamisvajeeseen tilanteessa, johon
  vaikuttavat
  digitaalinen ja vihreä siirtymä
  sekä
  Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen
  seuraukset
  .

Covid-19-kriisin jälkeisessä tilanteessa hyvin suunnitelluilla työajan lyhentämis- ja vastaavilla järjestelyillä olisi
  säilytettävä mahdollisuuksien mukaan työpaikka ja
  myös helpotettava ja tuettava rakenneuudistusprosesseja,
  mikä auttaa ja voimaannuttaa työntekijöitä siirryttäessä kestävään talouteen,
  myös yhtä aikaa tapahtuvan osaamisen kehittämisen avulla. Huolellisesti suunniteltuja työhönotto- ja siirtymäkannustimia
  , elinikäistä oppimista, ammatillista koulutusta
  sekä täydennys- ja
  uudelleenkoulutusta koskevia toimenpiteitä
  olisi harkittava, jotta
  voidaan tukea
  työpaikkojen luomista ja
  hallita
  siirtymiä sekä
  puuttua
  työvoimapulaan ja osaamisvajeeseen
  ja ennakoida niitä sekä kuroa umpeen koulutuksen ja työmarkkinoiden välinen kuilu
  tilanteessa, johon
  tarvittava
  digitaalinen ja vihreä siirtymä
  vaikuttaa, ja rajoittaa
  Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen
  seurauksia ja elinkustannusten nousua Euroopassa. Jäsenvaltioiden olisi mukautettava työllisyyspolitiikkaansa ja koordinoitava unionin tasolla sellaisiin tilapäisiin toimenpiteisiin liittyvien parhaiden käytäntöjen täytäntöönpanoa, joilla suojellaan työntekijöitä ja työmarkkinoita kriisiaikoina, ja otettava työmarkkinaosapuolet mukaan tähän. Tällaisiin toimenpiteisiin voisi kuulua palkkatuki, tulotuki ja työttömyysetuusjärjestelmien laajentaminen sekä palkallisen sairausloman, omaishoitovapaan ja etätyöjärjestelyjen jatkaminen. Jäsenvaltioiden olisi tuettava sellaisten talouden alojen muutoksia, jotka ovat keskeisiä omavaraisuuden ja strategisen riippumattomuuden varmistamisen kannalta. Työvoiman oikeudenmukaisen liikkuvuuden helpottamiseksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota liikkuvien työntekijöiden oikeuksien ja työpaikkojen turvaamiseen, tutkintojen tunnustamiseen sekä rajatylittävien koulutus- ja vaihto-ohjelmien vahvistamiseen. Euroopan työviranomaisella on tärkeä rooli jäsenvaltioiden ja komission auttamisessa varmistamaan, että työvoiman liikkuvuutta ja sosiaaliturvan yhteensovittamista koskevat unionin säännöt pannaan täytäntöön oikeudenmukaisella, yksinkertaisella ja tehokkaalla tavalla.

Tarkistus 20

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 5 – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Verotuksen painopistettä
  olisi
  siirrettävä työn verottamisesta muihin verotuslähteisiin, jotka tukevat paremmin työllisyyttä ja osallistavaa kasvua
  ja
  ovat
  ilmasto- ja ympäristötavoitteiden
  mukaisia niin, että otetaan
  huomioon verotusjärjestelmän
  uudelleenjakovaikutukset mutta suojellaan samalla verotulot riittävää
  sosiaalista suojelua ja kasvua edistäviä julkisia menoja varten. | Kansallisella verotuksella
  olisi
  tuettava työllisyyttä ja osallistavaa kasvua Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa esitettyjen poliittisten tavoitteiden sekä kestävän kehityksen tavoitteiden, Pariisin sopimuksen
  ja
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelman
  ilmasto- ja ympäristötavoitteiden
  mukaisesti. Verouudistuksissa olisi otettava
  huomioon verotusjärjestelmän
  tulonjakovaikutukset ja suojeltava tuloja julkisia investointeja, erityisesti laadukkaita julkisia palveluja,
  sosiaalista suojelua ja
  kestävää
  kasvua edistäviä julkisia menoja varten. |

Komission teksti

Tarkistus

Verotuksen painopistettä
  olisi
  siirrettävä työn verottamisesta muihin verotuslähteisiin, jotka tukevat paremmin työllisyyttä ja osallistavaa kasvua
  ja
  ovat
  ilmasto- ja ympäristötavoitteiden
  mukaisia niin, että otetaan
  huomioon verotusjärjestelmän
  uudelleenjakovaikutukset mutta suojellaan samalla verotulot riittävää
  sosiaalista suojelua ja kasvua edistäviä julkisia menoja varten.

Kansallisella verotuksella
  olisi
  tuettava työllisyyttä ja osallistavaa kasvua Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa esitettyjen poliittisten tavoitteiden sekä kestävän kehityksen tavoitteiden, Pariisin sopimuksen
  ja
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelman
  ilmasto- ja ympäristötavoitteiden
  mukaisesti. Verouudistuksissa olisi otettava
  huomioon verotusjärjestelmän
  tulonjakovaikutukset ja suojeltava tuloja julkisia investointeja, erityisesti laadukkaita julkisia palveluja,
  sosiaalista suojelua ja
  kestävää
  kasvua edistäviä julkisia menoja varten.

Tarkistus 21

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 5 – 4 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioissa, myös niissä, joissa on käytössä lakisääteinen vähimmäispalkka, olisi edistettävä työehtosopimusneuvottelujen hyödyntämistä palkanmuodostuksessa ja varmistettava työmarkkinaosapuolten tosiasiallinen osallistuminen läpinäkyvällä ja ennakoitavalla tavalla, jotta saadaan palkkatasot vastaamaan asianmukaisesti tuottavuuden kehitystä ja huolehditaan oikeudenmukaisesta palkkauksesta, joka mahdollistaa kohtuullisen elintason. Tässä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota pieni- ja keskituloisiin ryhmiin ja vahvistettava taloudellista ja sosiaalista lähentymistä ylöspäin. Palkanmuodostusmekanismeissa olisi otettava huomioon sosioekonomiset olosuhteet, mukaan lukien eri alueiden ja toimialojen kehitys. Jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten olisi kansallisia käytäntöjä ja työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta kunnioittaen varmistettava, että kaikilla työntekijöillä on oikeudenmukainen palkka suoraan tai epäsuorasti työehtosopimusten nojalla tai riittävä lakisääteinen vähimmäispalkka, ottaen huomioon niiden vaikutus kilpailukykyyn, työpaikkojen syntymiseen ja työssäkäyvien köyhyyteen. | Toimet, joilla varmistetaan, että palkat mahdollistavat kohtuullisen elintason, myös muita heikommassa asemassa oleville ryhmille, ovat edelleen tärkeitä työssäkäyvien köyhyyden torjumiseksi.
  Jäsenvaltioissa, myös niissä, joissa on käytössä lakisääteinen vähimmäispalkka, olisi edistettävä työehtosopimusneuvottelujen hyödyntämistä palkanmuodostuksessa ja varmistettava työmarkkinaosapuolten tosiasiallinen osallistuminen läpinäkyvällä ja ennakoitavalla tavalla, jotta saadaan palkkatasot vastaamaan asianmukaisesti
  pitkän aikavälin
  tuottavuuden kehitystä ja huolehditaan oikeudenmukaisesta palkkauksesta, joka mahdollistaa kohtuullisen elintason
  kaikille työntekijöille
  . Tässä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota pieni- ja keskituloisiin ryhmiin ja
  heidän ostovoimaansa ja
  vahvistettava taloudellista ja sosiaalista lähentymistä ylöspäin. Palkanmuodostusmekanismeissa olisi otettava huomioon sosioekonomiset olosuhteet, mukaan lukien eri alueiden ja toimialojen kehitys
  , ja niissä olisi käytettävä esimerkiksi tavara- ja palvelukoria kansallisella tasolla vahvistettuina reaalihintoina tai kansainvälisiä tai kansallisia viitearvoja
  . Jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten olisi kansallisia käytäntöjä ja työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta
  perussopimusten mukaisesti
  kunnioittaen varmistettava, että kaikilla työntekijöillä on oikeudenmukainen palkka suoraan tai epäsuorasti
  joko
  työehtosopimusten nojalla tai riittävä lakisääteinen vähimmäispalkka, ottaen huomioon niiden vaikutus kilpailukykyyn, työpaikkojen syntymiseen
  , sukupuolten tasa-arvoon
  ja työssäkäyvien köyhyyteen.
  On tärkeää välttää vaihtelujen ja vähennysten laajamittaista käyttöä, koska ne saattavat vaikuttaa kielteisesti palkkojen riittävyyteen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa määrittää vähimmäispalkka sekä sallia mahdolliset vaihtelut ja vähennykset. Niiden on varmistettava, että näissä vaihteluissa ja vähennyksissä noudatetaan syrjimättömyyden ja oikeasuhteisuuden periaatteita ja että niillä pyritään oikeutettuun tavoitteeseen riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa annetun direktiivin mukaisesti

   (1a)

  . |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioissa, myös niissä, joissa on käytössä lakisääteinen vähimmäispalkka, olisi edistettävä työehtosopimusneuvottelujen hyödyntämistä palkanmuodostuksessa ja varmistettava työmarkkinaosapuolten tosiasiallinen osallistuminen läpinäkyvällä ja ennakoitavalla tavalla, jotta saadaan palkkatasot vastaamaan asianmukaisesti tuottavuuden kehitystä ja huolehditaan oikeudenmukaisesta palkkauksesta, joka mahdollistaa kohtuullisen elintason. Tässä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota pieni- ja keskituloisiin ryhmiin ja vahvistettava taloudellista ja sosiaalista lähentymistä ylöspäin. Palkanmuodostusmekanismeissa olisi otettava huomioon sosioekonomiset olosuhteet, mukaan lukien eri alueiden ja toimialojen kehitys. Jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten olisi kansallisia käytäntöjä ja työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta kunnioittaen varmistettava, että kaikilla työntekijöillä on oikeudenmukainen palkka suoraan tai epäsuorasti työehtosopimusten nojalla tai riittävä lakisääteinen vähimmäispalkka, ottaen huomioon niiden vaikutus kilpailukykyyn, työpaikkojen syntymiseen ja työssäkäyvien köyhyyteen.

Toimet, joilla varmistetaan, että palkat mahdollistavat kohtuullisen elintason, myös muita heikommassa asemassa oleville ryhmille, ovat edelleen tärkeitä työssäkäyvien köyhyyden torjumiseksi.
  Jäsenvaltioissa, myös niissä, joissa on käytössä lakisääteinen vähimmäispalkka, olisi edistettävä työehtosopimusneuvottelujen hyödyntämistä palkanmuodostuksessa ja varmistettava työmarkkinaosapuolten tosiasiallinen osallistuminen läpinäkyvällä ja ennakoitavalla tavalla, jotta saadaan palkkatasot vastaamaan asianmukaisesti
  pitkän aikavälin
  tuottavuuden kehitystä ja huolehditaan oikeudenmukaisesta palkkauksesta, joka mahdollistaa kohtuullisen elintason
  kaikille työntekijöille
  . Tässä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota pieni- ja keskituloisiin ryhmiin ja
  heidän ostovoimaansa ja
  vahvistettava taloudellista ja sosiaalista lähentymistä ylöspäin. Palkanmuodostusmekanismeissa olisi otettava huomioon sosioekonomiset olosuhteet, mukaan lukien eri alueiden ja toimialojen kehitys
  , ja niissä olisi käytettävä esimerkiksi tavara- ja palvelukoria kansallisella tasolla vahvistettuina reaalihintoina tai kansainvälisiä tai kansallisia viitearvoja
  . Jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten olisi kansallisia käytäntöjä ja työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta
  perussopimusten mukaisesti
  kunnioittaen varmistettava, että kaikilla työntekijöillä on oikeudenmukainen palkka suoraan tai epäsuorasti
  joko
  työehtosopimusten nojalla tai riittävä lakisääteinen vähimmäispalkka, ottaen huomioon niiden vaikutus kilpailukykyyn, työpaikkojen syntymiseen
  , sukupuolten tasa-arvoon
  ja työssäkäyvien köyhyyteen.
  On tärkeää välttää vaihtelujen ja vähennysten laajamittaista käyttöä, koska ne saattavat vaikuttaa kielteisesti palkkojen riittävyyteen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa määrittää vähimmäispalkka sekä sallia mahdolliset vaihtelut ja vähennykset. Niiden on varmistettava, että näissä vaihteluissa ja vähennyksissä noudatetaan syrjimättömyyden ja oikeasuhteisuuden periaatteita ja että niillä pyritään oikeutettuun tavoitteeseen riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa annetun direktiivin mukaisesti

   (1a)

  .

Tarkistus 22

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 5 – 4 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Unionin varojen edunsaajien on noudatettava sovellettavaa sosiaalisia oikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia sekä verotusta koskevaa unionin ja kansallista lainsäädäntöä. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että yrityksille pandemian ja Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen taloudellisten vaikutusten torjumiseksi myönnetyn julkisen taloudellisen tuen ehdoksi asetetaan se, että rahoitus käytetään työntekijöiden hyväksi ja että tukea saavat yritykset pidättäytyvät bonusten maksamisesta johdolle, osinkojen maksamisesta ja osakkeiden takaisinostojärjestelyjen toteuttamisesta sinä aikana, kun ne saavat tätä tukea. |

Komission teksti

Tarkistus

Unionin varojen edunsaajien on noudatettava sovellettavaa sosiaalisia oikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia sekä verotusta koskevaa unionin ja kansallista lainsäädäntöä. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että yrityksille pandemian ja Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen taloudellisten vaikutusten torjumiseksi myönnetyn julkisen taloudellisen tuen ehdoksi asetetaan se, että rahoitus käytetään työntekijöiden hyväksi ja että tukea saavat yritykset pidättäytyvät bonusten maksamisesta johdolle, osinkojen maksamisesta ja osakkeiden takaisinostojärjestelyjen toteuttamisesta sinä aikana, kun ne saavat tätä tukea.

Tarkistus 23

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 6 – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Digitaalisen ja vihreän siirtymän, väestörakenteen muutoksen ja
  Ukrainan sodan
  kontekstissa jäsenvaltioiden olisi edistettävä kestävyyttä, tuottavuutta, työllistyvyyttä ja
  inhimillistä pääomaa sekä tuettava
  osaamisen ja taitojen hankkimista läpi elämän ja vastattava työmarkkinoiden nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin vuodelle 2030 asetettu osaamista koskeva EU:n yleistavoite huomioon ottaen. Jäsenvaltioiden olisi myös mukautettava koulutusjärjestelmiään ja investoitava niihin, jotta ne tarjoavat korkealaatuista ja osallistavaa koulutusta, mukaan lukien
  ammatillinen koulutus
  , kielikoulutusta (
  myös
  esimerkiksi Ukrainasta saapuville pakolaisille) ja
  mahdollisuuden digitaaliseen oppimiseen
  . Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten, koulutuksen järjestäjien, yritysten ja muiden sidosryhmien kanssa, jotta voidaan puuttua koulutusjärjestelmien rakenteellisiin heikkouksiin ja parantaa niiden laatua ja työmarkkinarelevanssia
  myös
  vihreän ja digitaalisen siirtymän
  mahdollistamisen näkökulmasta
  . Tässä olisi puututtava nykyisiin osaamisen kohtaanto-ongelmiin ja estettävä uusien osaamisvajeiden syntyä etenkin REPowerEU-ohjelmaan liittyvässä toiminnassa, kuten uusiutuvan energian käyttöönotossa tai rakennusten
  perusparannuksessa
  . Erityishuomiota olisi kiinnitettävä opetusammatin haasteisiin, myös panostamalla opettajien ja kouluttajien digitaaliseen osaamiseen. Koulutusjärjestelmien olisi varustettava kaikki oppijat avaintaidoilla, mukaan lukien perus- ja digitaidot sekä monialaiset taidot, joilla luodaan perusta elinikäiselle sopeutumis- ja selviytymiskyvylle. Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä vahvistamaan yksilöllisiä koulutusta koskevia oikeuksia ja varmistamaan niiden siirrettävyys työuran muutosten aikana, tarvittaessa myös yksilöllisten oppimistilien kautta, sekä tarjoamaan luotettava koulutuksen laadunarviointijärjestelmä. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä mikrotutkintojen tarjoamia mahdollisuuksia elinikäisen oppimisen ja työllistyvyyden tukemisessa. Niiden olisi
  annettava
  kaikille
  mahdollisuus
  ennakoida työmarkkinoiden tarpeita ja mukautua niihin paremmin
  etenkin jatkuvan täydennys- ja uudelleenkoulutuksen kautta ja tarjoamalla yhdennettyä ohjausta
  ja
  neuvontaa, jotta tuetaan tasapuolista ja oikeudenmukaista siirtymää kaikille
  ,
  vahvistetaan sosiaalisia tuloksia, puututaan työvoimapulaan
  ja
  osaamisen kohtaanto-ongelmiin, parannetaan talouden yleistä kykyä selviytyä shokeista ja helpotetaan mahdollisesti tarvittavia mukautuksia
  . | Digitaalisen ja vihreän siirtymän, väestörakenteen muutoksen ja
  Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen
  kontekstissa
  sekä elinkustannusten noustessa
  jäsenvaltioiden olisi edistettävä
  sosiaalisia oikeuksia,
  kestävyyttä, tuottavuutta, työllistyvyyttä ja
  investointeja työntekijöihin ja kansalaisiin tukemalla
  osaamisen ja taitojen hankkimista läpi elämän ja vastattava työmarkkinoiden nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin vuodelle 2030 asetettu osaamista
  , erityisesti digitaalista osaamista,
  koskeva EU:n yleistavoite huomioon ottaen. Jäsenvaltioiden olisi myös mukautettava koulutusjärjestelmiään
  , uudenaikaistettava niitä
  ja investoitava niihin, jotta ne tarjoavat korkealaatuista ja osallistavaa koulutusta,
  erityisesti ammatillista koulutusta, yrittäjyysosaamista,
  mukaan lukien
  sosiaalinen yrittäjyys
  ,
  mahdollisuuden digitaaliseen oppimiseen ja
  kielikoulutusta (esimerkiksi
  kaikille pakolaisille, myös
  Ukrainasta saapuville pakolaisille)
  sekä elinikäistä virallista
  ja
  arkioppimista
  . Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten,
  alueellisten ja paikallisten viranomaisten,
  koulutuksen järjestäjien, yritysten ja muiden sidosryhmien kanssa, jotta voidaan puuttua koulutusjärjestelmien rakenteellisiin
  ja uusiin
  heikkouksiin ja parantaa niiden laatua ja työmarkkinarelevanssia vihreän ja digitaalisen siirtymän
  tukemiseksi edelleen ja sen nopeuttamiseksi
  . Tässä olisi puututtava nykyisiin osaamisen kohtaanto-ongelmiin
  ja osaamisen vanhenemiseen
  ja estettävä uusien osaamisvajeiden syntyä etenkin REPowerEU-ohjelmaan liittyvässä toiminnassa, kuten uusiutuvan energian käyttöönotossa tai rakennusten
  energiatehokkuudessa ja pitkälle menevässä peruskorjauksessa. Jäsenvaltioiden olisi vastattava sellaisten alojen ja alueiden tarpeisiin, joilla on rakenteellista työvoimapulaa ja osaamisvajetta, muun muassa vihreän, teknologisen ja digitaalisen siirtymän mahdollistamiseksi samanaikaisesti. Jäsenvaltioiden olisi tuettava yrityksiä ja kannustettava niitä investoimaan henkilöstönsä osaamiseen ja tarjoamaan kunnolliset työehdot pätevien työntekijöiden houkuttelemiseksi. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi käytettävä kaikkia ESR+:n ja muiden unionin ohjelmien ja välineiden, kuten Next Generation EU -välineen, käytettävissä olevia varoja nuorten pätevyyden vahvistamiseen ja harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevien koulutusjärjestelmien edistämiseen
  . Erityishuomiota olisi kiinnitettävä opetusammatin haasteisiin, myös panostamalla opettajien ja kouluttajien digitaaliseen osaamiseen
  sekä heidän tietämykseensä ilmastonmuutoksesta ja kestävästä kehityksestä
  . Koulutusjärjestelmien olisi varustettava kaikki oppijat avaintaidoilla, mukaan lukien perus- ja digitaidot sekä monialaiset
  viralliset ja epäviralliset
  taidot,
  kuten viestintätaidot ja kriittinen ajattelu,
  joilla luodaan perusta elinikäiselle sopeutumis- ja selviytymiskyvylle
  , ja vastaavasti valmistettava opettajia niin, että he pystyvät tarjoamaan nämä taidot oppijoilleen
  .
  Jotta voidaan edistää oppijoiden kehitystä ja liikkuvuutta ottaen huomioon vuodelle 2030 asetettu tavoite nostaa aikuisten vuotuinen osallistuminen koulutukseen 60 prosenttiin,
  jäsenvaltioiden olisi pyrittävä vahvistamaan yksilöllisiä koulutusta koskevia oikeuksia ja varmistamaan niiden siirrettävyys työuran muutosten aikana, tarvittaessa myös yksilöllisten oppimistilien kautta, sekä tarjoamaan luotettava koulutuksen laadunarviointijärjestelmä. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä mikrotutkintojen tarjoamia mahdollisuuksia elinikäisen oppimisen ja työllistyvyyden tukemisessa. Niiden olisi
  samanaikaisesti varmistettava, että tämä koulutuksen humanistinen puoli säilytetään ja yksilöiden omia pyrkimyksiä kunnioitetaan. Jotta voidaan tukea tasapuolisia ja oikeudenmukaisia siirtymiä
  kaikille
  sekä
  ennakoida työmarkkinoiden tarpeita ja mukautua niihin paremmin
  , on ratkaisevan tärkeää, että jäsenvaltiot parantavat talouden yleistä häiriönsietokykyä. Niiden olisi edistettävä kunnollisia työoloja
  ja
  helpotettava mahdollisia mukautuksia jatkuvan täydennys- ja uudelleenkoulutuksen kautta
  ,
  vahvistamalla sosiaalisen suojelun järjestelmiä ja palveluja
  ja
  tarjoamalla yhdennettyä ohjausta ja neuvontaa, sekä edistettävä aktiivista työmarkkinapolitiikkaa myös tulevia talouden häiriöitä silmällä pitäen
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Digitaalisen ja vihreän siirtymän, väestörakenteen muutoksen ja
  Ukrainan sodan
  kontekstissa jäsenvaltioiden olisi edistettävä kestävyyttä, tuottavuutta, työllistyvyyttä ja
  inhimillistä pääomaa sekä tuettava
  osaamisen ja taitojen hankkimista läpi elämän ja vastattava työmarkkinoiden nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin vuodelle 2030 asetettu osaamista koskeva EU:n yleistavoite huomioon ottaen. Jäsenvaltioiden olisi myös mukautettava koulutusjärjestelmiään ja investoitava niihin, jotta ne tarjoavat korkealaatuista ja osallistavaa koulutusta, mukaan lukien
  ammatillinen koulutus
  , kielikoulutusta (
  myös
  esimerkiksi Ukrainasta saapuville pakolaisille) ja
  mahdollisuuden digitaaliseen oppimiseen
  . Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten, koulutuksen järjestäjien, yritysten ja muiden sidosryhmien kanssa, jotta voidaan puuttua koulutusjärjestelmien rakenteellisiin heikkouksiin ja parantaa niiden laatua ja työmarkkinarelevanssia
  myös
  vihreän ja digitaalisen siirtymän
  mahdollistamisen näkökulmasta
  . Tässä olisi puututtava nykyisiin osaamisen kohtaanto-ongelmiin ja estettävä uusien osaamisvajeiden syntyä etenkin REPowerEU-ohjelmaan liittyvässä toiminnassa, kuten uusiutuvan energian käyttöönotossa tai rakennusten
  perusparannuksessa
  . Erityishuomiota olisi kiinnitettävä opetusammatin haasteisiin, myös panostamalla opettajien ja kouluttajien digitaaliseen osaamiseen. Koulutusjärjestelmien olisi varustettava kaikki oppijat avaintaidoilla, mukaan lukien perus- ja digitaidot sekä monialaiset taidot, joilla luodaan perusta elinikäiselle sopeutumis- ja selviytymiskyvylle. Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä vahvistamaan yksilöllisiä koulutusta koskevia oikeuksia ja varmistamaan niiden siirrettävyys työuran muutosten aikana, tarvittaessa myös yksilöllisten oppimistilien kautta, sekä tarjoamaan luotettava koulutuksen laadunarviointijärjestelmä. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä mikrotutkintojen tarjoamia mahdollisuuksia elinikäisen oppimisen ja työllistyvyyden tukemisessa. Niiden olisi
  annettava
  kaikille
  mahdollisuus
  ennakoida työmarkkinoiden tarpeita ja mukautua niihin paremmin
  etenkin jatkuvan täydennys- ja uudelleenkoulutuksen kautta ja tarjoamalla yhdennettyä ohjausta
  ja
  neuvontaa, jotta tuetaan tasapuolista ja oikeudenmukaista siirtymää kaikille
  ,
  vahvistetaan sosiaalisia tuloksia, puututaan työvoimapulaan
  ja
  osaamisen kohtaanto-ongelmiin, parannetaan talouden yleistä kykyä selviytyä shokeista ja helpotetaan mahdollisesti tarvittavia mukautuksia
  .

Digitaalisen ja vihreän siirtymän, väestörakenteen muutoksen ja
  Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen
  kontekstissa
  sekä elinkustannusten noustessa
  jäsenvaltioiden olisi edistettävä
  sosiaalisia oikeuksia,
  kestävyyttä, tuottavuutta, työllistyvyyttä ja
  investointeja työntekijöihin ja kansalaisiin tukemalla
  osaamisen ja taitojen hankkimista läpi elämän ja vastattava työmarkkinoiden nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin vuodelle 2030 asetettu osaamista
  , erityisesti digitaalista osaamista,
  koskeva EU:n yleistavoite huomioon ottaen. Jäsenvaltioiden olisi myös mukautettava koulutusjärjestelmiään
  , uudenaikaistettava niitä
  ja investoitava niihin, jotta ne tarjoavat korkealaatuista ja osallistavaa koulutusta,
  erityisesti ammatillista koulutusta, yrittäjyysosaamista,
  mukaan lukien
  sosiaalinen yrittäjyys
  ,
  mahdollisuuden digitaaliseen oppimiseen ja
  kielikoulutusta (esimerkiksi
  kaikille pakolaisille, myös
  Ukrainasta saapuville pakolaisille)
  sekä elinikäistä virallista
  ja
  arkioppimista
  . Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten,
  alueellisten ja paikallisten viranomaisten,
  koulutuksen järjestäjien, yritysten ja muiden sidosryhmien kanssa, jotta voidaan puuttua koulutusjärjestelmien rakenteellisiin
  ja uusiin
  heikkouksiin ja parantaa niiden laatua ja työmarkkinarelevanssia vihreän ja digitaalisen siirtymän
  tukemiseksi edelleen ja sen nopeuttamiseksi
  . Tässä olisi puututtava nykyisiin osaamisen kohtaanto-ongelmiin
  ja osaamisen vanhenemiseen
  ja estettävä uusien osaamisvajeiden syntyä etenkin REPowerEU-ohjelmaan liittyvässä toiminnassa, kuten uusiutuvan energian käyttöönotossa tai rakennusten
  energiatehokkuudessa ja pitkälle menevässä peruskorjauksessa. Jäsenvaltioiden olisi vastattava sellaisten alojen ja alueiden tarpeisiin, joilla on rakenteellista työvoimapulaa ja osaamisvajetta, muun muassa vihreän, teknologisen ja digitaalisen siirtymän mahdollistamiseksi samanaikaisesti. Jäsenvaltioiden olisi tuettava yrityksiä ja kannustettava niitä investoimaan henkilöstönsä osaamiseen ja tarjoamaan kunnolliset työehdot pätevien työntekijöiden houkuttelemiseksi. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi käytettävä kaikkia ESR+:n ja muiden unionin ohjelmien ja välineiden, kuten Next Generation EU -välineen, käytettävissä olevia varoja nuorten pätevyyden vahvistamiseen ja harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevien koulutusjärjestelmien edistämiseen
  . Erityishuomiota olisi kiinnitettävä opetusammatin haasteisiin, myös panostamalla opettajien ja kouluttajien digitaaliseen osaamiseen
  sekä heidän tietämykseensä ilmastonmuutoksesta ja kestävästä kehityksestä
  . Koulutusjärjestelmien olisi varustettava kaikki oppijat avaintaidoilla, mukaan lukien perus- ja digitaidot sekä monialaiset
  viralliset ja epäviralliset
  taidot,
  kuten viestintätaidot ja kriittinen ajattelu,
  joilla luodaan perusta elinikäiselle sopeutumis- ja selviytymiskyvylle
  , ja vastaavasti valmistettava opettajia niin, että he pystyvät tarjoamaan nämä taidot oppijoilleen
  .
  Jotta voidaan edistää oppijoiden kehitystä ja liikkuvuutta ottaen huomioon vuodelle 2030 asetettu tavoite nostaa aikuisten vuotuinen osallistuminen koulutukseen 60 prosenttiin,
  jäsenvaltioiden olisi pyrittävä vahvistamaan yksilöllisiä koulutusta koskevia oikeuksia ja varmistamaan niiden siirrettävyys työuran muutosten aikana, tarvittaessa myös yksilöllisten oppimistilien kautta, sekä tarjoamaan luotettava koulutuksen laadunarviointijärjestelmä. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä mikrotutkintojen tarjoamia mahdollisuuksia elinikäisen oppimisen ja työllistyvyyden tukemisessa. Niiden olisi
  samanaikaisesti varmistettava, että tämä koulutuksen humanistinen puoli säilytetään ja yksilöiden omia pyrkimyksiä kunnioitetaan. Jotta voidaan tukea tasapuolisia ja oikeudenmukaisia siirtymiä
  kaikille
  sekä
  ennakoida työmarkkinoiden tarpeita ja mukautua niihin paremmin
  , on ratkaisevan tärkeää, että jäsenvaltiot parantavat talouden yleistä häiriönsietokykyä. Niiden olisi edistettävä kunnollisia työoloja
  ja
  helpotettava mahdollisia mukautuksia jatkuvan täydennys- ja uudelleenkoulutuksen kautta
  ,
  vahvistamalla sosiaalisen suojelun järjestelmiä ja palveluja
  ja
  tarjoamalla yhdennettyä ohjausta ja neuvontaa, sekä edistettävä aktiivista työmarkkinapolitiikkaa myös tulevia talouden häiriöitä silmällä pitäen
  .

Tarkistus 24

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 6 – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi edistettävä kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia
  puuttumalla
  koulutusjärjestelmien
  eriarvoisuuksiin
  . Etenkin olisi tarjottava lapsille mahdollisuus
  laadukkaaseen
  varhaiskasvatukseen ja päivähoitoon eurooppalaisen lapsitakuun mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi nostettava yleistä pätevyystasoa, vähennettävä ammatilliset tai yleissivistävät opintonsa keskeyttävien määrää, tuettava
  syrjäisiltä
  alueilta kotoisin olevien lasten mahdollisuutta päästä koulutukseen, lisättävä ammatillisen koulutuksen houkuttelevuutta sekä edistettävä korkea-asteen koulutukseen pääsyä ja tutkintojen loppuun suorittamista, helpotettava nuorten siirtymistä opinnoista työelämään laadukkaiden harjoittelujaksojen ja oppisopimuskoulutuksen avulla sekä lisättävä aikuisten osallistumista jatkuvaan oppimiseen, etenkin heikommista lähtökohdista tulevien oppijoiden ja vähiten koulutettujen parissa. Uudet vaatimukset yhteiskunnissa, jotka ovat digitaalisia ja vihreitä, mutta joissa ikääntyviä on yhä enemmän, edellyttävät, että jäsenvaltioiden olisi tehostettava työssä oppimista ammatillisen koulutuksen järjestelmissään,
  esimerkiksi
  laadukkailla ja tehokkailla oppisopimuksilla, ja lisättävä luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM) alan tutkinnon suorittaneiden määrää sekä ammatillisessa koulutuksessa että korkea-asteen koulutuksessa etenkin naisten osalta. Jäsenvaltioiden olisi myös parannettava korkea-asteen koulutuksen ja tarpeen mukaan tutkimuksen työmarkkinarelevanssia, parannettava osaamisen seurantaa ja ennakointia, lisättävä taitojen näkyvyyttä ja tutkintojen vertailtavuutta, myös ulkomailla hankittujen tutkintojen osalta, sekä parannettava mahdollisuuksia saada virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella hankitut taidot ja osaaminen tunnustettua ja validoitua. Niiden olisi parannettava ja lisättävä
  joustavan
  ammatillisen täydennyskoulutuksen tarjontaa ja siihen osallistumista. Jäsenvaltioiden olisi myös
  rohkaistava
  vähän koulutettuja aikuisia
  ylläpitämään
  tai
  parantamaan
  työllistettävyyttään pitkällä aikavälillä parantamalla korkealaatuisten oppimismahdollisuuksien tarjontaa ja niihin osallistumista panemalla täytäntöön taitojen parantamista koskevan suosituksen, mihin sisältyy taitojen arviointi, työmarkkinamahdollisuuksien kannalta sopivan koulutuksen tarjoaminen ja
  jo hankittujen taitojen validointi
  ja
  tunnustaminen
  . | Jäsenvaltioiden olisi edistettävä kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia
  poistamalla
  koulutusjärjestelmien
  eriarvoisuudet
  . Etenkin olisi tarjottava lapsille
  yhtäläinen
  mahdollisuus
  korkealaatuiseen
  varhaiskasvatukseen ja päivähoitoon eurooppalaisen lapsitakuun
  ja Barcelonan tavoitteiden
  mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi nostettava yleistä pätevyystasoa, vähennettävä ammatilliset tai yleissivistävät opintonsa keskeyttävien määrää, tuettava
  muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien ja heikommassa asemassa olevilta
  alueilta kotoisin olevien lasten mahdollisuutta päästä koulutukseen, lisättävä ammatillisen koulutuksen houkuttelevuutta sekä edistettävä korkea-asteen koulutukseen pääsyä ja tutkintojen loppuun suorittamista, helpotettava nuorten siirtymistä opinnoista työelämään
  palkallisten ja osallistavien
  laadukkaiden harjoittelujaksojen ja oppisopimuskoulutuksen avulla sekä lisättävä aikuisten osallistumista jatkuvaan oppimiseen, etenkin heikommista lähtökohdista tulevien oppijoiden ja vähiten koulutettujen parissa. Uudet vaatimukset yhteiskunnissa, jotka ovat digitaalisia ja vihreitä, mutta joissa ikääntyviä on yhä enemmän, edellyttävät, että jäsenvaltioiden olisi tehostettava työssä oppimista ammatillisen koulutuksen järjestelmissään,
  myös palkallisilla ja osallistavilla
  laadukkailla ja tehokkailla oppisopimuksilla, ja
  varmistettava jatkuvat investoinnit elinikäiseen oppimiseen sekä
  lisättävä luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM) alan tutkinnon suorittaneiden määrää sekä ammatillisessa koulutuksessa että korkea-asteen koulutuksessa etenkin naisten osalta. Jäsenvaltioiden olisi myös parannettava korkea-asteen koulutuksen ja tarpeen mukaan tutkimuksen työmarkkinarelevanssia
  , vahvistettava harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevää koulutusta
  , parannettava osaamisen seurantaa ja ennakointia, lisättävä taitojen näkyvyyttä ja
  yksinkertaistettava
  tutkintojen vertailtavuutta
  ja tunnustamista
  , myös ulkomailla hankittujen tutkintojen osalta, sekä parannettava mahdollisuuksia saada virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella hankitut taidot ja osaaminen tunnustettua ja validoitua
  myös kolmansien maiden kansalaisten osalta
  . Niiden olisi parannettava ja lisättävä
  joustavamman ja osallistavamman
  ammatillisen täydennyskoulutuksen
  jatkuvaa
  tarjontaa ja siihen osallistumista. Jäsenvaltioiden olisi
  tuettava työpaikkojen luomista ja investoitava sosiaalisen suojelun järjestelmiin,
  myös
  vammaisille henkilöille ja työntekijöille, joilla on vaikeuksia täydennys- ja uudelleenkoulutuksessa, sekä tuettava
  vähän koulutettuja aikuisia
  pääsemään työmarkkinoille ja saamaan vakituisia ja laadukkaita työpaikkoja. Tässä yhteydessä on tärkeää ylläpitää
  tai
  parantaa heidän
  työllistettävyyttään pitkällä aikavälillä parantamalla korkealaatuisten oppimismahdollisuuksien tarjontaa ja niihin osallistumista panemalla täytäntöön taitojen parantamista koskevan suosituksen, mihin sisältyy taitojen arviointi
  ja
  työmarkkinamahdollisuuksien kannalta sopivan koulutuksen tarjoaminen
  . Oikeutta palkalliseen opintovapaaseen ammatillisia tarkoituksia varten olisi edistettävä noudattaen Kansainvälisen työjärjestön (ILO) asiaa koskevia yleissopimuksia, joiden mukaan työntekijät voivat osallistua koulutusohjelmiin työaikana. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavia toimia edistääkseen etäopiskelun ja -koulutuksen yleistä, tosiasiallista ja yhtäläistä saatavuutta ottaen täysin huomioon vammaisten henkilöiden, syrjäisillä alueilla asuvien henkilöiden ja vanhempien, erityisesti yksinhuoltajien, tarpeet. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi edistettävä kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia
  puuttumalla
  koulutusjärjestelmien
  eriarvoisuuksiin
  . Etenkin olisi tarjottava lapsille mahdollisuus
  laadukkaaseen
  varhaiskasvatukseen ja päivähoitoon eurooppalaisen lapsitakuun mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi nostettava yleistä pätevyystasoa, vähennettävä ammatilliset tai yleissivistävät opintonsa keskeyttävien määrää, tuettava
  syrjäisiltä
  alueilta kotoisin olevien lasten mahdollisuutta päästä koulutukseen, lisättävä ammatillisen koulutuksen houkuttelevuutta sekä edistettävä korkea-asteen koulutukseen pääsyä ja tutkintojen loppuun suorittamista, helpotettava nuorten siirtymistä opinnoista työelämään laadukkaiden harjoittelujaksojen ja oppisopimuskoulutuksen avulla sekä lisättävä aikuisten osallistumista jatkuvaan oppimiseen, etenkin heikommista lähtökohdista tulevien oppijoiden ja vähiten koulutettujen parissa. Uudet vaatimukset yhteiskunnissa, jotka ovat digitaalisia ja vihreitä, mutta joissa ikääntyviä on yhä enemmän, edellyttävät, että jäsenvaltioiden olisi tehostettava työssä oppimista ammatillisen koulutuksen järjestelmissään,
  esimerkiksi
  laadukkailla ja tehokkailla oppisopimuksilla, ja lisättävä luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM) alan tutkinnon suorittaneiden määrää sekä ammatillisessa koulutuksessa että korkea-asteen koulutuksessa etenkin naisten osalta. Jäsenvaltioiden olisi myös parannettava korkea-asteen koulutuksen ja tarpeen mukaan tutkimuksen työmarkkinarelevanssia, parannettava osaamisen seurantaa ja ennakointia, lisättävä taitojen näkyvyyttä ja tutkintojen vertailtavuutta, myös ulkomailla hankittujen tutkintojen osalta, sekä parannettava mahdollisuuksia saada virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella hankitut taidot ja osaaminen tunnustettua ja validoitua. Niiden olisi parannettava ja lisättävä
  joustavan
  ammatillisen täydennyskoulutuksen tarjontaa ja siihen osallistumista. Jäsenvaltioiden olisi myös
  rohkaistava
  vähän koulutettuja aikuisia
  ylläpitämään
  tai
  parantamaan
  työllistettävyyttään pitkällä aikavälillä parantamalla korkealaatuisten oppimismahdollisuuksien tarjontaa ja niihin osallistumista panemalla täytäntöön taitojen parantamista koskevan suosituksen, mihin sisältyy taitojen arviointi, työmarkkinamahdollisuuksien kannalta sopivan koulutuksen tarjoaminen ja
  jo hankittujen taitojen validointi
  ja
  tunnustaminen
  .

Jäsenvaltioiden olisi edistettävä kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia
  poistamalla
  koulutusjärjestelmien
  eriarvoisuudet
  . Etenkin olisi tarjottava lapsille
  yhtäläinen
  mahdollisuus
  korkealaatuiseen
  varhaiskasvatukseen ja päivähoitoon eurooppalaisen lapsitakuun
  ja Barcelonan tavoitteiden
  mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi nostettava yleistä pätevyystasoa, vähennettävä ammatilliset tai yleissivistävät opintonsa keskeyttävien määrää, tuettava
  muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien ja heikommassa asemassa olevilta
  alueilta kotoisin olevien lasten mahdollisuutta päästä koulutukseen, lisättävä ammatillisen koulutuksen houkuttelevuutta sekä edistettävä korkea-asteen koulutukseen pääsyä ja tutkintojen loppuun suorittamista, helpotettava nuorten siirtymistä opinnoista työelämään
  palkallisten ja osallistavien
  laadukkaiden harjoittelujaksojen ja oppisopimuskoulutuksen avulla sekä lisättävä aikuisten osallistumista jatkuvaan oppimiseen, etenkin heikommista lähtökohdista tulevien oppijoiden ja vähiten koulutettujen parissa. Uudet vaatimukset yhteiskunnissa, jotka ovat digitaalisia ja vihreitä, mutta joissa ikääntyviä on yhä enemmän, edellyttävät, että jäsenvaltioiden olisi tehostettava työssä oppimista ammatillisen koulutuksen järjestelmissään,
  myös palkallisilla ja osallistavilla
  laadukkailla ja tehokkailla oppisopimuksilla, ja
  varmistettava jatkuvat investoinnit elinikäiseen oppimiseen sekä
  lisättävä luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM) alan tutkinnon suorittaneiden määrää sekä ammatillisessa koulutuksessa että korkea-asteen koulutuksessa etenkin naisten osalta. Jäsenvaltioiden olisi myös parannettava korkea-asteen koulutuksen ja tarpeen mukaan tutkimuksen työmarkkinarelevanssia
  , vahvistettava harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevää koulutusta
  , parannettava osaamisen seurantaa ja ennakointia, lisättävä taitojen näkyvyyttä ja
  yksinkertaistettava
  tutkintojen vertailtavuutta
  ja tunnustamista
  , myös ulkomailla hankittujen tutkintojen osalta, sekä parannettava mahdollisuuksia saada virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella hankitut taidot ja osaaminen tunnustettua ja validoitua
  myös kolmansien maiden kansalaisten osalta
  . Niiden olisi parannettava ja lisättävä
  joustavamman ja osallistavamman
  ammatillisen täydennyskoulutuksen
  jatkuvaa
  tarjontaa ja siihen osallistumista. Jäsenvaltioiden olisi
  tuettava työpaikkojen luomista ja investoitava sosiaalisen suojelun järjestelmiin,
  myös
  vammaisille henkilöille ja työntekijöille, joilla on vaikeuksia täydennys- ja uudelleenkoulutuksessa, sekä tuettava
  vähän koulutettuja aikuisia
  pääsemään työmarkkinoille ja saamaan vakituisia ja laadukkaita työpaikkoja. Tässä yhteydessä on tärkeää ylläpitää
  tai
  parantaa heidän
  työllistettävyyttään pitkällä aikavälillä parantamalla korkealaatuisten oppimismahdollisuuksien tarjontaa ja niihin osallistumista panemalla täytäntöön taitojen parantamista koskevan suosituksen, mihin sisältyy taitojen arviointi
  ja
  työmarkkinamahdollisuuksien kannalta sopivan koulutuksen tarjoaminen
  . Oikeutta palkalliseen opintovapaaseen ammatillisia tarkoituksia varten olisi edistettävä noudattaen Kansainvälisen työjärjestön (ILO) asiaa koskevia yleissopimuksia, joiden mukaan työntekijät voivat osallistua koulutusohjelmiin työaikana. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavia toimia edistääkseen etäopiskelun ja -koulutuksen yleistä, tosiasiallista ja yhtäläistä saatavuutta ottaen täysin huomioon vammaisten henkilöiden, syrjäisillä alueilla asuvien henkilöiden ja vanhempien, erityisesti yksinhuoltajien, tarpeet.

Tarkistus 25

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 6 – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi tarjottava työttömille ja työmarkkinoiden ulkopuolella oleville tehokasta, nopeaa, koordinoitua ja räätälöityä apua, joka perustuu työnhaun, koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen tukemiseen sekä muiden tukipalvelujen saatavuuteen, niin että erityistä huomiota kiinnitetään
  haavoittuvassa
  asemassa oleviin ryhmiin ja henkilöihin,
  joihin vihreä ja digitaalinen siirtymä vaikuttavat erityisesti
  . Olisi toteutettava kattavia strategioita, joihin sisältyy työttömien perusteellinen yksilöllinen arviointi mahdollisimman nopeasti, mutta viimeistään 18 kuukauden työttömyyden jälkeen, jotta voitaisiin merkittävästi vähentää ja estää
  pitkäaikais- ja rakennetyöttömyyttä
  . Nuorisotyöttömyyteen sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria koskevaan ongelmaan olisi kiinnitettävä edelleen huomiota ehkäisemällä koulunkäynnin varhaista lopettamista ja tekemällä rakenteellisia parannuksia koulun ja työelämän väliseen nivelvaiheeseen, myös panemalla vahvistettu nuorisotakuu täytäntöön kaikilta osin, ja tällä olisi myös
  ja etenkin
  tuettava
  nuorison laadukkaita työllistymismahdollisuuksia
  pandemian jälkeisessä elpymisvaiheessa. Euroopan nuorison teemavuodesta 2022 johtuen jäsenvaltioiden olisi lisäksi lisättävä ponnistelujaan
  etenkin
  siinä, että ne nostavat esiin vihreän ja digitaalisen siirtymän tarjoamia uusia tulevaisuudennäkymiä ja mahdollisuuksia torjua kielteisiä vaikutuksia, joita pandemialla on ollut nuoriin. | Jäsenvaltioiden olisi tarjottava työttömille ja työmarkkinoiden ulkopuolella oleville
  työikäisille, erityisesti pitkäaikaistyöttömille, heidän työmarkkinanäkymiensä parantamiseksi
  tehokasta, nopeaa, koordinoitua ja räätälöityä apua, joka perustuu työnhaun, koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen tukemiseen sekä muiden tukipalvelujen saatavuuteen,
  myös terveydenhuollon ja asumisen aloilla,
  niin että erityistä huomiota kiinnitetään
  muita heikommassa
  asemassa oleviin ryhmiin ja henkilöihin,
  jotka tarvitsevat lisätukea vihreän ja digitaalisen siirtymän hallintaan
  . Olisi toteutettava kattavia strategioita, joihin sisältyy työttömien perusteellinen yksilöllinen arviointi mahdollisimman nopeasti, mutta viimeistään 18 kuukauden työttömyyden jälkeen, jotta voitaisiin merkittävästi vähentää ja estää
  pitkäaikais- ja rakennetyöttömyyden lisääntymisen riskiä, ja viimeistään kahdeksan kuukauden kuluttua vasta työttömiksi jääneiden työntekijöiden osalta, jotta voitaisiin ehkäistä pitkäaikaistyöttömyyden riskiä, kiinnittäen erityistä huomiota vammaisiin henkilöihin ja muihin muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin. Jäsenvaltioiden olisi työmarkkinaosapuolten myötävaikutuksella helpotettava siirtymistä työpaikasta toiseen ESR+:n, oikeudenmukaisen siirtymän rahaston ja RePowerEU:n kaltaisten aloitteiden tuella
  . Nuorisotyöttömyyteen
  , nuorten epävarmoihin työsuhteisiin
  sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria koskevaan ongelmaan olisi kiinnitettävä edelleen
  ensisijaista
  huomiota ehkäisemällä koulunkäynnin varhaista lopettamista
  , maksullinen osallistava oppisopimuskoulutus mukaan lukien,
  ja tekemällä rakenteellisia parannuksia koulun ja työelämän väliseen nivelvaiheeseen, myös panemalla vahvistettu nuorisotakuu täytäntöön
  tehokkaalla tavalla ja
  kaikilta osin
  ja käyttämällä asiaankuuluvaa unionin rahoitusta esimerkiksi ESR+:sta ja elpymis- ja palautumistukivälineestä
  , ja tällä olisi myös tuettava
  laadukasta nuorisotyöllisyyttä
  pandemian jälkeisessä elpymisvaiheessa.
  Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava harjoittelijoille ja oppisopimuskoulutuksessa oleville kunnolliset työolot ja sosiaalisen suojelun saatavuus.
  Euroopan nuorison teemavuodesta 2022 johtuen jäsenvaltioiden olisi lisäksi lisättävä ponnistelujaan siinä, että ne nostavat esiin vihreän ja digitaalisen siirtymän tarjoamia uusia tulevaisuudennäkymiä ja mahdollisuuksia torjua kielteisiä vaikutuksia, joita pandemialla on ollut nuoriin.
  Jäsenvaltioiden olisi harkittava sellaisen nuorisolausekkeen täytäntöönpanoa, jossa arvioidaan uusien aloitteiden vaikutusta nuoriin kaikilla politiikan aloilla. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi tarjottava työttömille ja työmarkkinoiden ulkopuolella oleville tehokasta, nopeaa, koordinoitua ja räätälöityä apua, joka perustuu työnhaun, koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen tukemiseen sekä muiden tukipalvelujen saatavuuteen, niin että erityistä huomiota kiinnitetään
  haavoittuvassa
  asemassa oleviin ryhmiin ja henkilöihin,
  joihin vihreä ja digitaalinen siirtymä vaikuttavat erityisesti
  . Olisi toteutettava kattavia strategioita, joihin sisältyy työttömien perusteellinen yksilöllinen arviointi mahdollisimman nopeasti, mutta viimeistään 18 kuukauden työttömyyden jälkeen, jotta voitaisiin merkittävästi vähentää ja estää
  pitkäaikais- ja rakennetyöttömyyttä
  . Nuorisotyöttömyyteen sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria koskevaan ongelmaan olisi kiinnitettävä edelleen huomiota ehkäisemällä koulunkäynnin varhaista lopettamista ja tekemällä rakenteellisia parannuksia koulun ja työelämän väliseen nivelvaiheeseen, myös panemalla vahvistettu nuorisotakuu täytäntöön kaikilta osin, ja tällä olisi myös
  ja etenkin
  tuettava
  nuorison laadukkaita työllistymismahdollisuuksia
  pandemian jälkeisessä elpymisvaiheessa. Euroopan nuorison teemavuodesta 2022 johtuen jäsenvaltioiden olisi lisäksi lisättävä ponnistelujaan
  etenkin
  siinä, että ne nostavat esiin vihreän ja digitaalisen siirtymän tarjoamia uusia tulevaisuudennäkymiä ja mahdollisuuksia torjua kielteisiä vaikutuksia, joita pandemialla on ollut nuoriin.

Jäsenvaltioiden olisi tarjottava työttömille ja työmarkkinoiden ulkopuolella oleville
  työikäisille, erityisesti pitkäaikaistyöttömille, heidän työmarkkinanäkymiensä parantamiseksi
  tehokasta, nopeaa, koordinoitua ja räätälöityä apua, joka perustuu työnhaun, koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen tukemiseen sekä muiden tukipalvelujen saatavuuteen,
  myös terveydenhuollon ja asumisen aloilla,
  niin että erityistä huomiota kiinnitetään
  muita heikommassa
  asemassa oleviin ryhmiin ja henkilöihin,
  jotka tarvitsevat lisätukea vihreän ja digitaalisen siirtymän hallintaan
  . Olisi toteutettava kattavia strategioita, joihin sisältyy työttömien perusteellinen yksilöllinen arviointi mahdollisimman nopeasti, mutta viimeistään 18 kuukauden työttömyyden jälkeen, jotta voitaisiin merkittävästi vähentää ja estää
  pitkäaikais- ja rakennetyöttömyyden lisääntymisen riskiä, ja viimeistään kahdeksan kuukauden kuluttua vasta työttömiksi jääneiden työntekijöiden osalta, jotta voitaisiin ehkäistä pitkäaikaistyöttömyyden riskiä, kiinnittäen erityistä huomiota vammaisiin henkilöihin ja muihin muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin. Jäsenvaltioiden olisi työmarkkinaosapuolten myötävaikutuksella helpotettava siirtymistä työpaikasta toiseen ESR+:n, oikeudenmukaisen siirtymän rahaston ja RePowerEU:n kaltaisten aloitteiden tuella
  . Nuorisotyöttömyyteen
  , nuorten epävarmoihin työsuhteisiin
  sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria koskevaan ongelmaan olisi kiinnitettävä edelleen
  ensisijaista
  huomiota ehkäisemällä koulunkäynnin varhaista lopettamista
  , maksullinen osallistava oppisopimuskoulutus mukaan lukien,
  ja tekemällä rakenteellisia parannuksia koulun ja työelämän väliseen nivelvaiheeseen, myös panemalla vahvistettu nuorisotakuu täytäntöön
  tehokkaalla tavalla ja
  kaikilta osin
  ja käyttämällä asiaankuuluvaa unionin rahoitusta esimerkiksi ESR+:sta ja elpymis- ja palautumistukivälineestä
  , ja tällä olisi myös tuettava
  laadukasta nuorisotyöllisyyttä
  pandemian jälkeisessä elpymisvaiheessa.
  Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava harjoittelijoille ja oppisopimuskoulutuksessa oleville kunnolliset työolot ja sosiaalisen suojelun saatavuus.
  Euroopan nuorison teemavuodesta 2022 johtuen jäsenvaltioiden olisi lisäksi lisättävä ponnistelujaan siinä, että ne nostavat esiin vihreän ja digitaalisen siirtymän tarjoamia uusia tulevaisuudennäkymiä ja mahdollisuuksia torjua kielteisiä vaikutuksia, joita pandemialla on ollut nuoriin.
  Jäsenvaltioiden olisi harkittava sellaisen nuorisolausekkeen täytäntöönpanoa, jossa arvioidaan uusien aloitteiden vaikutusta nuoriin kaikilla politiikan aloilla.

Tarkistus 26

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 6 – 4 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä poistamaan työmarkkinaosallistumisen esteitä ja pidäkkeitä sekä tarjoamaan kannustimia työmarkkinoille osallistumiselle, etenkin
  pienituloisille, kotitalouksien toissijaisille ansaitsijoille sekä
  työmarkkinoista kauimpana oleville, mukaan lukien maahanmuuttajataustaiset henkilöt ja syrjäytyneet romanit. Koska eräissä ammateissa ja aloilla kärsitään ankarasta työvoimapulasta, jäsenvaltioiden olisi osaltaan huolehdittava työvoiman tarjonnasta etenkin edistämällä
  riittäviä
  palkkoja ja
  kunnollisia
  työoloja sekä tehokasta aktiivista työmarkkinapolitiikkaa. Jäsenvaltioiden olisi myös tuettava vammaisille henkilöille
  soveltuvia
  työympäristöjä, myös kohdennetulla rahoitustuella ja palveluilla, joiden
  avulla
  he voivat osallistua työmarkkinoille ja yhteiskunnan toimintaan. | Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä poistamaan työmarkkinaosallistumisen esteitä ja pidäkkeitä sekä tarjoamaan kannustimia työmarkkinoille
  pääsemiselle ja
  osallistumiselle, etenkin
  muita heikommassa asemassa oleville ryhmille ja
  työmarkkinoista kauimpana oleville, mukaan lukien
  vammaiset henkilöt,
  maahanmuuttajataustaiset henkilöt ja syrjäytyneet romanit. Koska eräissä ammateissa ja aloilla kärsitään ankarasta työvoimapulasta, jäsenvaltioiden olisi osaltaan huolehdittava työvoiman tarjonnasta etenkin edistämällä
  kunnollisia
  palkkoja ja työoloja sekä tehokasta aktiivista työmarkkinapolitiikkaa. Jäsenvaltioiden olisi myös tuettava vammaisille henkilöille
  esteettömiä
  työympäristöjä
  ja tarjottava kohtuullisia mukautuksia työpaikalla
  , myös kohdennetulla rahoitustuella
  , tuotteilla
  ja palveluilla
  sekä ympäristöllä
  , joiden
  ansiosta
  he voivat osallistua työmarkkinoille ja yhteiskunnan toimintaan.
  Säännelty etätyö ja uudet teknologiat voivat tarjota mahdollisuuksia erityisesti muita heikommassa asemassa oleville ryhmille, kunhan tarvittava digitaalinen infrastruktuuri on käytössä, kohtuuhintaista ja kaikkien saatavilla. Etätyö ei kuitenkaan saisi vapauttaa työnantajia velvollisuudesta tehdä kohtuullisia mukautuksia työpaikalla ja luoda osallistavia työpaikkakulttuureja vammaisille työntekijöille. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä poistamaan työmarkkinaosallistumisen esteitä ja pidäkkeitä sekä tarjoamaan kannustimia työmarkkinoille osallistumiselle, etenkin
  pienituloisille, kotitalouksien toissijaisille ansaitsijoille sekä
  työmarkkinoista kauimpana oleville, mukaan lukien maahanmuuttajataustaiset henkilöt ja syrjäytyneet romanit. Koska eräissä ammateissa ja aloilla kärsitään ankarasta työvoimapulasta, jäsenvaltioiden olisi osaltaan huolehdittava työvoiman tarjonnasta etenkin edistämällä
  riittäviä
  palkkoja ja
  kunnollisia
  työoloja sekä tehokasta aktiivista työmarkkinapolitiikkaa. Jäsenvaltioiden olisi myös tuettava vammaisille henkilöille
  soveltuvia
  työympäristöjä, myös kohdennetulla rahoitustuella ja palveluilla, joiden
  avulla
  he voivat osallistua työmarkkinoille ja yhteiskunnan toimintaan.

Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä poistamaan työmarkkinaosallistumisen esteitä ja pidäkkeitä sekä tarjoamaan kannustimia työmarkkinoille
  pääsemiselle ja
  osallistumiselle, etenkin
  muita heikommassa asemassa oleville ryhmille ja
  työmarkkinoista kauimpana oleville, mukaan lukien
  vammaiset henkilöt,
  maahanmuuttajataustaiset henkilöt ja syrjäytyneet romanit. Koska eräissä ammateissa ja aloilla kärsitään ankarasta työvoimapulasta, jäsenvaltioiden olisi osaltaan huolehdittava työvoiman tarjonnasta etenkin edistämällä
  kunnollisia
  palkkoja ja työoloja sekä tehokasta aktiivista työmarkkinapolitiikkaa. Jäsenvaltioiden olisi myös tuettava vammaisille henkilöille
  esteettömiä
  työympäristöjä
  ja tarjottava kohtuullisia mukautuksia työpaikalla
  , myös kohdennetulla rahoitustuella
  , tuotteilla
  ja palveluilla
  sekä ympäristöllä
  , joiden
  ansiosta
  he voivat osallistua työmarkkinoille ja yhteiskunnan toimintaan.
  Säännelty etätyö ja uudet teknologiat voivat tarjota mahdollisuuksia erityisesti muita heikommassa asemassa oleville ryhmille, kunhan tarvittava digitaalinen infrastruktuuri on käytössä, kohtuuhintaista ja kaikkien saatavilla. Etätyö ei kuitenkaan saisi vapauttaa työnantajia velvollisuudesta tehdä kohtuullisia mukautuksia työpaikalla ja luoda osallistavia työpaikkakulttuureja vammaisille työntekijöille.

Tarkistus 27

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 6 – 5 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Sukupuolten
  välisiin työllisyys- ja palkkaeroihin
  olisi
  puututtava
  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava sukupuolten tasa-arvo ja naisten lisääntynyt osallistuminen työmarkkinoille, myös takaamalla yhtäläiset mahdollisuudet ja urakehitys sekä poistamalla johtotehtäviin pääsyn esteitä kaikilla päätöksentekotasoilla. Sama palkka samasta työstä tai samanarvoisesta työstä sekä palkkojen läpinäkyvyys olisi varmistettava. Sekä naisten että miesten työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamista olisi edistettävä etenkin
  tarjoamalla kohtuuhintaisia ja laadukkaita palveluja
  pitkäaikaishoidon ja varhaiskasvatuksen alalla. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että vanhemmilla ja muilla henkilöillä, joilla on hoitovelvollisuuksia, on mahdollisuus asianmukaisiin perhevapaisiin ja joustaviin työaikajärjestelyihin, jotta voidaan tasapainottaa työ-, perhe- ja yksityiselämää ja edistää sitä, että naiset ja miehet käyttävät näitä oikeuksia tasapuolisesti. | Olemassa olevat
  sukupuolten
  väliset työllisyys-, palkka- ja eläke-erot
  olisi
  kurottava umpeen
  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava sukupuolten tasa-arvo ja naisten lisääntynyt osallistuminen työmarkkinoille, myös takaamalla yhtäläiset mahdollisuudet
  , koulutus
  ja urakehitys sekä poistamalla johtotehtäviin pääsyn esteitä kaikilla päätöksentekotasoilla.
  Jäsenvalioiden olisi pantava nopeasti täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä

   (1 a)

  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että äitiys- ja vanhempainvapaajaksoja arvostetaan asianmukaisesti sekä etuuksien että eläkeoikeuksien muodossa, ja otettava näin huomioon tulevien sukupolvien kasvatuksen suuri merkitys erityisesti ikääntyvässä yhteiskunnassa.
  Sama palkka samasta työstä tai samanarvoisesta työstä sekä palkkojen läpinäkyvyys olisi varmistettava
  tosiasiallisesti perussopimusten mukaisesti esimerkiksi ottamalla käyttöön miehiä ja naisia heidän kaikessa moninaisuudessaan vertailevia kansallisia palkkatasa-arvoindeksejä.
  Sekä naisten että miesten työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamista olisi edistettävä etenkin
  varmistamalla laadukkaiden palvelujen yleinen ja tosiasiallinen saatavuus
  pitkäaikaishoidon ja varhaiskasvatuksen alalla
  sekä jakamalla hoiva- ja kotityövelvollisuudet tasan
  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että vanhemmilla ja muilla henkilöillä, joilla on hoitovelvollisuuksia, on mahdollisuus asianmukaisiin perhevapaisiin ja joustaviin työaikajärjestelyihin, jotta voidaan tasapainottaa työ-, perhe- ja yksityiselämää ja edistää sitä, että naiset ja miehet käyttävät näitä oikeuksia tasapuolisesti.
  Lisäksi niiden olisi varmistettava hoivatyöntekijöiden pääsy laadukkaaseen ammatilliseen koulutukseen, heidän pätevyytensä tunnustaminen ja hoiva-alan työnantajien tukeminen pätevän henkilöstön löytämisessä ja sitouttamisessa kiinnittäen erityistä huomiota kunnollisiin työoloihin. Jäsenvaltioiden olisi edettävä vähitellen kohti täysin palkallista ja yhtä pitkää äitiys- ja isyysvapaata. |

Komission teksti

Tarkistus

Sukupuolten
  välisiin työllisyys- ja palkkaeroihin
  olisi
  puututtava
  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava sukupuolten tasa-arvo ja naisten lisääntynyt osallistuminen työmarkkinoille, myös takaamalla yhtäläiset mahdollisuudet ja urakehitys sekä poistamalla johtotehtäviin pääsyn esteitä kaikilla päätöksentekotasoilla. Sama palkka samasta työstä tai samanarvoisesta työstä sekä palkkojen läpinäkyvyys olisi varmistettava. Sekä naisten että miesten työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamista olisi edistettävä etenkin
  tarjoamalla kohtuuhintaisia ja laadukkaita palveluja
  pitkäaikaishoidon ja varhaiskasvatuksen alalla. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että vanhemmilla ja muilla henkilöillä, joilla on hoitovelvollisuuksia, on mahdollisuus asianmukaisiin perhevapaisiin ja joustaviin työaikajärjestelyihin, jotta voidaan tasapainottaa työ-, perhe- ja yksityiselämää ja edistää sitä, että naiset ja miehet käyttävät näitä oikeuksia tasapuolisesti.

Olemassa olevat
  sukupuolten
  väliset työllisyys-, palkka- ja eläke-erot
  olisi
  kurottava umpeen
  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava sukupuolten tasa-arvo ja naisten lisääntynyt osallistuminen työmarkkinoille, myös takaamalla yhtäläiset mahdollisuudet
  , koulutus
  ja urakehitys sekä poistamalla johtotehtäviin pääsyn esteitä kaikilla päätöksentekotasoilla.
  Jäsenvalioiden olisi pantava nopeasti täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä

   (1 a)

  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että äitiys- ja vanhempainvapaajaksoja arvostetaan asianmukaisesti sekä etuuksien että eläkeoikeuksien muodossa, ja otettava näin huomioon tulevien sukupolvien kasvatuksen suuri merkitys erityisesti ikääntyvässä yhteiskunnassa.
  Sama palkka samasta työstä tai samanarvoisesta työstä sekä palkkojen läpinäkyvyys olisi varmistettava
  tosiasiallisesti perussopimusten mukaisesti esimerkiksi ottamalla käyttöön miehiä ja naisia heidän kaikessa moninaisuudessaan vertailevia kansallisia palkkatasa-arvoindeksejä.
  Sekä naisten että miesten työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamista olisi edistettävä etenkin
  varmistamalla laadukkaiden palvelujen yleinen ja tosiasiallinen saatavuus
  pitkäaikaishoidon ja varhaiskasvatuksen alalla
  sekä jakamalla hoiva- ja kotityövelvollisuudet tasan
  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että vanhemmilla ja muilla henkilöillä, joilla on hoitovelvollisuuksia, on mahdollisuus asianmukaisiin perhevapaisiin ja joustaviin työaikajärjestelyihin, jotta voidaan tasapainottaa työ-, perhe- ja yksityiselämää ja edistää sitä, että naiset ja miehet käyttävät näitä oikeuksia tasapuolisesti.
  Lisäksi niiden olisi varmistettava hoivatyöntekijöiden pääsy laadukkaaseen ammatilliseen koulutukseen, heidän pätevyytensä tunnustaminen ja hoiva-alan työnantajien tukeminen pätevän henkilöstön löytämisessä ja sitouttamisessa kiinnittäen erityistä huomiota kunnollisiin työoloihin. Jäsenvaltioiden olisi edettävä vähitellen kohti täysin palkallista ja yhtä pitkää äitiys- ja isyysvapaata.

Tarkistus 28

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 7 – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Hyötyäkseen dynaamisesta ja tuottavasta työvoimasta ja uusista työnteon tavoista ja liiketoimintamalleista jäsenvaltioiden olisi tehtävä työmarkkinaosapuolten kanssa yhteistyötä edistääkseen oikeudenmukaisia, avoimia ja ennakoitavia työoloja, joissa oikeudet ja velvollisuudet ovat tasapainossa. Niiden olisi vähennettävä ja ehkäistävä työmarkkinoiden segmentoitumista, torjuttava pimeää työtä ja näennäisyrittäjyyttä ja edistettävä siirtymistä vakituisiin työsuhteisiin. Työsuhdeturvaa koskevien sääntöjen sekä työlainsäädännön ja työmarkkinalaitosten olisi kaikkien taattava
  sekä asianmukainen rekrytointiympäristö että riittävä joustavuus työnantajille
  ,
  jotta ne voivat mukautua nopeasti taloustilanteen muutoksiin, ja
  samalla olisi
  suojeltava työntekijöiden oikeuksia ja varmistettava sosiaalinen suojelu
  ,
  asianmukainen työturvallisuuden taso sekä terveellinen, turvallinen ja
  asianmukainen työympäristö kaikille työntekijöille. Joustavien työjärjestelyjen, kuten etätyön, hyödyntämisellä voidaan osaltaan nostaa työllisyysastetta ja parantaa työmarkkinoiden osallistavuutta pandemian jälkeisessä tilanteessa. Samalla on tärkeää varmistaa, että esimerkiksi työaikaan ja työoloihin sekä työ- ja yksityiselämän tasapainoon liittyviä työntekijöiden oikeuksia kunnioitetaan. Epävarmoihin työoloihin
  johtavat työsuhteet
  olisi
  estettävä
  torjumalla epätyypillisten työsopimusten väärinkäyttöä, myös alustatyöntekijöiden osalta, etenkin kun kyseessä ovat matalan osaamistason työntekijät. Olisi varmistettava, että perusteettomien irtisanomisten yhteydessä käytettävissä on tehokas ja puolueeton riitojenratkaisu ja oikeus hakea muutosta, mukaan lukien oikeus saada riittävä korvaus. | Hyötyäkseen dynaamisesta ja tuottavasta työvoimasta ja uusista työnteon tavoista ja liiketoimintamalleista jäsenvaltioiden olisi tehtävä työmarkkinaosapuolten kanssa yhteistyötä edistääkseen oikeudenmukaisia, avoimia ja ennakoitavia työoloja, joissa
  työntekijöiden ja työnantajien
  oikeudet ja velvollisuudet ovat tasapainossa.
  Komission ja jäsenvaltioiden olisi toteutettava konkreettisia toimenpiteitä työehtosopimusneuvottelujen ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämiseksi ja vahvistamiseksi tältä osin.
  Niiden olisi vähennettävä ja ehkäistävä työmarkkinoiden segmentoitumista, torjuttava pimeää työtä ja näennäisyrittäjyyttä ja edistettävä siirtymistä vakituisiin työsuhteisiin. Työsuhdeturvaa koskevien sääntöjen sekä työlainsäädännön ja työmarkkinalaitosten olisi kaikkien taattava
  työntekijöiden oikeuksien suojelu, korkeatasoinen sosiaalinen suojelu ja työllisyysturva
  ,
  osallistava rekrytointi, työterveys ja -turvallisuus sekä
  asianmukainen työympäristö kaikille työntekijöille. Samalla
  jäsenvaltioiden
  olisi
  varmistettava yrityksille menestymisen mahdollistava toimintaympäristö ja joustavuus
  ,
  jotta työnantajat voivat sopeutua muutoksiin. Työnantajien
  ja
  työntekijöiden tai heidän edustajiensa välillä sovittujen
  joustavien työjärjestelyjen, kuten etätyön, hyödyntämisellä voidaan osaltaan nostaa työllisyysastetta ja parantaa työmarkkinoiden osallistavuutta pandemian jälkeisessä tilanteessa
  , erityisesti yksinhuoltajien, vammaisten henkilöiden sekä maaseudulla ja syrjäisillä alueilla asuvien henkilöiden osalta
  . Samalla on tärkeää varmistaa, että esimerkiksi työaikaan ja työoloihin
  , työterveys ja -turvallisuus mukaan lukien, sosiaaliseen suojeluun
  sekä työ- ja yksityiselämän tasapainoon liittyviä työntekijöiden oikeuksia kunnioitetaan. Epävarmoihin työoloihin
  ja epäreiluun kilpailuun johtaviin työsuhteisiin
  olisi
  puututtava kiireellisesti
  torjumalla epätyypillisten työsopimusten väärinkäyttöä, myös alustatyöntekijöiden osalta, etenkin kun kyseessä ovat matalan osaamistason työntekijät.
  Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kaikilla työntekijöillä on kunnolliset työolot, sosiaaliset oikeudet ja riittävä sosiaalinen suojelu. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi pantava täysimääräisesti täytäntöön ILO:n yleissopimus nro 81 työsuojelutarkastuksista ja panostettava tehokkaisiin työsuojelutarkastuksiin antamalla toimivaltaisille viranomaisille valtuudet ja


  koordinoimalla toimiaan rajatylittävien väärinkäytösten torjumiseksi Euroopan työviranomaisen puitteissa.
  Olisi varmistettava, että perusteettomien irtisanomisten yhteydessä käytettävissä on tehokas ja puolueeton riitojenratkaisu ja oikeus hakea muutosta, mukaan lukien oikeus saada riittävä korvaus.
  Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä unionin virastoja ja unionin laajuista julkisten työvoimapalvelujen verkostoa näyttöön perustuvien parhaiden käytäntöjen tunnistamiseksi, vertailuoppimisen kannustamiseksi ja työllisyyspolitiikan paremman koordinoinnin edistämiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

Hyötyäkseen dynaamisesta ja tuottavasta työvoimasta ja uusista työnteon tavoista ja liiketoimintamalleista jäsenvaltioiden olisi tehtävä työmarkkinaosapuolten kanssa yhteistyötä edistääkseen oikeudenmukaisia, avoimia ja ennakoitavia työoloja, joissa oikeudet ja velvollisuudet ovat tasapainossa. Niiden olisi vähennettävä ja ehkäistävä työmarkkinoiden segmentoitumista, torjuttava pimeää työtä ja näennäisyrittäjyyttä ja edistettävä siirtymistä vakituisiin työsuhteisiin. Työsuhdeturvaa koskevien sääntöjen sekä työlainsäädännön ja työmarkkinalaitosten olisi kaikkien taattava
  sekä asianmukainen rekrytointiympäristö että riittävä joustavuus työnantajille
  ,
  jotta ne voivat mukautua nopeasti taloustilanteen muutoksiin, ja
  samalla olisi
  suojeltava työntekijöiden oikeuksia ja varmistettava sosiaalinen suojelu
  ,
  asianmukainen työturvallisuuden taso sekä terveellinen, turvallinen ja
  asianmukainen työympäristö kaikille työntekijöille. Joustavien työjärjestelyjen, kuten etätyön, hyödyntämisellä voidaan osaltaan nostaa työllisyysastetta ja parantaa työmarkkinoiden osallistavuutta pandemian jälkeisessä tilanteessa. Samalla on tärkeää varmistaa, että esimerkiksi työaikaan ja työoloihin sekä työ- ja yksityiselämän tasapainoon liittyviä työntekijöiden oikeuksia kunnioitetaan. Epävarmoihin työoloihin
  johtavat työsuhteet
  olisi
  estettävä
  torjumalla epätyypillisten työsopimusten väärinkäyttöä, myös alustatyöntekijöiden osalta, etenkin kun kyseessä ovat matalan osaamistason työntekijät. Olisi varmistettava, että perusteettomien irtisanomisten yhteydessä käytettävissä on tehokas ja puolueeton riitojenratkaisu ja oikeus hakea muutosta, mukaan lukien oikeus saada riittävä korvaus.

Hyötyäkseen dynaamisesta ja tuottavasta työvoimasta ja uusista työnteon tavoista ja liiketoimintamalleista jäsenvaltioiden olisi tehtävä työmarkkinaosapuolten kanssa yhteistyötä edistääkseen oikeudenmukaisia, avoimia ja ennakoitavia työoloja, joissa
  työntekijöiden ja työnantajien
  oikeudet ja velvollisuudet ovat tasapainossa.
  Komission ja jäsenvaltioiden olisi toteutettava konkreettisia toimenpiteitä työehtosopimusneuvottelujen ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämiseksi ja vahvistamiseksi tältä osin.
  Niiden olisi vähennettävä ja ehkäistävä työmarkkinoiden segmentoitumista, torjuttava pimeää työtä ja näennäisyrittäjyyttä ja edistettävä siirtymistä vakituisiin työsuhteisiin. Työsuhdeturvaa koskevien sääntöjen sekä työlainsäädännön ja työmarkkinalaitosten olisi kaikkien taattava
  työntekijöiden oikeuksien suojelu, korkeatasoinen sosiaalinen suojelu ja työllisyysturva
  ,
  osallistava rekrytointi, työterveys ja -turvallisuus sekä
  asianmukainen työympäristö kaikille työntekijöille. Samalla
  jäsenvaltioiden
  olisi
  varmistettava yrityksille menestymisen mahdollistava toimintaympäristö ja joustavuus
  ,
  jotta työnantajat voivat sopeutua muutoksiin. Työnantajien
  ja
  työntekijöiden tai heidän edustajiensa välillä sovittujen
  joustavien työjärjestelyjen, kuten etätyön, hyödyntämisellä voidaan osaltaan nostaa työllisyysastetta ja parantaa työmarkkinoiden osallistavuutta pandemian jälkeisessä tilanteessa
  , erityisesti yksinhuoltajien, vammaisten henkilöiden sekä maaseudulla ja syrjäisillä alueilla asuvien henkilöiden osalta
  . Samalla on tärkeää varmistaa, että esimerkiksi työaikaan ja työoloihin
  , työterveys ja -turvallisuus mukaan lukien, sosiaaliseen suojeluun
  sekä työ- ja yksityiselämän tasapainoon liittyviä työntekijöiden oikeuksia kunnioitetaan. Epävarmoihin työoloihin
  ja epäreiluun kilpailuun johtaviin työsuhteisiin
  olisi
  puututtava kiireellisesti
  torjumalla epätyypillisten työsopimusten väärinkäyttöä, myös alustatyöntekijöiden osalta, etenkin kun kyseessä ovat matalan osaamistason työntekijät.
  Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kaikilla työntekijöillä on kunnolliset työolot, sosiaaliset oikeudet ja riittävä sosiaalinen suojelu. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi pantava täysimääräisesti täytäntöön ILO:n yleissopimus nro 81 työsuojelutarkastuksista ja panostettava tehokkaisiin työsuojelutarkastuksiin antamalla toimivaltaisille viranomaisille valtuudet ja


  koordinoimalla toimiaan rajatylittävien väärinkäytösten torjumiseksi Euroopan työviranomaisen puitteissa.
  Olisi varmistettava, että perusteettomien irtisanomisten yhteydessä käytettävissä on tehokas ja puolueeton riitojenratkaisu ja oikeus hakea muutosta, mukaan lukien oikeus saada riittävä korvaus.
  Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä unionin virastoja ja unionin laajuista julkisten työvoimapalvelujen verkostoa näyttöön perustuvien parhaiden käytäntöjen tunnistamiseksi, vertailuoppimisen kannustamiseksi ja työllisyyspolitiikan paremman koordinoinnin edistämiseksi.

Tarkistus 29

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 7 – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Politiikalla olisi pyrittävä parantamaan ja tukemaan työmarkkinaosallistumista, työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamista ja
  työmarkkinasiirtymiä
  , myös heikommassa asemassa olevilla alueilla. Jäsenvaltioiden olisi tehokkaasti
  aktivoitava
  henkilöitä, jotka voivat osallistua työmarkkinoille
  , ja annettava heille mahdollisuuksia
  . Tässä kyseeseen tulevat etenkin muita heikoimmassa asemassa olevat ryhmät, kuten matalan osaamistason työntekijät tai maahanmuuttajataustaiset henkilöt, myös tilapäistä suojelua saavat henkilöt, sekä syrjäytyneet romanit. Jäsenvaltioiden olisi laajennettava ja tehostettava aktiivista työmarkkinapolitiikkaa parantamalla sen kohdentamista, saavuttavuutta ja kattavuutta sekä yhdistämällä se paremmin työttömien sosiaalipalveluihin, koulutukseen ja toimeentulotukeen
  työnhaun
  aikana ottaen huomioon heidän oikeutensa ja velvollisuutensa. Jäsenvaltioiden olisi lisättävä julkisten työnvälityspalveluiden kapasiteettia tarjota työnhakijoille oikea-aikaista ja räätälöityä apua, vastata työmarkkinoiden nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin ja toteuttaa suoritusperusteista hallinnointia, jota tuetaan myös digitalisaation keinoin. | Politiikalla olisi pyrittävä parantamaan ja tukemaan työmarkkinaosallistumista, työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamista ja
  siirtymiä, erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää
  , myös heikommassa asemassa olevilla alueilla
  , mukaan lukien syrjäiset alueet ja maaseutualueet, epäsuotuisassa asemassa olevat alueet, saaret ja syrjäisimmät alueet
  . Jäsenvaltioiden olisi tehokkaasti
  tuettava
  henkilöitä, jotka voivat
  ja haluavat
  osallistua työmarkkinoille
  laadukkaan työpaikan löytämiseksi
  . Tässä kyseeseen tulevat etenkin muita heikoimmassa asemassa olevat ryhmät, kuten
  nuoret ja ikääntyneet,
  matalan osaamistason työntekijät
  , epäviralliset työntekijät, vammaiset henkilöt
  tai maahanmuuttajataustaiset henkilöt, myös tilapäistä suojelua saavat henkilöt, sekä syrjäytyneet romanit. Jäsenvaltioiden olisi laajennettava ja tehostettava aktiivista työmarkkinapolitiikkaa parantamalla sen kohdentamista, saavuttavuutta ja kattavuutta sekä yhdistämällä se paremmin työttömien sosiaalipalveluihin, koulutukseen ja
  kohtuulliseen
  toimeentulotukeen
  laadukkaan työpaikan etsimisen
  aikana ottaen huomioon heidän oikeutensa ja velvollisuutensa. Jäsenvaltioiden olisi lisättävä julkisten työnvälityspalveluiden kapasiteettia tarjota työnhakijoille oikea-aikaista ja räätälöityä apua, vastata työmarkkinoiden nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin
  sekä työnhakijoiden toiveet
  ja toteuttaa suoritusperusteista hallinnointia, jota tuetaan myös digitalisaation keinoin.
  Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että näitä palveluja ja tukea tarjotaan verkossa ja verkon ulkopuolella, jotta ne ovat esteettömiä kaikille, myös ikääntyneille ja vammaisille henkilöille, jotta ketään ei jätetä jälkeen. |

Komission teksti

Tarkistus

Politiikalla olisi pyrittävä parantamaan ja tukemaan työmarkkinaosallistumista, työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamista ja
  työmarkkinasiirtymiä
  , myös heikommassa asemassa olevilla alueilla. Jäsenvaltioiden olisi tehokkaasti
  aktivoitava
  henkilöitä, jotka voivat osallistua työmarkkinoille
  , ja annettava heille mahdollisuuksia
  . Tässä kyseeseen tulevat etenkin muita heikoimmassa asemassa olevat ryhmät, kuten matalan osaamistason työntekijät tai maahanmuuttajataustaiset henkilöt, myös tilapäistä suojelua saavat henkilöt, sekä syrjäytyneet romanit. Jäsenvaltioiden olisi laajennettava ja tehostettava aktiivista työmarkkinapolitiikkaa parantamalla sen kohdentamista, saavuttavuutta ja kattavuutta sekä yhdistämällä se paremmin työttömien sosiaalipalveluihin, koulutukseen ja toimeentulotukeen
  työnhaun
  aikana ottaen huomioon heidän oikeutensa ja velvollisuutensa. Jäsenvaltioiden olisi lisättävä julkisten työnvälityspalveluiden kapasiteettia tarjota työnhakijoille oikea-aikaista ja räätälöityä apua, vastata työmarkkinoiden nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin ja toteuttaa suoritusperusteista hallinnointia, jota tuetaan myös digitalisaation keinoin.

Politiikalla olisi pyrittävä parantamaan ja tukemaan työmarkkinaosallistumista, työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamista ja
  siirtymiä, erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää
  , myös heikommassa asemassa olevilla alueilla
  , mukaan lukien syrjäiset alueet ja maaseutualueet, epäsuotuisassa asemassa olevat alueet, saaret ja syrjäisimmät alueet
  . Jäsenvaltioiden olisi tehokkaasti
  tuettava
  henkilöitä, jotka voivat
  ja haluavat
  osallistua työmarkkinoille
  laadukkaan työpaikan löytämiseksi
  . Tässä kyseeseen tulevat etenkin muita heikoimmassa asemassa olevat ryhmät, kuten
  nuoret ja ikääntyneet,
  matalan osaamistason työntekijät
  , epäviralliset työntekijät, vammaiset henkilöt
  tai maahanmuuttajataustaiset henkilöt, myös tilapäistä suojelua saavat henkilöt, sekä syrjäytyneet romanit. Jäsenvaltioiden olisi laajennettava ja tehostettava aktiivista työmarkkinapolitiikkaa parantamalla sen kohdentamista, saavuttavuutta ja kattavuutta sekä yhdistämällä se paremmin työttömien sosiaalipalveluihin, koulutukseen ja
  kohtuulliseen
  toimeentulotukeen
  laadukkaan työpaikan etsimisen
  aikana ottaen huomioon heidän oikeutensa ja velvollisuutensa. Jäsenvaltioiden olisi lisättävä julkisten työnvälityspalveluiden kapasiteettia tarjota työnhakijoille oikea-aikaista ja räätälöityä apua, vastata työmarkkinoiden nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin
  sekä työnhakijoiden toiveet
  ja toteuttaa suoritusperusteista hallinnointia, jota tuetaan myös digitalisaation keinoin.
  Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että näitä palveluja ja tukea tarjotaan verkossa ja verkon ulkopuolella, jotta ne ovat esteettömiä kaikille, myös ikääntyneille ja vammaisille henkilöille, jotta ketään ei jätetä jälkeen.

Tarkistus 30

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 7 – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi tarjottava työttömille kohtuulliseksi ajaksi riittävät työttömyysetuudet sosiaalivakuutusmaksujen ja kansallisten kelpoisuussääntöjen mukaisesti.
  Työttömyysetuudet
  eivät
  saisi heikentää kannustimia
  työttömien
  nopeaan paluuseen
  työmarkkinoille, ja niiden lisäksi olisi harjoitettava aktiivista työmarkkinapolitiikkaa. | Jäsenvaltioiden olisi tarjottava työttömille kohtuulliseksi ajaksi riittävät työttömyysetuudet sosiaalivakuutusmaksujen ja kansallisten kelpoisuussääntöjen mukaisesti.
  Tällaiset etuudet
  eivät
  saa viivästyttää
  työttömien
  nopeaa paluuta
  työmarkkinoille
  , kuten pilarin periaatteessa numero 13 esitetään
  , ja niiden lisäksi olisi harjoitettava aktiivista työmarkkinapolitiikkaa. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi tarjottava työttömille kohtuulliseksi ajaksi riittävät työttömyysetuudet sosiaalivakuutusmaksujen ja kansallisten kelpoisuussääntöjen mukaisesti.
  Työttömyysetuudet
  eivät
  saisi heikentää kannustimia
  työttömien
  nopeaan paluuseen
  työmarkkinoille, ja niiden lisäksi olisi harjoitettava aktiivista työmarkkinapolitiikkaa.

Jäsenvaltioiden olisi tarjottava työttömille kohtuulliseksi ajaksi riittävät työttömyysetuudet sosiaalivakuutusmaksujen ja kansallisten kelpoisuussääntöjen mukaisesti.
  Tällaiset etuudet
  eivät
  saa viivästyttää
  työttömien
  nopeaa paluuta
  työmarkkinoille
  , kuten pilarin periaatteessa numero 13 esitetään
  , ja niiden lisäksi olisi harjoitettava aktiivista työmarkkinapolitiikkaa.

Tarkistus 31

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 7 – 4 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Oppijoiden ja työntekijöiden
  liikkuvuutta
  olisi tuettava asianmukaisesti
  , jotta
  voitaisiin parantaa osaamista
  ja
  työllistyvyyttä
  ja hyödyntää
  Euroopan
  työmarkkinoiden koko potentiaalia, samalla
  kun varmistetaan tasapuoliset edellytykset kaikille
  ,
  jotka harjoittavat
  toimintaa
  valtioiden rajojen yli, ja tiivistetään Euroopan työviranomaisen tuella
  hallinnollista yhteistyötä kansallisten hallintojen välillä liikkuvien työntekijöiden osalta. Kriittisissä ammateissa toimivien työntekijöiden sekä raja-, kausi- ja lähetettyjen työntekijöiden liikkuvuutta olisi tuettava silloin, kun rajat suljetaan väliaikaisesti
  kansanterveysnäkökohtien vuoksi
  . | Jäsenvaltioiden olisi tuettava työvoiman liikkuvuutta kaikkialla unionissa, jotta voidaan korjata alueellinen ja alakohtainen työvoimapula ja hyödyntää unionin työmarkkinoiden koko potentiaalia puuttumalla samalla tehokkaasti aivovuodon kielteiseen vaikutukseen tietyillä alueilla.
  Samalla
  olisi tuettava oppijoiden ja työntekijöiden liikkuvuutta, jotta voidaan lisätä heidän taitotietoaan
  ,
  osaamistaan ja työllistettävyyttään erityisesti vahvistamalla edelleen Erasmus+-ohjelmaa. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava kaikkien rajatylittävää
  toimintaa
  harjoittavien oikeudet ja kunnolliset työehdot sekä sosiaaliturvaoikeuksien ja -etuuksien siirrettävyys parantamalla
  hallinnollista yhteistyötä kansallisten hallintojen välillä liikkuvien työntekijöiden osalta
  sekä hyödyntämällä Euroopan työviranomaisen tukea
  . Kriittisissä ammateissa toimivien työntekijöiden sekä raja-, kausi- ja lähetettyjen työntekijöiden
  oikeudenmukaista
  liikkuvuutta olisi tuettava
  ja heidän oikeuksiaan olisi kunnioitettava myös
  silloin, kun rajat suljetaan väliaikaisesti
  , esimerkiksi terveyden ja turvallisuuden, verotuksellisen kotipaikan ja sosiaaliturvan koordinoinnin osalta
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Oppijoiden ja työntekijöiden
  liikkuvuutta
  olisi tuettava asianmukaisesti
  , jotta
  voitaisiin parantaa osaamista
  ja
  työllistyvyyttä
  ja hyödyntää
  Euroopan
  työmarkkinoiden koko potentiaalia, samalla
  kun varmistetaan tasapuoliset edellytykset kaikille
  ,
  jotka harjoittavat
  toimintaa
  valtioiden rajojen yli, ja tiivistetään Euroopan työviranomaisen tuella
  hallinnollista yhteistyötä kansallisten hallintojen välillä liikkuvien työntekijöiden osalta. Kriittisissä ammateissa toimivien työntekijöiden sekä raja-, kausi- ja lähetettyjen työntekijöiden liikkuvuutta olisi tuettava silloin, kun rajat suljetaan väliaikaisesti
  kansanterveysnäkökohtien vuoksi
  .

Jäsenvaltioiden olisi tuettava työvoiman liikkuvuutta kaikkialla unionissa, jotta voidaan korjata alueellinen ja alakohtainen työvoimapula ja hyödyntää unionin työmarkkinoiden koko potentiaalia puuttumalla samalla tehokkaasti aivovuodon kielteiseen vaikutukseen tietyillä alueilla.
  Samalla
  olisi tuettava oppijoiden ja työntekijöiden liikkuvuutta, jotta voidaan lisätä heidän taitotietoaan
  ,
  osaamistaan ja työllistettävyyttään erityisesti vahvistamalla edelleen Erasmus+-ohjelmaa. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava kaikkien rajatylittävää
  toimintaa
  harjoittavien oikeudet ja kunnolliset työehdot sekä sosiaaliturvaoikeuksien ja -etuuksien siirrettävyys parantamalla
  hallinnollista yhteistyötä kansallisten hallintojen välillä liikkuvien työntekijöiden osalta
  sekä hyödyntämällä Euroopan työviranomaisen tukea
  . Kriittisissä ammateissa toimivien työntekijöiden sekä raja-, kausi- ja lähetettyjen työntekijöiden
  oikeudenmukaista
  liikkuvuutta olisi tuettava
  ja heidän oikeuksiaan olisi kunnioitettava myös
  silloin, kun rajat suljetaan väliaikaisesti
  , esimerkiksi terveyden ja turvallisuuden, verotuksellisen kotipaikan ja sosiaaliturvan koordinoinnin osalta
  .

Tarkistus 32

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 7 – 4 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä liikkuvien työntekijöiden, mukaan lukien itsenäiset ammatinharjoittajat, jotka työskentelevät toisessa jäsenvaltiossa, sosiaaliturvan koordinoimiseksi. Sosiaaliturvajärjestelmien nykyaikaistamisen olisi edistettävä unionin työmarkkinoiden periaatteita, joilla taataan kestävät kansalliset sosiaaliturvajärjestelmät, joissa vältetään suojelussa esiintyviä puutteita ja viime kädessä varmistetaan tuottava työvoima. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi tehostettava elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin välineiden mukaisten kansallisten suunnitelmiensa avulla julkisten palvelujen digitalisointia niiden toiminnan laadun parantamiseksi, erityisesti panemalla täysimääräisesti täytäntöön sosiaaliturvatietojen sähköisen vaihdon järjestelmä. Jäsenvaltioiden olisi lisättävä rajatylittäviä kumppanuuksia sekä edistettävä ja käytettävä asiaankuuluvia eurooppalaisia välineitä, kuten Euroopan työnvälitysverkostoa (Eures) ja julkisten työvoimapalvelujen verkostoa, liikkuvien työntekijöiden tukemiseksi, erityisesti tarjoamalla heille kattavaa tietoa työmahdollisuuksista ja sosiaalisesta suojelusta. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä liikkuvien työntekijöiden, mukaan lukien itsenäiset ammatinharjoittajat, jotka työskentelevät toisessa jäsenvaltiossa, sosiaaliturvan koordinoimiseksi. Sosiaaliturvajärjestelmien nykyaikaistamisen olisi edistettävä unionin työmarkkinoiden periaatteita, joilla taataan kestävät kansalliset sosiaaliturvajärjestelmät, joissa vältetään suojelussa esiintyviä puutteita ja viime kädessä varmistetaan tuottava työvoima. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi tehostettava elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin välineiden mukaisten kansallisten suunnitelmiensa avulla julkisten palvelujen digitalisointia niiden toiminnan laadun parantamiseksi, erityisesti panemalla täysimääräisesti täytäntöön sosiaaliturvatietojen sähköisen vaihdon järjestelmä. Jäsenvaltioiden olisi lisättävä rajatylittäviä kumppanuuksia sekä edistettävä ja käytettävä asiaankuuluvia eurooppalaisia välineitä, kuten Euroopan työnvälitysverkostoa (Eures) ja julkisten työvoimapalvelujen verkostoa, liikkuvien työntekijöiden tukemiseksi, erityisesti tarjoamalla heille kattavaa tietoa työmahdollisuuksista ja sosiaalisesta suojelusta.

Tarkistus 33

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 7 – 5 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi myös pyrittävä luomaan asianmukaiset olosuhteet uudenlaisille työnteon muodoille ja hyödynnettävä niiden työpaikkoja synnyttävää potentiaalia, mutta samalla varmistettava, ettei sosiaalisten oikeuksien kunnioittamisesta tingitä. Jäsenvaltioiden olisikin
  tarjottava neuvontaa ja ohjausta siitä
  ,
  miten
  oikeuksia ja velvollisuuksia sovelletaan, kun kyseessä ovat epätyypilliset työsopimukset ja uudenlaiset työnteon muodot, esimerkiksi digitaalisilla alustoilla tehtävä työ. Työmarkkinaosapuolilla voi olla tässä ratkaiseva rooli, ja jäsenvaltioiden olisi tuettava niitä epätyypillisissä työsuhteissa olevien ja alustatyötä tekevien henkilöiden tavoittamisessa ja edustamisessa. Jäsenvaltioiden olisi tuettava myös täytäntöönpanoa
  – esimerkiksi laatimalla
  ohjeita tai
  järjestämällä
  erityiskoulutusta työsuojeluviranomaisille – kun on kyse haasteista, jotka johtuvat työn organisoinnin uusista muodoista, kuten algoritmijohtamisesta, tietovalvonnasta tai pysyvästä tai lähes pysyvästä etätyöstä. | Jäsenvaltioiden olisi myös pyrittävä luomaan asianmukaiset olosuhteet uudenlaisille työnteon muodoille ja hyödynnettävä niiden työpaikkoja synnyttävää potentiaalia, mutta samalla varmistettava, ettei
  työlainsäädännön noudattamisesta ja
  sosiaalisten oikeuksien kunnioittamisesta tingitä. Jäsenvaltioiden olisikin
  varmistettava
  ,
  että
  oikeuksia ja velvollisuuksia sovelletaan, kun kyseessä ovat epätyypilliset työsopimukset ja uudenlaiset työnteon muodot, esimerkiksi digitaalisilla alustoilla tehtävä työ
  , ja tarjottava tarvittaessa neuvontaa ja ohjausta. Samalla jäsenvaltioiden olisi edistettävä siirtymistä vakituisiin työsuhteisiin pilarin mukaisesti
  . Työmarkkinaosapuolilla voi olla tässä ratkaiseva rooli, ja jäsenvaltioiden olisi tuettava niitä epätyypillisissä työsuhteissa olevien ja alustatyötä tekevien henkilöiden tavoittamisessa ja edustamisessa
  samalla kun helpotetaan aidosti itsenäisten ammatinharjoittajien kollektiivista edustusta ja työtaistelutoimia
  . Jäsenvaltioiden olisi tuettava myös täytäntöönpanoa
  , muun muassa tarjoamalla riittäviä henkilöresursseja ja taloudellisia resursseja,
  ohjeita tai erityiskoulutusta työsuojeluviranomaisille, kun on kyse haasteista, jotka johtuvat työn organisoinnin uusista muodoista, kuten algoritmijohtamisesta, tietovalvonnasta tai pysyvästä tai lähes pysyvästä etätyöstä
  , sekä tehokkaista, oikeasuhteisista ja varoittavista seuraamuksista
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi myös pyrittävä luomaan asianmukaiset olosuhteet uudenlaisille työnteon muodoille ja hyödynnettävä niiden työpaikkoja synnyttävää potentiaalia, mutta samalla varmistettava, ettei sosiaalisten oikeuksien kunnioittamisesta tingitä. Jäsenvaltioiden olisikin
  tarjottava neuvontaa ja ohjausta siitä
  ,
  miten
  oikeuksia ja velvollisuuksia sovelletaan, kun kyseessä ovat epätyypilliset työsopimukset ja uudenlaiset työnteon muodot, esimerkiksi digitaalisilla alustoilla tehtävä työ. Työmarkkinaosapuolilla voi olla tässä ratkaiseva rooli, ja jäsenvaltioiden olisi tuettava niitä epätyypillisissä työsuhteissa olevien ja alustatyötä tekevien henkilöiden tavoittamisessa ja edustamisessa. Jäsenvaltioiden olisi tuettava myös täytäntöönpanoa
  – esimerkiksi laatimalla
  ohjeita tai
  järjestämällä
  erityiskoulutusta työsuojeluviranomaisille – kun on kyse haasteista, jotka johtuvat työn organisoinnin uusista muodoista, kuten algoritmijohtamisesta, tietovalvonnasta tai pysyvästä tai lähes pysyvästä etätyöstä.

Jäsenvaltioiden olisi myös pyrittävä luomaan asianmukaiset olosuhteet uudenlaisille työnteon muodoille ja hyödynnettävä niiden työpaikkoja synnyttävää potentiaalia, mutta samalla varmistettava, ettei
  työlainsäädännön noudattamisesta ja
  sosiaalisten oikeuksien kunnioittamisesta tingitä. Jäsenvaltioiden olisikin
  varmistettava
  ,
  että
  oikeuksia ja velvollisuuksia sovelletaan, kun kyseessä ovat epätyypilliset työsopimukset ja uudenlaiset työnteon muodot, esimerkiksi digitaalisilla alustoilla tehtävä työ
  , ja tarjottava tarvittaessa neuvontaa ja ohjausta. Samalla jäsenvaltioiden olisi edistettävä siirtymistä vakituisiin työsuhteisiin pilarin mukaisesti
  . Työmarkkinaosapuolilla voi olla tässä ratkaiseva rooli, ja jäsenvaltioiden olisi tuettava niitä epätyypillisissä työsuhteissa olevien ja alustatyötä tekevien henkilöiden tavoittamisessa ja edustamisessa
  samalla kun helpotetaan aidosti itsenäisten ammatinharjoittajien kollektiivista edustusta ja työtaistelutoimia
  . Jäsenvaltioiden olisi tuettava myös täytäntöönpanoa
  , muun muassa tarjoamalla riittäviä henkilöresursseja ja taloudellisia resursseja,
  ohjeita tai erityiskoulutusta työsuojeluviranomaisille, kun on kyse haasteista, jotka johtuvat työn organisoinnin uusista muodoista, kuten algoritmijohtamisesta, tietovalvonnasta tai pysyvästä tai lähes pysyvästä etätyöstä
  , sekä tehokkaista, oikeasuhteisista ja varoittavista seuraamuksista
  .

Tarkistus 34

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 7 – 6 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tehostamiseksi ja sosioekonomisten vaikutusten parantamiseksi – myös esimerkiksi
  Ukrainan sodan
  kaltaisina kriisiaikoina – varmistettava nykyisten kansallisten käytäntöjen pohjalta, että työmarkkinaosapuolet otetaan riittävän ajoissa ja tarkoituksenmukaisella tavalla mukaan työllisyys-, sosiaali- ja tarvittaessa
  talousuudistusten
  ja -politiikan suunnitteluun ja toteutukseen
  , myös tukemalla työmarkkinaosapuolten valmiuksien parantamista
  . Jäsenvaltioiden olisi edistettävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja
  työehtosopimusneuvotteluja
  . Työmarkkinaosapuolia olisi kannustettava neuvottelemaan ja laatimaan työehtosopimuksia niiden kannalta merkityksellisissä asioissa kunnioittaen kaikilta osin niiden itsenäisyyttä ja työtaisteluoikeutta. | Jäsenvaltioiden olisi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun
  edistämiseksi,
  tehostamiseksi ja
  vilkastuttamiseksi sekä
  sosioekonomisten vaikutusten parantamiseksi – myös esimerkiksi
  Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen
  kaltaisina kriisiaikoina
  , elinkustannusten noustessa ja ilmastonmuutoksen kiihtyessä
   –
  tuettava työmarkkinaosapuolten vahvistamista kaikilla tasoilla ja
  varmistettava nykyisten kansallisten käytäntöjen pohjalta, että työmarkkinaosapuolet otetaan riittävän ajoissa ja tarkoituksenmukaisella tavalla mukaan työllisyys-, sosiaali- ja tarvittaessa
  talous- ja ympäristöuudistusten
  ja -politiikan suunnitteluun ja toteutukseen. Jäsenvaltioiden olisi
  vahvistettava ja
  edistettävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja
  työehtosopimusneuvottelujen kattavuuden laajentamista
  . Työmarkkinaosapuolia olisi kannustettava neuvottelemaan ja laatimaan työehtosopimuksia niiden kannalta merkityksellisissä asioissa kunnioittaen kaikilta osin niiden itsenäisyyttä ja työtaisteluoikeutta. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tehostamiseksi ja sosioekonomisten vaikutusten parantamiseksi – myös esimerkiksi
  Ukrainan sodan
  kaltaisina kriisiaikoina – varmistettava nykyisten kansallisten käytäntöjen pohjalta, että työmarkkinaosapuolet otetaan riittävän ajoissa ja tarkoituksenmukaisella tavalla mukaan työllisyys-, sosiaali- ja tarvittaessa
  talousuudistusten
  ja -politiikan suunnitteluun ja toteutukseen
  , myös tukemalla työmarkkinaosapuolten valmiuksien parantamista
  . Jäsenvaltioiden olisi edistettävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja
  työehtosopimusneuvotteluja
  . Työmarkkinaosapuolia olisi kannustettava neuvottelemaan ja laatimaan työehtosopimuksia niiden kannalta merkityksellisissä asioissa kunnioittaen kaikilta osin niiden itsenäisyyttä ja työtaisteluoikeutta.

Jäsenvaltioiden olisi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun
  edistämiseksi,
  tehostamiseksi ja
  vilkastuttamiseksi sekä
  sosioekonomisten vaikutusten parantamiseksi – myös esimerkiksi
  Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen
  kaltaisina kriisiaikoina
  , elinkustannusten noustessa ja ilmastonmuutoksen kiihtyessä
   –
  tuettava työmarkkinaosapuolten vahvistamista kaikilla tasoilla ja
  varmistettava nykyisten kansallisten käytäntöjen pohjalta, että työmarkkinaosapuolet otetaan riittävän ajoissa ja tarkoituksenmukaisella tavalla mukaan työllisyys-, sosiaali- ja tarvittaessa
  talous- ja ympäristöuudistusten
  ja -politiikan suunnitteluun ja toteutukseen. Jäsenvaltioiden olisi
  vahvistettava ja
  edistettävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja
  työehtosopimusneuvottelujen kattavuuden laajentamista
  . Työmarkkinaosapuolia olisi kannustettava neuvottelemaan ja laatimaan työehtosopimuksia niiden kannalta merkityksellisissä asioissa kunnioittaen kaikilta osin niiden itsenäisyyttä ja työtaisteluoikeutta.

Tarkistus 35

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 7 – 7 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ja nykyisten kansallisten käytäntöjen pohjalta otettava huomioon asiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen kokemukset työllisyys- ja sosiaalialan kysymyksistä. | Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ja nykyisten kansallisten käytäntöjen pohjalta otettava huomioon asiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen
  asiantuntemus ja
  kokemukset työllisyys-
  , ympäristö-
  ja sosiaalialan kysymyksistä
  , mukaan lukien järjestöt, jotka edustavat muita heikommassa asemassa olevia ryhmiä ja tekevät tiivistä yhteistyötä näiden ryhmien kanssa, joilla on vaikeuksia työmarkkinoilla ja laadukkaiden työpaikkojen saannissa. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi tuettava voittoa tavoittelemattomia sosiaali- ja työvoimapalveluja tarjoavia kansalaisjärjestöjä. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ja nykyisten kansallisten käytäntöjen pohjalta otettava huomioon asiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen kokemukset työllisyys- ja sosiaalialan kysymyksistä.

Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ja nykyisten kansallisten käytäntöjen pohjalta otettava huomioon asiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen
  asiantuntemus ja
  kokemukset työllisyys-
  , ympäristö-
  ja sosiaalialan kysymyksistä
  , mukaan lukien järjestöt, jotka edustavat muita heikommassa asemassa olevia ryhmiä ja tekevät tiivistä yhteistyötä näiden ryhmien kanssa, joilla on vaikeuksia työmarkkinoilla ja laadukkaiden työpaikkojen saannissa. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi tuettava voittoa tavoittelemattomia sosiaali- ja työvoimapalveluja tarjoavia kansalaisjärjestöjä.

Tarkistus 36

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 7 – 7 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Terveellinen ja turvallinen työpaikka on elintärkeä. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että työnantajat kantavat vastuunsa työntekijöiden terveydestä ja turvallisuudesta ja antavat työntekijöille ja heidän edustajilleen riittävästi tietoa, arvioivat riskejä ja toteuttavat ehkäiseviä toimenpiteitä, ja tuettava tätä. Tähän olisi sisällyttävä kuolemaan johtavien työtapaturmien ja työperäisten syöpätapausten määrän vähentäminen nollaan vahvistamalla muun muassa sitovat työperäisen altistuksen raja-arvot vaarallisille aineille työpaikalla. Tältä osin jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon työperäisten psykososiaalisten riskien, ammattitautien ja ilmastonmuutokseen liittyvien riskien, kuten helleaaltojen, kuivuuden tai maastopalojen, vaikutus työntekijöiden terveyteen ja turvallisuuteen erityisesti rakennusalalla, maataloudessa ja julkisissa palveluissa. Jäsenvaltioiden olisi puututtava nykyisten ja tulevien kriisien aiheuttamiin työmarkkinavaikutuksiin ja ennakoitava niitä myös ilmastokriisin ja Euroopan avoimen strategisen riippumattomuuden yhteydessä tukemalla työntekijöitä, jotka ovat tilapäisesti työttömiä tai jotka tekevät lyhennettyä työaikaa, koska työnantajat joutuvat keskeyttämään toimintansa tai palvelujen tarjoamisen, sekä tukemalla itsenäisiä ammatinharjoittajia ja pienyrityksiä, jotta ne voivat säilyttää henkilöstönsä ja jatkaa toimintaansa tai palvelujen tarjoamista. |

Komission teksti

Tarkistus

Terveellinen ja turvallinen työpaikka on elintärkeä. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että työnantajat kantavat vastuunsa työntekijöiden terveydestä ja turvallisuudesta ja antavat työntekijöille ja heidän edustajilleen riittävästi tietoa, arvioivat riskejä ja toteuttavat ehkäiseviä toimenpiteitä, ja tuettava tätä. Tähän olisi sisällyttävä kuolemaan johtavien työtapaturmien ja työperäisten syöpätapausten määrän vähentäminen nollaan vahvistamalla muun muassa sitovat työperäisen altistuksen raja-arvot vaarallisille aineille työpaikalla. Tältä osin jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon työperäisten psykososiaalisten riskien, ammattitautien ja ilmastonmuutokseen liittyvien riskien, kuten helleaaltojen, kuivuuden tai maastopalojen, vaikutus työntekijöiden terveyteen ja turvallisuuteen erityisesti rakennusalalla, maataloudessa ja julkisissa palveluissa. Jäsenvaltioiden olisi puututtava nykyisten ja tulevien kriisien aiheuttamiin työmarkkinavaikutuksiin ja ennakoitava niitä myös ilmastokriisin ja Euroopan avoimen strategisen riippumattomuuden yhteydessä tukemalla työntekijöitä, jotka ovat tilapäisesti työttömiä tai jotka tekevät lyhennettyä työaikaa, koska työnantajat joutuvat keskeyttämään toimintansa tai palvelujen tarjoamisen, sekä tukemalla itsenäisiä ammatinharjoittajia ja pienyrityksiä, jotta ne voivat säilyttää henkilöstönsä ja jatkaa toimintaansa tai palvelujen tarjoamista.

Tarkistus 37

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 8 – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi edistettävä kaikille avoimia osallistavia työmarkkinoita toteuttamalla tehokkaita toimenpiteitä, joilla torjutaan kaikenlaista syrjintää ja edistetään kaikkien ja etenkin työmarkkinoilla aliedustettuina olevien ryhmien yhtäläisiä mahdollisuuksia
  . Tässä olisi kiinnitettävä
  asianmukaista huomiota alueelliseen ulottuvuuteen.
  Jäsenvaltioiden
  olisi varmistettava yhdenvertainen kohtelu työllisyyden, sosiaalisen suojelun, terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon, koulutuksen ja tavaroiden tai palvelujen saatavuuden suhteen sukupuolesta, rodusta tai etnisestä alkuperästä, uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumatta. | Jäsenvaltioiden olisi edistettävä
  sosiaalisia oikeuksia
  kaikille avoimia osallistavia työmarkkinoita toteuttamalla tehokkaita toimenpiteitä, joilla torjutaan kaikenlaista syrjintää ja
  stereotypioita ja
  edistetään kaikkien ja etenkin työmarkkinoilla aliedustettuina olevien
  tai muita heikommassa asemassa olevien
  ryhmien yhtäläisiä mahdollisuuksia
  kiinnittämällä
  asianmukaista huomiota alueelliseen ulottuvuuteen.
  Niiden
  olisi varmistettava
  sama palkka samasta tai samanarvoisesta työstä, yksilöllinen tuki työnhakijoille sekä
  yhdenvertainen kohtelu
  ja samat oikeudet
  työllisyyden, sosiaalisen suojelun, terveydenhuollon
  , lastenhoidon
  ja pitkäaikaishoidon,
  asumisen,
  koulutuksen ja tavaroiden tai palvelujen saatavuuden suhteen sukupuolesta, rodusta tai etnisestä alkuperästä
  , sosiaalisesta taustasta
  , uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumatta. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi edistettävä kaikille avoimia osallistavia työmarkkinoita toteuttamalla tehokkaita toimenpiteitä, joilla torjutaan kaikenlaista syrjintää ja edistetään kaikkien ja etenkin työmarkkinoilla aliedustettuina olevien ryhmien yhtäläisiä mahdollisuuksia
  . Tässä olisi kiinnitettävä
  asianmukaista huomiota alueelliseen ulottuvuuteen.
  Jäsenvaltioiden
  olisi varmistettava yhdenvertainen kohtelu työllisyyden, sosiaalisen suojelun, terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon, koulutuksen ja tavaroiden tai palvelujen saatavuuden suhteen sukupuolesta, rodusta tai etnisestä alkuperästä, uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumatta.

Jäsenvaltioiden olisi edistettävä
  sosiaalisia oikeuksia
  kaikille avoimia osallistavia työmarkkinoita toteuttamalla tehokkaita toimenpiteitä, joilla torjutaan kaikenlaista syrjintää ja
  stereotypioita ja
  edistetään kaikkien ja etenkin työmarkkinoilla aliedustettuina olevien
  tai muita heikommassa asemassa olevien
  ryhmien yhtäläisiä mahdollisuuksia
  kiinnittämällä
  asianmukaista huomiota alueelliseen ulottuvuuteen.
  Niiden
  olisi varmistettava
  sama palkka samasta tai samanarvoisesta työstä, yksilöllinen tuki työnhakijoille sekä
  yhdenvertainen kohtelu
  ja samat oikeudet
  työllisyyden, sosiaalisen suojelun, terveydenhuollon
  , lastenhoidon
  ja pitkäaikaishoidon,
  asumisen,
  koulutuksen ja tavaroiden tai palvelujen saatavuuden suhteen sukupuolesta, rodusta tai etnisestä alkuperästä
  , sosiaalisesta taustasta
  , uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumatta.

Tarkistus 38

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 8 – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi nykyaikaistettava sosiaalisen suojelun järjestelmiä, jotta niillä voidaan tarjota kaikille kaikissa elämänvaiheissa riittävää, tehokasta, toimivaa ja kestävää sosiaalista suojelua, jolla edistetään sosiaalista osallisuutta ja
  sosiaalisen aseman kohentamista
  ,
  kannustetaan
  työmarkkinoille osallistumista, tuetaan sosiaalisia investointeja,
  torjutaan
  köyhyyttä sekä puututaan eriarvoisuuteen, myös niiden verotus- ja etuusjärjestelmien rakenteen kautta ja arvioimalla politiikkojen jakaumavaikutuksia. Yleiskattavien toimintamallien täydentäminen
  valikoivilla
  toimintamalleilla parantaa sosiaalisen suojelun järjestelmien tehokkuutta.
  Sosiaalisen suojelun järjestelmien nykyaikaistamisella
  olisi
  myös pyrittävä parantamaan niiden
  kykyä
  selvitä
  monitahoisista haasteista. | Jäsenvaltioiden olisi nykyaikaistettava sosiaalisen suojelun järjestelmiä
  ja investoitava niihin
  , jotta niillä voidaan tarjota kaikille kaikissa elämänvaiheissa riittävää, tehokasta, toimivaa ja kestävää sosiaalista suojelua, jolla edistetään sosiaalista osallisuutta ja
  ylöspäin tapahtuvaa sosiaalista lähentymistä ja liikkuvuutta
  ,
  tuetaan
  työmarkkinoille osallistumista
  ja pääsyä laadukkaisiin työpaikkoihin ja tarjotaan kannustimia tähän
  , tuetaan sosiaalisia investointeja,
  poistetaan
  köyhyyttä
  , myös työssäkäyvien köyhyyttä,
  sekä puututaan eriarvoisuuteen, myös niiden verotus- ja etuusjärjestelmien
  progressiivisen
  rakenteen kautta ja arvioimalla politiikkojen jakaumavaikutuksia. Yleiskattavien toimintamallien täydentäminen
  kohdennetuilla
  toimintamalleilla parantaa sosiaalisen suojelun järjestelmien tehokkuutta.
  Jäsenvaltioiden
  olisi
  parannettava sosiaalisen suojelun järjestelmiensä
  kykyä
  selviytyä
  monitahoisista haasteista
  ja parannettava niiden kestävyyttä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi nykyaikaistettava sosiaalisen suojelun järjestelmiä, jotta niillä voidaan tarjota kaikille kaikissa elämänvaiheissa riittävää, tehokasta, toimivaa ja kestävää sosiaalista suojelua, jolla edistetään sosiaalista osallisuutta ja
  sosiaalisen aseman kohentamista
  ,
  kannustetaan
  työmarkkinoille osallistumista, tuetaan sosiaalisia investointeja,
  torjutaan
  köyhyyttä sekä puututaan eriarvoisuuteen, myös niiden verotus- ja etuusjärjestelmien rakenteen kautta ja arvioimalla politiikkojen jakaumavaikutuksia. Yleiskattavien toimintamallien täydentäminen
  valikoivilla
  toimintamalleilla parantaa sosiaalisen suojelun järjestelmien tehokkuutta.
  Sosiaalisen suojelun järjestelmien nykyaikaistamisella
  olisi
  myös pyrittävä parantamaan niiden
  kykyä
  selvitä
  monitahoisista haasteista.

Jäsenvaltioiden olisi nykyaikaistettava sosiaalisen suojelun järjestelmiä
  ja investoitava niihin
  , jotta niillä voidaan tarjota kaikille kaikissa elämänvaiheissa riittävää, tehokasta, toimivaa ja kestävää sosiaalista suojelua, jolla edistetään sosiaalista osallisuutta ja
  ylöspäin tapahtuvaa sosiaalista lähentymistä ja liikkuvuutta
  ,
  tuetaan
  työmarkkinoille osallistumista
  ja pääsyä laadukkaisiin työpaikkoihin ja tarjotaan kannustimia tähän
  , tuetaan sosiaalisia investointeja,
  poistetaan
  köyhyyttä
  , myös työssäkäyvien köyhyyttä,
  sekä puututaan eriarvoisuuteen, myös niiden verotus- ja etuusjärjestelmien
  progressiivisen
  rakenteen kautta ja arvioimalla politiikkojen jakaumavaikutuksia. Yleiskattavien toimintamallien täydentäminen
  kohdennetuilla
  toimintamalleilla parantaa sosiaalisen suojelun järjestelmien tehokkuutta.
  Jäsenvaltioiden
  olisi
  parannettava sosiaalisen suojelun järjestelmiensä
  kykyä
  selviytyä
  monitahoisista haasteista
  ja parannettava niiden kestävyyttä
  .

Tarkistus 39

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 8 – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä ja yhdennettävä aktiivisen osallisuuden kolmea osa-aluetta, jotka ovat riittävä toimeentulotuki, osallistavat työmarkkinat ja laadukkaat
  mahdollistavat
  palvelut yksilöllisiin tarpeisiin vastaamiseksi. Sosiaalisen suojelun järjestelmillä olisi varmistettava
  riittävä vähimmäistoimeentulotuki
  kaikille, joilla ei ole riittävästi varoja, ja edistettävä sosiaalista osallisuutta
  rohkaisemalla ihmisiä osallistumaan aktiivisesti
  työmarkkinoille ja
  yhteiskunnan toimintaan
  , myös tarjoamalla kohdennetusti
  sosiaalipalveluja
  . | Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä ja yhdennettävä aktiivisen osallisuuden kolmea osa-aluetta, jotka ovat riittävä toimeentulotuki, osallistavat työmarkkinat ja laadukkaat palvelut yksilöllisiin tarpeisiin vastaamiseksi. Sosiaalisen suojelun järjestelmillä olisi varmistettava
  riittävän vähimmäistoimeentulotuen

   (1 a)

  saatavuus
  kaikille, joilla ei ole riittävästi varoja,
  jotta voidaan varmistaa ihmisarvoinen elämä,
  ja edistettävä sosiaalista osallisuutta
  tukemalla ihmisten aktiivista osallistumista ja palaamista
  työmarkkinoille ja
  yhteiskuntaan
  , myös tarjoamalla kohdennetusti
  saataville mahdollistavia tavaroita ja sosiaalipalveluja. Sosiaalisen suojelun järjestelmien saatavuutta olisi seurattava ja arvioitava oikeuksiin perustuvalla lähestymistavalla. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä ja yhdennettävä aktiivisen osallisuuden kolmea osa-aluetta, jotka ovat riittävä toimeentulotuki, osallistavat työmarkkinat ja laadukkaat
  mahdollistavat
  palvelut yksilöllisiin tarpeisiin vastaamiseksi. Sosiaalisen suojelun järjestelmillä olisi varmistettava
  riittävä vähimmäistoimeentulotuki
  kaikille, joilla ei ole riittävästi varoja, ja edistettävä sosiaalista osallisuutta
  rohkaisemalla ihmisiä osallistumaan aktiivisesti
  työmarkkinoille ja
  yhteiskunnan toimintaan
  , myös tarjoamalla kohdennetusti
  sosiaalipalveluja
  .

Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä ja yhdennettävä aktiivisen osallisuuden kolmea osa-aluetta, jotka ovat riittävä toimeentulotuki, osallistavat työmarkkinat ja laadukkaat palvelut yksilöllisiin tarpeisiin vastaamiseksi. Sosiaalisen suojelun järjestelmillä olisi varmistettava
  riittävän vähimmäistoimeentulotuen

   (1 a)

  saatavuus
  kaikille, joilla ei ole riittävästi varoja,
  jotta voidaan varmistaa ihmisarvoinen elämä,
  ja edistettävä sosiaalista osallisuutta
  tukemalla ihmisten aktiivista osallistumista ja palaamista
  työmarkkinoille ja
  yhteiskuntaan
  , myös tarjoamalla kohdennetusti
  saataville mahdollistavia tavaroita ja sosiaalipalveluja. Sosiaalisen suojelun järjestelmien saatavuutta olisi seurattava ja arvioitava oikeuksiin perustuvalla lähestymistavalla.

Tarkistus 40

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 8 – 4 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kohtuuhintaisten
  ,
  helposti saatavien
  ja
  laadukkaiden palvelujen, kuten varhaiskasvatuksen, iltapäivähoidon
  ,
  yleissivistävän
  ja
  ammatillisen koulutuksen
  ,
  asumisen sekä terveydenhuollon
  ja
  pitkäaikaishoidon, saatavuus on välttämätöntä yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamiseksi. Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan, mukaan lukien työssäkäyvien köyhyys
  ,
  vuodelle 2030 asetetun köyhyyden vähentämistä koskevan EU:n yleistavoitteen mukaisesti
  . Etenkin lapsiköyhyyteen olisi puututtava kattavilla ja yhdennetyillä toimenpiteillä, ja tässä
  keinona on
  erityisesti eurooppalaisen lapsitakuun toteuttaminen kaikilta osin. | Kun otetaan huomioon köyhyyden jatkuvasti hälyttävä taso
  ,
  covid-19-kriisin
  ja
  Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vaikutukset
  ,
  elinkustannusten nousu
  ja
  kiihtyvä ilmastonmuutos
  ,
  tarvitaan lisätoimia köyhyyden
  ja
  sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi työssäkäyvien köyhyyttä, energia- ja liikenneköyhyyttä, elintarvikeköyhyyttä ja asunnottomuutta koskevan horisontaalisen strategian avulla. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota lapsiin
  ,
  ikääntyneisiin, yksinhuoltajiin, erityisesti yksinhuoltajaäiteihin, etnisiin vähemmistöihin, maahanmuuttajiin ja vammaisiin henkilöihin
  . Etenkin lapsiköyhyyteen olisi puututtava kattavilla ja yhdennetyillä toimenpiteillä, ja tässä
  keinoina ovat
  erityisesti eurooppalaisen lapsitakuun toteuttaminen kaikilta osin
  ja määrärahojen lisääminen vähintään 20 miljardiin euroon aiheesta ”Venäjän Ukrainassa käymän sodan sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset EU:hun – EU:n toimintavalmiuksien vahvistaminen”19 päivänä toukokuuta 2022 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi toimitettava eurooppalaisen lapsitakuun kansalliset toimintasuunnitelmansa, joilla torjutaan lapsiköyhyyttä ja edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia takaamalla avun tarpeessa oleville lapsille tehokas ja maksuton pääsy terveydenhuoltoon, koulutukseen ja koulupohjaiseen toimintaan, varhaiskasvatukseen ja lastenhoitoon sekä asianmukaisten asuntojen ja terveellisen ravinnon tosiasiallinen saatavuus EU:n vuoden 2030 yleistavoitteen mukaisesti, jonka mukaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten määrää on vähennettävä vähintään 15 miljoonalla, joista vähintään 5 miljoonaa on lapsia. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi käytettävä yli 5 prosenttia ESR+:sta kohdennetuista varoistaan lapsiköyhyyden torjuntaan ja lasten hyvinvoinnin edistämiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

Kohtuuhintaisten
  ,
  helposti saatavien
  ja
  laadukkaiden palvelujen, kuten varhaiskasvatuksen, iltapäivähoidon
  ,
  yleissivistävän
  ja
  ammatillisen koulutuksen
  ,
  asumisen sekä terveydenhuollon
  ja
  pitkäaikaishoidon, saatavuus on välttämätöntä yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamiseksi. Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan, mukaan lukien työssäkäyvien köyhyys
  ,
  vuodelle 2030 asetetun köyhyyden vähentämistä koskevan EU:n yleistavoitteen mukaisesti
  . Etenkin lapsiköyhyyteen olisi puututtava kattavilla ja yhdennetyillä toimenpiteillä, ja tässä
  keinona on
  erityisesti eurooppalaisen lapsitakuun toteuttaminen kaikilta osin.

Kun otetaan huomioon köyhyyden jatkuvasti hälyttävä taso
  ,
  covid-19-kriisin
  ja
  Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vaikutukset
  ,
  elinkustannusten nousu
  ja
  kiihtyvä ilmastonmuutos
  ,
  tarvitaan lisätoimia köyhyyden
  ja
  sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi työssäkäyvien köyhyyttä, energia- ja liikenneköyhyyttä, elintarvikeköyhyyttä ja asunnottomuutta koskevan horisontaalisen strategian avulla. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota lapsiin
  ,
  ikääntyneisiin, yksinhuoltajiin, erityisesti yksinhuoltajaäiteihin, etnisiin vähemmistöihin, maahanmuuttajiin ja vammaisiin henkilöihin
  . Etenkin lapsiköyhyyteen olisi puututtava kattavilla ja yhdennetyillä toimenpiteillä, ja tässä
  keinoina ovat
  erityisesti eurooppalaisen lapsitakuun toteuttaminen kaikilta osin
  ja määrärahojen lisääminen vähintään 20 miljardiin euroon aiheesta ”Venäjän Ukrainassa käymän sodan sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset EU:hun – EU:n toimintavalmiuksien vahvistaminen”19 päivänä toukokuuta 2022 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi toimitettava eurooppalaisen lapsitakuun kansalliset toimintasuunnitelmansa, joilla torjutaan lapsiköyhyyttä ja edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia takaamalla avun tarpeessa oleville lapsille tehokas ja maksuton pääsy terveydenhuoltoon, koulutukseen ja koulupohjaiseen toimintaan, varhaiskasvatukseen ja lastenhoitoon sekä asianmukaisten asuntojen ja terveellisen ravinnon tosiasiallinen saatavuus EU:n vuoden 2030 yleistavoitteen mukaisesti, jonka mukaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten määrää on vähennettävä vähintään 15 miljoonalla, joista vähintään 5 miljoonaa on lapsia. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi käytettävä yli 5 prosenttia ESR+:sta kohdennetuista varoistaan lapsiköyhyyden torjuntaan ja lasten hyvinvoinnin edistämiseen.

Tarkistus 41

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 8 – 5 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että peruspalvelut ovat kaikkien, myös lasten, saatavilla. Apua tarvitseville tai muita heikommassa asemassa oleville
  jäsenvaltioiden olisi taattava
  mahdollisuus
  asianmukaiseen
  sosiaaliseen asumiseen tai asumistukeen. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava puhtaan ja oikeudenmukaisen energiasiirtymän toteutuminen ja puututtava energiaköyhyyteen, joka on aina vain merkittävämpi köyhyyden muoto
  osittain Ukrainan sotaan liittyvän
  energian hinnan nousun vuoksi. Tarvittaessa olisi käytettävä myös kohdennettuja väliaikaisia tulotukitoimenpiteitä. Asuntojen perusparannuspolitiikan olisi oltava
  myös osallistavaa
  . Vammaisten henkilöiden erityistarpeet, mukaan lukien esteettömyys, olisi otettava huomioon kyseisten palvelujen yhteydessä.
  Erityisesti
  olisi
  puututtava asunnottomuuteen
  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava
  nopea
  pääsy
  kohtuuhintaisiin ja laadukkaisiin
  ennaltaehkäiseviin ja parantaviin
  terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon palveluihin niin
  ,
  että varmistetaan kestävyys pitkällä aikavälillä
  . | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että
  laadukkaat
  peruspalvelut ovat kaikkien, myös lasten, saatavilla.
  Jäsenvaltioiden olisi taattava
  apua tarvitseville tai
  haavoittuvassa tai
  muita heikommassa asemassa oleville mahdollisuus
  kunnolliseen
  sosiaaliseen asumiseen tai asumistukeen
  , puututtava häätöihin ja niiden seurauksiin, investoitava liikuntaesteisten henkilöiden esteettömään asumiseen ja toteutettava toimenpiteitä oikeudenmukaisen ja osallistavan siirtymän varmistamiseksi nykyisen asuntokannan energiatehokkuuden parantamiseksi
  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava puhtaan ja oikeudenmukaisen energiasiirtymän toteutuminen ja puututtava energiaköyhyyteen, joka on aina vain merkittävämpi köyhyyden muoto energian hinnan nousun vuoksi. Tarvittaessa olisi käytettävä myös kohdennettuja väliaikaisia tulotukitoimenpiteitä
  ja rakenteellisia investointeja
  . Asuntojen perusparannuspolitiikan olisi oltava
  osallistavaa, jotta asunnot olisivat esteettömiä, kohtuuhintaisia ja terveellisiä ja jotta vuokralaisten elinkustannukset eivät nousisi kohtuuttomasti
  . Vammaisten henkilöiden erityistarpeet, mukaan lukien esteettömyys, olisi otettava huomioon kyseisten palvelujen yhteydessä.
  Asunnottomuus
  olisi
  poistettava vuoteen 2030 mennessä asunnottomuuden vähentämisestä EU:ssa 24 päivänä marraskuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti käyttäen perustana asunto ensin -lähestymistapaa. Covid-19-kriisi osoittaa tarpeen lisätä julkisia investointeja, jotta voidaan varmistaa hyvin koulutetun hoito- ja hoivahenkilöstön riittävyys ja terveydenhuollon saatavuus kaikille, myös muita heikommassa asemassa oleville ryhmille. Tästä syystä
  jäsenvaltioiden olisi varmistettava
  tosiasiallinen ja yhtäläinen
  pääsy
  kestäviin korkealaatuisiin
  ennaltaehkäiseviin ja parantaviin
  julkisen terveydenhuollon
  ,
  erityisesti mielenterveyshuollon ja pitkäaikaishoidon, palveluihin
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että peruspalvelut ovat kaikkien, myös lasten, saatavilla. Apua tarvitseville tai muita heikommassa asemassa oleville
  jäsenvaltioiden olisi taattava
  mahdollisuus
  asianmukaiseen
  sosiaaliseen asumiseen tai asumistukeen. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava puhtaan ja oikeudenmukaisen energiasiirtymän toteutuminen ja puututtava energiaköyhyyteen, joka on aina vain merkittävämpi köyhyyden muoto
  osittain Ukrainan sotaan liittyvän
  energian hinnan nousun vuoksi. Tarvittaessa olisi käytettävä myös kohdennettuja väliaikaisia tulotukitoimenpiteitä. Asuntojen perusparannuspolitiikan olisi oltava
  myös osallistavaa
  . Vammaisten henkilöiden erityistarpeet, mukaan lukien esteettömyys, olisi otettava huomioon kyseisten palvelujen yhteydessä.
  Erityisesti
  olisi
  puututtava asunnottomuuteen
  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava
  nopea
  pääsy
  kohtuuhintaisiin ja laadukkaisiin
  ennaltaehkäiseviin ja parantaviin
  terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon palveluihin niin
  ,
  että varmistetaan kestävyys pitkällä aikavälillä
  .

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että
  laadukkaat
  peruspalvelut ovat kaikkien, myös lasten, saatavilla.
  Jäsenvaltioiden olisi taattava
  apua tarvitseville tai
  haavoittuvassa tai
  muita heikommassa asemassa oleville mahdollisuus
  kunnolliseen
  sosiaaliseen asumiseen tai asumistukeen
  , puututtava häätöihin ja niiden seurauksiin, investoitava liikuntaesteisten henkilöiden esteettömään asumiseen ja toteutettava toimenpiteitä oikeudenmukaisen ja osallistavan siirtymän varmistamiseksi nykyisen asuntokannan energiatehokkuuden parantamiseksi
  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava puhtaan ja oikeudenmukaisen energiasiirtymän toteutuminen ja puututtava energiaköyhyyteen, joka on aina vain merkittävämpi köyhyyden muoto energian hinnan nousun vuoksi. Tarvittaessa olisi käytettävä myös kohdennettuja väliaikaisia tulotukitoimenpiteitä
  ja rakenteellisia investointeja
  . Asuntojen perusparannuspolitiikan olisi oltava
  osallistavaa, jotta asunnot olisivat esteettömiä, kohtuuhintaisia ja terveellisiä ja jotta vuokralaisten elinkustannukset eivät nousisi kohtuuttomasti
  . Vammaisten henkilöiden erityistarpeet, mukaan lukien esteettömyys, olisi otettava huomioon kyseisten palvelujen yhteydessä.
  Asunnottomuus
  olisi
  poistettava vuoteen 2030 mennessä asunnottomuuden vähentämisestä EU:ssa 24 päivänä marraskuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti käyttäen perustana asunto ensin -lähestymistapaa. Covid-19-kriisi osoittaa tarpeen lisätä julkisia investointeja, jotta voidaan varmistaa hyvin koulutetun hoito- ja hoivahenkilöstön riittävyys ja terveydenhuollon saatavuus kaikille, myös muita heikommassa asemassa oleville ryhmille. Tästä syystä
  jäsenvaltioiden olisi varmistettava
  tosiasiallinen ja yhtäläinen
  pääsy
  kestäviin korkealaatuisiin
  ennaltaehkäiseviin ja parantaviin
  julkisen terveydenhuollon
  ,
  erityisesti mielenterveyshuollon ja pitkäaikaishoidon, palveluihin
  .

Tarkistus 42

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 8 – 6 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tilapäistä suojelua koskevan direktiivin (43) mukaisten toimien käynnistämisen myötä jäsenvaltioiden olisi tarjottava Ukrainasta tuleville pakolaisille
  asianmukainen suojelun taso, johon sisältyy oleskeluoikeus
  , työmarkkinoille
  pääsy
  ja
  integroituminen
  ,
  mahdollisuus
  kouluttautumiseen, asumiseen ja pääsyyn sosiaaliturvajärjestelmien piiriin sekä
  oikeus
  sairaanhoitoon, sosiaalipalveluihin ja muuhun apuun sekä toimeentuloturvaan. Lapsille olisi varmistettava pääsy lapsuusajan koulutuksen ja hoivan sekä peruspalveluiden piiriin eurooppalaisen lapsitakuun mukaisesti. Ilman huoltajaa saapuvien lasten ja teini-ikäisten osalta jäsenvaltioiden olisi pantava täytäntöön oikeus lailliseen holhoukseen. | Tilapäistä suojelua koskevan direktiivin (43) mukaisten toimien käynnistämisen myötä jäsenvaltioiden olisi tarjottava
  asianmukainen suojelun taso
  Ukrainasta tuleville pakolaisille
  , myös romaneille ja Ukrainassa laillisesti oleskeleville ja Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen seurauksena Eurooppaan pakeneville kolmansien maiden kansalaisille. Tässä yhteydessä olisi säädettävä oleskeluoikeuksista
  , työmarkkinoille
  pääsystä
  ja
  integroitumisesta
  ,
  mahdollisuudesta
  kouluttautumiseen,
  kieliapuun,
  asumiseen ja pääsyyn sosiaaliturvajärjestelmien piiriin sekä
  oikeudesta
  sairaanhoitoon
  ja psykososiaaliseen hoitoon
  , sosiaalipalveluihin ja muuhun apuun sekä toimeentuloturvaan. Lapsille olisi varmistettava pääsy
  maksuttomaan ja laadukkaaseen
  lapsuusajan koulutuksen ja hoivan sekä peruspalveluiden piiriin
  tasavertaisesti vastaanottavan jäsenvaltion lasten kanssa
  eurooppalaisen lapsitakuun mukaisesti. Ilman huoltajaa saapuvien lasten ja teini-ikäisten osalta jäsenvaltioiden olisi pantava täytäntöön oikeus lailliseen holhoukseen.
  Jäsenvaltioiden olisi harkittava tilapäistä suojelua koskevan direktiivin tarjoaman suojelun ulottamista koskemaan kaikkia pakolaisia ja puututtava työnantajien huolenaiheisiin, jotka liittyvät sellaisten henkilöiden palkkaamiseen, jotka saavat ainoastaan tilapäistä suojelua. |

Komission teksti

Tarkistus

Tilapäistä suojelua koskevan direktiivin (43) mukaisten toimien käynnistämisen myötä jäsenvaltioiden olisi tarjottava Ukrainasta tuleville pakolaisille
  asianmukainen suojelun taso, johon sisältyy oleskeluoikeus
  , työmarkkinoille
  pääsy
  ja
  integroituminen
  ,
  mahdollisuus
  kouluttautumiseen, asumiseen ja pääsyyn sosiaaliturvajärjestelmien piiriin sekä
  oikeus
  sairaanhoitoon, sosiaalipalveluihin ja muuhun apuun sekä toimeentuloturvaan. Lapsille olisi varmistettava pääsy lapsuusajan koulutuksen ja hoivan sekä peruspalveluiden piiriin eurooppalaisen lapsitakuun mukaisesti. Ilman huoltajaa saapuvien lasten ja teini-ikäisten osalta jäsenvaltioiden olisi pantava täytäntöön oikeus lailliseen holhoukseen.

Tilapäistä suojelua koskevan direktiivin (43) mukaisten toimien käynnistämisen myötä jäsenvaltioiden olisi tarjottava
  asianmukainen suojelun taso
  Ukrainasta tuleville pakolaisille
  , myös romaneille ja Ukrainassa laillisesti oleskeleville ja Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen seurauksena Eurooppaan pakeneville kolmansien maiden kansalaisille. Tässä yhteydessä olisi säädettävä oleskeluoikeuksista
  , työmarkkinoille
  pääsystä
  ja
  integroitumisesta
  ,
  mahdollisuudesta
  kouluttautumiseen,
  kieliapuun,
  asumiseen ja pääsyyn sosiaaliturvajärjestelmien piiriin sekä
  oikeudesta
  sairaanhoitoon
  ja psykososiaaliseen hoitoon
  , sosiaalipalveluihin ja muuhun apuun sekä toimeentuloturvaan. Lapsille olisi varmistettava pääsy
  maksuttomaan ja laadukkaaseen
  lapsuusajan koulutuksen ja hoivan sekä peruspalveluiden piiriin
  tasavertaisesti vastaanottavan jäsenvaltion lasten kanssa
  eurooppalaisen lapsitakuun mukaisesti. Ilman huoltajaa saapuvien lasten ja teini-ikäisten osalta jäsenvaltioiden olisi pantava täytäntöön oikeus lailliseen holhoukseen.
  Jäsenvaltioiden olisi harkittava tilapäistä suojelua koskevan direktiivin tarjoaman suojelun ulottamista koskemaan kaikkia pakolaisia ja puututtava työnantajien huolenaiheisiin, jotka liittyvät sellaisten henkilöiden palkkaamiseen, jotka saavat ainoastaan tilapäistä suojelua.

Tarkistus 43

Ehdotus päätökseksi

Liite I – suuntaviiva 8 – 7 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Eliniän pidentyessä ja väestörakenteen muuttuessa jäsenvaltioiden olisi varmistettava työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien eläkejärjestelmien riittävyys ja kestävyys ja tarjottava
  naisille ja miehille
  yhtäläiset mahdollisuudet eläkeoikeuksien hankkimiseen
  ja eläkkeen kerryttämiseen, myös
  täydentävillä järjestelyillä, jotta taataan
  riittävä tulotaso vanhuusiässä
  .
  Eläkeuudistuksia
  olisi
  tuettava politiikoilla, joilla pyritään kaventamaan sukupuolten välistä eläke-eroa
  , ja
  toimenpiteillä
  ,
  joilla pidennetään työelämän kestoa
  ,
  kuten nostamalla todellista eläkeikää etenkin helpottamalla ikääntyneiden osallistumista työmarkkinoille
  , ja
  niiden tueksi
  olisi
  laadittava aktiivisen ikääntymisen strategioita
  . Jäsenvaltioiden olisi käytävä rakentavaa vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa ja annettavaa riittävästi aikaa uudistusten vaiheittaiselle toteuttamiselle. | Eliniän pidentyessä ja väestörakenteen muuttuessa jäsenvaltioiden olisi varmistettava työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien eläkejärjestelmien riittävyys ja kestävyys ja tarjottava
  yksilöille
  yhtäläiset mahdollisuudet eläkeoikeuksien hankkimiseen
  julkisten tai ammatillisten eläkejärjestelmien tai niiden yhdistelmän kautta sekä
  täydentävillä järjestelyillä, jotta taataan
  kohtuullinen eläketulo, joka ylittää köyhyysrajan
  .
  Eläkeuudistusten
  olisi
  perustuttava aktiiviseen ikääntymiseen optimoimalla kaikenikäisten työntekijöiden mahdollisuudet työskennellä laadukkaissa
  ,
  tuottavissa
  ja
  terveellisissä oloissa lakisääteiseen eläkeikään asti. Samalla työntekijöillä
  ,
  jotka haluavat pysyä työelämässä eläkeiän saavuttamisen jälkeen
  ,
  olisi oltava mahdollisuus tehdä niin. Erityisiä toimenpiteitä olisi tarkasteltava seuraavilla osa-alueilla: työvoiman ikärakenne, työterveys ja -turvallisuus
  ,
  koulutus, osaamisen
  ja
  pätevyyden hallinta sekä työn organisointi terveyden ja tuottavuuden varmistamiseksi työurien aikana. Näihin
  olisi
  sovellettava eri sukupolvet huomioivaa lähestymistapaa. Jäsenvaltioiden olisi helpotettava nuorten työllistymistä ja varhaiseläkkeelle siirtymistä samoin kuin osaamisen ja kokemusten siirtoa sukupolvelta toiselle
  . Jäsenvaltioiden olisi käytävä rakentavaa vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten
  , kansalaisjärjestöjen
  ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa ja annettavaa riittävästi aikaa uudistusten vaiheittaiselle toteuttamiselle
  sekä mahdollisuus muuttaa iäkkäämpiä työntekijöitä ja heidän työllistettävyyttään koskevia käsityksiä. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi laadittava terveenä ikääntymistä koskevia suunnitelmia, jotka kattavat terveys- ja hoivapalvelujen saatavuuden, sekä strategioita terveyden edistämiseksi ja sairauksien ehkäisemiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

Eliniän pidentyessä ja väestörakenteen muuttuessa jäsenvaltioiden olisi varmistettava työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien eläkejärjestelmien riittävyys ja kestävyys ja tarjottava
  naisille ja miehille
  yhtäläiset mahdollisuudet eläkeoikeuksien hankkimiseen
  ja eläkkeen kerryttämiseen, myös
  täydentävillä järjestelyillä, jotta taataan
  riittävä tulotaso vanhuusiässä
  .
  Eläkeuudistuksia
  olisi
  tuettava politiikoilla, joilla pyritään kaventamaan sukupuolten välistä eläke-eroa
  , ja
  toimenpiteillä
  ,
  joilla pidennetään työelämän kestoa
  ,
  kuten nostamalla todellista eläkeikää etenkin helpottamalla ikääntyneiden osallistumista työmarkkinoille
  , ja
  niiden tueksi
  olisi
  laadittava aktiivisen ikääntymisen strategioita
  . Jäsenvaltioiden olisi käytävä rakentavaa vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa ja annettavaa riittävästi aikaa uudistusten vaiheittaiselle toteuttamiselle.

Eliniän pidentyessä ja väestörakenteen muuttuessa jäsenvaltioiden olisi varmistettava työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien eläkejärjestelmien riittävyys ja kestävyys ja tarjottava
  yksilöille
  yhtäläiset mahdollisuudet eläkeoikeuksien hankkimiseen
  julkisten tai ammatillisten eläkejärjestelmien tai niiden yhdistelmän kautta sekä
  täydentävillä järjestelyillä, jotta taataan
  kohtuullinen eläketulo, joka ylittää köyhyysrajan
  .
  Eläkeuudistusten
  olisi
  perustuttava aktiiviseen ikääntymiseen optimoimalla kaikenikäisten työntekijöiden mahdollisuudet työskennellä laadukkaissa
  ,
  tuottavissa
  ja
  terveellisissä oloissa lakisääteiseen eläkeikään asti. Samalla työntekijöillä
  ,
  jotka haluavat pysyä työelämässä eläkeiän saavuttamisen jälkeen
  ,
  olisi oltava mahdollisuus tehdä niin. Erityisiä toimenpiteitä olisi tarkasteltava seuraavilla osa-alueilla: työvoiman ikärakenne, työterveys ja -turvallisuus
  ,
  koulutus, osaamisen
  ja
  pätevyyden hallinta sekä työn organisointi terveyden ja tuottavuuden varmistamiseksi työurien aikana. Näihin
  olisi
  sovellettava eri sukupolvet huomioivaa lähestymistapaa. Jäsenvaltioiden olisi helpotettava nuorten työllistymistä ja varhaiseläkkeelle siirtymistä samoin kuin osaamisen ja kokemusten siirtoa sukupolvelta toiselle
  . Jäsenvaltioiden olisi käytävä rakentavaa vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten
  , kansalaisjärjestöjen
  ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa ja annettavaa riittävästi aikaa uudistusten vaiheittaiselle toteuttamiselle
  sekä mahdollisuus muuttaa iäkkäämpiä työntekijöitä ja heidän työllistettävyyttään koskevia käsityksiä. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi laadittava terveenä ikääntymistä koskevia suunnitelmia, jotka kattavat terveys- ja hoivapalvelujen saatavuuden, sekä strategioita terveyden edistämiseksi ja sairauksien ehkäisemiseksi.

---

(5)  Neuvoston suositus (EU) 2015/1184, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2015, jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (EUVL L 192, 18.7.2015, s. 27).

(5)  Neuvoston suositus (EU) 2015/1184, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2015, jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (EUVL L 192, 18.7.2015, s. 27).

(6)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 0012–0023).

(7)  Neuvoston suositus, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2014, harjoittelun laatupuitteista (EUVL C 88, 27.3.2014, s. 1).

(8)  Neuvoston suositus, annettu 15 päivänä helmikuuta 2016, pitkäaikaistyöttömien integroitumisesta työmarkkinoille (EUVL C 67, 20.2.2016, s. 1).

(9)  Neuvoston suositus, annettu 19. joulukuuta 2016, taitojen parantamisesta: uusia mahdollisuuksia aikuisille (EUVL C 484, 24.12.2016, s. 1).

(10)  Neuvoston suositus, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2018, laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista (EUVL C 153, 2.5.2018, s. 1).

(11)  Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä toukokuuta 2018, elinikäisen oppimisen avaintaidoista (EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1).

(12)  Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä toukokuuta 2019, laadukkaista varhaiskasvatusjärjestelmistä (EUVL C 189, 5.6.2019, s. 4).

(13)  Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä marraskuuta 2019, sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta (EUVL C 387, 15.11.2019, s. 1).

(14)  Neuvoston suositus, annettu 30 päivänä lokakuuta 2020, ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” ja nuorisotakuun perustamisesta 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen korvaaminen (EUVL C 372, 4.11.2020, s. 1).

(15)  Neuvoston suositus, annettu 24 päivänä marraskuuta 2020, kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (EUVL C 417, 2.12.2020, s. 1).

(16)  Neuvoston suositus, annettu 29 päivänä marraskuuta 2021, monimuotoisen oppimisen menetelmistä laadukkaan ja osallistavan perus- ja toisen asteen koulutuksen edistämiseksi (EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1–21).

(17)  Komission suositus (EU) 2021/402, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2021, tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen (EASE-järjestelmä) (EUVL L 80, 8.3.2021, s. 1).

(18)  Neuvoston suositus (EU) 2021/1004, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2021, eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta (EUVL L 223, 22.6.2021, s. 14).

(19)  Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (2021/C66/01) (EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1–21).

(20)  Komission tiedonanto
  (EU) 2021/778
  , annettu 9 päivänä joulukuuta 2021, Ihmisten hyväksi toimivan talouden rakentaminen: yhteisötalouden toimintasuunnitelma.

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2021/2316, annettu 22 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan nuorison teemavuodesta (2022) (EUVL L 462, 28.12.2021, s. 1–9).

(22)  
  COM(2020)682 final
  .

(23)  COM/2021/801 final

(24)  COM/2021/770 final

(25)  COM/2021/773 final

(26)  COM/2021/93 final

(27)  COM/2021/762 final

(28)  COM/2022/11 final

(6)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

(7)  Neuvoston suositus, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2014, harjoittelun laatupuitteista (EUVL C 88, 27.3.2014, s. 1).

(7 a)  
  Neuvoston suositus (EU) 2015/1184, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2015, jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (EUVL L 192, 18.7.2015, s. 27).

(8)  Neuvoston suositus, annettu 15 päivänä helmikuuta 2016, pitkäaikaistyöttömien integroitumisesta työmarkkinoille (EUVL C 67, 20.2.2016, s. 1).

(9)  Neuvoston suositus, annettu 19. joulukuuta 2016, taitojen parantamisesta: uusia mahdollisuuksia aikuisille (EUVL C 484, 24.12.2016, s. 1).

(10)  Neuvoston suositus, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2018, laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista (EUVL C 153, 2.5.2018, s. 1).

(11)  Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä toukokuuta 2018, elinikäisen oppimisen avaintaidoista (EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1).

(12)  Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä toukokuuta 2019, laadukkaista varhaiskasvatusjärjestelmistä (EUVL C 189, 5.6.2019, s. 4).

(13)  Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä marraskuuta 2019, sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta (EUVL C 387, 15.11.2019, s. 1).

(14)  Neuvoston suositus, annettu 30 päivänä lokakuuta 2020, ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” ja nuorisotakuun perustamisesta 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen korvaaminen (EUVL C 372, 4.11.2020, s. 1).

(15)  Neuvoston suositus, annettu 24 päivänä marraskuuta 2020, kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (EUVL C 417, 2.12.2020, s. 1).

(16)  Neuvoston suositus, annettu 29 päivänä marraskuuta 2021, monimuotoisen oppimisen menetelmistä laadukkaan ja osallistavan perus- ja toisen asteen koulutuksen edistämiseksi (EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1).

(17)  Komission suositus (EU) 2021/402, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2021, tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen (EASE-järjestelmä) (EUVL L 80, 8.3.2021, s. 1).

(18)  Neuvoston suositus (EU) 2021/1004, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2021, eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta (EUVL L 223, 22.6.2021, s. 14).

(19)  Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (2021/C66/01) (EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1).

(20)  Komission tiedonanto
  COM(2021)0778
  , annettu 9 päivänä joulukuuta 2021, Ihmisten hyväksi toimivan talouden rakentaminen: yhteisötalouden toimintasuunnitelma.

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2021/2316, annettu 22 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan nuorison teemavuodesta (2022) (EUVL L 462, 28.12.2021, s. 1).

(22)  
  Ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
  .

(23)  COM(2021)0801.

(24)  COM(2021)0770.

(25)  COM(2021)0773.

(26)  COM(2021)0093.

(26 a)  
  Ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

(27)  COM(2021)0762.

(27 a)  
  COM(2021)0568.

(28)  COM(2022)0011.

(29)  
  Toimielinten välinen julistus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista (EUVL C 428, 13.12.2017, s. 10).

(1a)  
  Neuvoston suositus (EU) 2021/1004, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2021, eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta (EUVL L 223, 22.6.2021, s. 14).

(30)  
  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta.

(31)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi.

(31)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

(32)  Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä marraskuuta 2019, sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta,
  2019/C 387/01
  .

(32)  Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä marraskuuta 2019, sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta
  (EUVL C 387, 15.11.2019, s. 1)
  .

(32a)  
  Neuvoston direktiivi 2000/78/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2000, yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16).

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2221, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta lisämäärärahojen ja toteuttamisjärjestelyjen osalta tuen antamiseksi covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen (REACT-EU-väline) (EUVL L 437, 28.12.2020, s. 30).

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/562, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2022, asetusten (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 223/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse koheesiopoliittisesta tukitoimesta Euroopan pakolaisten auttamiseksi (CARE).

(35)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159–706).

(36)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/613, annettu 12 päivänä huhtikuuta 2022, asetusten (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 223/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse REACT-EU-määrärahoista myönnettävien ennakkomaksujen korottamisesta ja yksikkökustannuksen vahvistamisesta.

(37)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

(38)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1058, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 60).

(39)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17–75).

(40)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1056, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 1).

(41)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/523, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, InvestEU-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) 2015/1017 muuttamisesta EUVL L 107, 26.3.2021, s. 30).

(42)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/691, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2021, Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) työttömiksi jääneille työntekijöille ja asetuksen (EU) N:o 1309/2013 kumoamisesta (EUVL L 153, 3.5.2021, s. 48).

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2221, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta lisämäärärahojen ja toteuttamisjärjestelyjen osalta tuen antamiseksi covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen (REACT-EU-väline) (EUVL L 437, 28.12.2020, s. 30).

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/562, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2022, asetusten (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 223/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse koheesiopoliittisesta tukitoimesta Euroopan pakolaisten auttamiseksi (CARE) (EUVL L 109, 8.4.2022, s. 1).

(35)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

(36)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/613, annettu 12 päivänä huhtikuuta 2022, asetusten (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 223/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse REACT-EU-määrärahoista myönnettävien ennakkomaksujen korottamisesta ja yksikkökustannuksen vahvistamisesta (EUVL L 115, 13.4.2022, s. 38).

(37)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

(38)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1058, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 60).

(39)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

(40)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1056, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 1).

(41)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/523, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, InvestEU-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) 2015/1017 muuttamisesta (EUVL L 107, 26.3.2021, s. 30).

(42)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/691, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2021, Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) työttömiksi jääneille työntekijöille ja asetuksen (EU) N:o 1309/2013 kumoamisesta (EUVL L 153, 3.5.2021, s. 48).

(1a)  
  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(1 a)  
  Ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

(1 a)  
  Komission ehdotus neuvoston suositukseksi riittävästä vähimmäistulosta aktiivisen osallisuuden varmistamiseksi, julkaistu 28 päivänä syyskuuta 2022, https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&furtherNews=yes&newsId=10417.

(43)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi.

(43)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EUVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

---

Keskiviikko 19. lokakuuta 2022

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 149/107 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 149/107

---

P9_TA(2022)0365

Lisätalousarvioesitys nro 4/2022: tulojen tarkistaminen (omat varat) ja muita teknisiä mukautuksia

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. lokakuuta 2022 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 4/2022 varainhoitovuodeksi 2022: tulojen tarkistaminen (omat varat) ja muut tekniset mukautukset (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD))

(2023/C 149/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan,

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2021 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2022 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2021 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2022 (2),

| — | ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (3),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (4), jäljempänä ”toimielinten välinen sopimus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (4), jäljempänä ”toimielinten välinen sopimus”,

| — | ottaa Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta 14. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta 14. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (5),

| — | ottaa huomioon komission 1. heinäkuuta 2022 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 4/2022 (COM(2022)0350), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 1. heinäkuuta 2022 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 4/2022 (COM(2022)0350),

| — | ottaa huomioon neuvoston 20. syyskuuta 2022 vahvistaman ja samana päivänä parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 4/2022 (12623/2022 – C9-0317/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 20. syyskuuta 2022 vahvistaman ja samana päivänä parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 4/2022 (12623/2022 – C9-0317/2022),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 94 ja 96 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 94 ja 96 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0240/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0240/2022),

| A. | ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 4/2022 tarkoituksena on ensisijaisesti päivittää talousarvion tulopuolta, jotta otetaan huomioon viimeisin kehitys eli omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean 23. toukokuuta 2022 hyväksymät tarkistetut arviot vuoden 2022 talousarvion omista varoista, ja päivittää muita tuloja, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan maksuosuutta, sakkoja ja muita; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 4/2022 tarkoituksena on ensisijaisesti päivittää talousarvion tulopuolta, jotta otetaan huomioon viimeisin kehitys eli omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean 23. toukokuuta 2022 hyväksymät tarkistetut arviot vuoden 2022 talousarvion omista varoista, ja päivittää muita tuloja, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan maksuosuutta, sakkoja ja muita;

| B. | ottaa huomioon, että lisätalousarvioesitykseen nro 4/2022 sisältyy myös kaksi menoihin liittyvää erityismukautusta, jotka koskevat budjettinimikkeistön mukauttamista komission 18. toukokuuta 2022 REPowerEU-aloitteesta antaman ehdotuksen (6) perusteella ja Eurojustin toimeksiannon laajentamista kattamaan sotarikoksia koskevien todisteiden kerääminen ja säilyttäminen (7); ottaa huomioon, että maksusitoumus- ja maksumäärärahoihin ei pyydetä lisäystä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että lisätalousarvioesitykseen nro 4/2022 sisältyy myös kaksi menoihin liittyvää erityismukautusta, jotka koskevat budjettinimikkeistön mukauttamista komission 18. toukokuuta 2022 REPowerEU-aloitteesta antaman ehdotuksen (6) perusteella ja Eurojustin toimeksiannon laajentamista kattamaan sotarikoksia koskevien todisteiden kerääminen ja säilyttäminen (7); ottaa huomioon, että maksusitoumus- ja maksumäärärahoihin ei pyydetä lisäystä;

| C. | ottaa huomioon, että parlamentti on toistuvasti katsonut, että lisätalousarvioesityksellä olisi oltava vain yksi tarkoitus; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että parlamentti on toistuvasti katsonut, että lisätalousarvioesityksellä olisi oltava vain yksi tarkoitus;

| 1. | panee merkille komission esittämän lisätalousarvioesityksen nro 4/2022; |
| --- | --- |

1.

| 2. | huomauttaa erityisesti, että aidot omat varat ovat kasvaneet 3 573,9 miljoonalla eurolla; muistuttaa, että uusien omien varojen käyttöönottoa on nopeutettava toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistetun etenemissuunnitelman mukaisesti eli siten, että uusista omista varoista saatavat lisätulot riittävät kattamaan ainakin elpymisvälineen kustannusten takaisinmaksun; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että parlamentti ei ole vielä esittänyt kantaansa elpymis- ja palautumistukivälineen REPowerEU-lukua koskevaan ehdotukseen; korostaa näin ollen, että ehdotettu budjettinimikkeistön muutos ei vaikuta lainsäädäntömenettelyn lopputulokseen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää valitettavana, että komissio päätti parlamentin vaatimuksesta huolimatta esittää tulojen päivittämiseen liittyviä seikkoja yhdessä muiden käynnissä oleviin neuvotteluihin liittyvien seikkojen kanssa; muistuttaa, että budjettivallan käyttäjän oikeuksia paremmin kunnioittaakseen komission olisi esitettävä lisätalousarvioesitys vain yhtä tarkoitusta varten ja pidättäydyttävä yhdistämästä useita tarkoituksia yhteen lisätalousarvioesitykseen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on tyytyväinen siihen, että asetus (EU) 2022/838, jolla laajennetaan Eurojustin toimeksiantoa siten, että se voi tukea Ukrainaa Venäjän raakaan ja perusteettomaan hyökkäykseen liittyviä sotarikoksia koskevien todisteiden keräämisessä, säilyttämisessä ja analysoinnissa, hyväksyttiin nopeasti; vastustaa kuitenkin sitä, että lisätalousarvioesityksessä ehdotettuja toimia aiotaan rahoittaa saman politiikanalan sisällä tehtävillä uudelleenkohdentamisilla, jotka on määrä toteuttaa myöhemmin tänä vuonna; korostaa tässä yhteydessä, että otsakkeen 2b liikkumavarat ovat riittävät; toistaa lisäksi pitkäaikaisen kantansa, jonka mukaan virastojen tehtävien ja vastuiden lisääntyessä niille on myös annettava vastaavasti uusia resursseja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hyväksyy neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 4/2022; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa puhemiestä toteamaan lisätalousarvion nro 4/2022 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUVL L 45, 24.2.2022, s. 1.

(3)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(5)  EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1.

(6)  COM(2022)0231, 18.5.2022.

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/838, annettu 30. toukokuuta 2022, asetuksen (EU) 2018/1727 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse joukkotuhontaa, ihmisyyttä vastaan tehtyjä rikoksia, sotarikoksia ja niiden liitännäisrikoksia koskevien todisteiden säilyttämisestä, analysoinnista ja tallentamisesta Eurojustissa (EUVL L 148, 31.5.2022, s. 1).

---

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 149/109 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 149/109

---

P9_TA(2022)0366

Euroopan unionin yleinen talousarvio varainhoitovuodeksi 2023 – kaikki pääluokat

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. lokakuuta 2022 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2023 (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD))

(2023/C 149/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta 14. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta 14. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (1),

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (2), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (2), jäljempänä ”varainhoitoasetus”,

| — | ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (3), jäljempänä ”rahoituskehysasetus”, sekä parlamentin, neuvoston ja komission tässä yhteydessä hyväksymät yhteiset julistukset (4) ja asiaan liittyvät yksipuoliset julistukset (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (3), jäljempänä ”rahoituskehysasetus”, sekä parlamentin, neuvoston ja komission tässä yhteydessä hyväksymät yhteiset julistukset (4) ja asiaan liittyvät yksipuoliset julistukset (5),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (6),

| — | ottaa huomioon puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta 30. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (eurooppalainen ilmastolaki) (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta 30. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (eurooppalainen ilmastolaki) (7),

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman Venäjän Ukrainassa käymän sodan sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista EU:hun – EU:n toimintavalmiuksien vahvistaminen (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman Venäjän Ukrainassa käymän sodan sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista EU:hun – EU:n toimintavalmiuksien vahvistaminen (8),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640) ja siitä 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640) ja siitä 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman (9),

| — | ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportin ilmaston lämpenemisestä 1,5 celsiusasteella, sen erityisraportin ilmastonmuutoksesta ja maaperästä sekä erityisraportin valtameristä ja kryosfääristä ilmaston muuttuessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportin ilmaston lämpenemisestä 1,5 celsiusasteella, sen erityisraportin ilmastonmuutoksesta ja maaperästä sekä erityisraportin valtameristä ja kryosfääristä ilmaston muuttuessa,

| — | ottaa huomioon UNFCCC:n sopimuspuolten 21. konferenssissa (COP21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UNFCCC:n sopimuspuolten 21. konferenssissa (COP21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen N:o 22/2021 ”Kestävä rahoitus: Johdonmukaisemmat EU:n toimet ovat tarpeen, jotta rahoitusta saadaan ohjatuksi kestäviin investointeihin”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen N:o 22/2021 ”Kestävä rahoitus: Johdonmukaisemmat EU:n toimet ovat tarpeen, jotta rahoitusta saadaan ohjatuksi kestäviin investointeihin”,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen N:o 09/2022 ”Ilmastomenot EU:n talousarviossa vuosina 2014–2020 – eivät niin suuria kuin on ilmoitettu”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen N:o 09/2022 ”Ilmastomenot EU:n talousarviossa vuosina 2014–2020 – eivät niin suuria kuin on ilmoitettu”,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen N:o 10/2021 ”Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen EU:n talousarvioon: aika siirtyä sanoista tekoihin”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen N:o 10/2021 ”Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen EU:n talousarvioon: aika siirtyä sanoista tekoihin”,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman Schengen-alueen toimintaa koskevasta vuosikertomuksesta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman Schengen-alueen toimintaa koskevasta vuosikertomuksesta (10),

| — | ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2022 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 muuttamisesta (COM(2022)0184) ja sitä koskevan mietinnön (A9-0230/2022), jonka budjettivaliokunta ja talousarvion valvontavaliokunta hyväksyivät 8. syyskuuta 2022 ja joka hyväksyttiin parlamentin istuntojaksolla 12–15. syyskuuta 2022, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2022 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 muuttamisesta (COM(2022)0184) ja sitä koskevan mietinnön (A9-0230/2022), jonka budjettivaliokunta ja talousarvion valvontavaliokunta hyväksyivät 8. syyskuuta 2022 ja joka hyväksyttiin parlamentin istuntojaksolla 12–15. syyskuuta 2022,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja siitä 19. tammikuuta 2017 antamansa päätöslauselman (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja siitä 19. tammikuuta 2017 antamansa päätöslauselman (11),

| — | ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvoa koskevan EU-strategian 2020–2025, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvoa koskevan EU-strategian 2020–2025,

| — | ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (12),

| — | ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2022 antamansa päätöslauselman vuoden 2023 talousarvion valmistelua koskevista yleisistä suuntaviivoista, pääluokka III – Komissio (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2022 antamansa päätöslauselman vuoden 2023 talousarvion valmistelua koskevista yleisistä suuntaviivoista, pääluokka III – Komissio (13),

| — | ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2022 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2023 (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2022 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2023 (14),

| — | ottaa huomioon komission 1. heinäkuuta 2022 antaman esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2023 (COM(2022)0400), jäljempänä ”talousarvioesitys” sekä siihen laaditun oikaisukirjelmän nro 1 (COM(2022)0670), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 1. heinäkuuta 2022 antaman esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2023 (COM(2022)0400), jäljempänä ”talousarvioesitys” sekä siihen laaditun oikaisukirjelmän nro 1 (COM(2022)0670),

| — | ottaa huomioon neuvoston 6. syyskuuta 2022 vahvistaman ja 9. syyskuuta 2022 parlamentille toimittaman kannan esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2023 (12108/2022 – C9-0306/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 6. syyskuuta 2022 vahvistaman ja 9. syyskuuta 2022 parlamentille toimittaman kannan esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2023 (12108/2022 – C9-0306/2022),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 94 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 94 artiklan,

| — | ottaa huomioon lausunnot valiokunnilta, joita asia koskee, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lausunnot valiokunnilta, joita asia koskee,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0241/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0241/2022),

Pääluokka III – yleiskatsaus

| 1. | muistuttaa, että parlamentti asetti vuoden 2023 talousarvion valmistelua koskevista yleisistä suuntaviivoista 5. huhtikuuta 2022 antamassaan päätöslauselmassa vuoden 2023 talousarviota koskevat selkeät poliittiset painopisteet; toteaa jälleen olevansa vahvasti sitoutunut näihin painopisteisiin ja esittää seuraavan kannan varmistaakseen asianmukaisen rahoitustason niitä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi; katsoo, että unionilla on oltava käytettävissään kaikki mahdolliset talousarviovarat, jotta se voi vastata nykyisiin kriiseihin ja keskittyä ihmisten tarpeisiin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että Euroopan unionin talousarviolla on edistettävä julkisia investointeja tukemalla tuottavia ja strategisia aloja, julkisia palveluja, työntekijöiden oikeudet huomioon ottavien työpaikkojen luomista, köyhyyden, sosiaalisen syrjäytymisen ja eriarvoisuuden torjuntaa, ympäristönsuojelua sekä kunkin maan ja alueen mahdollisuuksien täysimääräistä hyödyntämistä samoin kuin pyrkimistä ulkosuhteisiin, jotka perustuvat solidaarisuuteen, yhteistyöhön, keskinäiseen kunnioitukseen sekä rauhan edistämiseen ja turvaamiseen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että unionilla on edessään poikkeuksellisen monimutkaisia haasteita, kuten Ukrainan sodan suorat ja välilliset vaikutukset, korkea inflaatio, köyhyyden lisääntyminen, korkeat energian hinnat ja toimitusvarmuuteen liittyvät riskit, varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) sekä kaikkein heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien talousnäkymien heikkeneminen, tarve turvata oikeudenmukainen, osallistava ja kestävä toipuminen pandemiasta, kriisit monissa muissa osissa maailmaa, teknologinen muutos, mukaan lukien lisääntyvä digitalisaatio, sukupuolten epätasa-arvo sekä entistä kiireellisempi tarve torjua ilmastonmuutosta ja biodiversiteettikriisiä ja niiden seurauksia ja tarve nopeuttaa oikeudenmukaista siirtymää myös investoimalla energiatehokkuuteen; katsoo, että unionin talousarviosta olisi tuettava näihin haasteisiin vastaamista ja annettava niihin kaikkiin asianmukaista tukea, mutta ilmaisee samalla huolensa poikkeuksellisen suppeista liikkumavaroista, jotka ovat noin kolmannes viime vuoden liikkumavaroista, tai otsakkeen 6 tapauksessa liikkumavaran puutteesta sekä siitä, että talousarvioon sisällytetyt joustomahdollisuudet ja valmiudet vastata kriiseihin ovat rajalliset; katsoo, että etenkin sodan aikana on välttämätöntä lisätä investointeja ja torjua työttömyyttä sekä luoda perusta selviytymiskykyisemmälle ja kestävämmälle unionille ja keskittyä samalla konkreettisiin toimiin, joilla puututaan sodan seurauksiin myös muualla maailmassa; pitää valitettavana, että talousarvioesitys ei anna riittävää vastausta nykyisiin haasteisiin; muistuttaa, että monivuotista rahoituskehystä ei laadittu pandemiaa, sotaa, korkeaa inflaatiota, korkeita energian hintoja, pakolaisten suurta määrää, uusien jäsenvaltioiden liittymistä, puutteellista ruokaturvaa ja humanitaarisia kriisejä ajatellen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää valitettavana talousarvioesitystä koskevaa neuvoston kantaa, jossa monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeissa leikataan komission ehdotukseen nähden maksusitoumusmäärärahoista 1,64 miljardia euroa ja maksumäärärahoista 530 miljoonaa euroa; katsoo, ettei neuvoston ehdottamissa leikkauksissa oteta huomioon unionin ja sen kansalaisten kohtaamien edellä mainittujen haasteiden vakavuutta eivätkä ne perustu toteutukseen liittyvien suuntausten tai vastaanottokyvyn objektiiviseen arviointiin ja että ne ovat ristiriidassa keskeisten yhteisten poliittisten painopisteiden kanssa ja vaarantavat unionin kyvyn saavuttaa onnistuneesti keskeiset politiikkatavoitteensa ja painopisteensä; katsoo, että neuvoston ei pitäisi kohdistaa leikkauksia ohjelmiin, joihin sovelletaan rahoituskehysasetuksen 5 artiklassa säädettyä mukautusta ”tasapainottamista ja vakauttamista” varten, koska tämä olisi vastoin kyseisen artiklan tavoitetta, joka on erityisten poliittisten painopisteiden lujittaminen; muistuttaa erityisesti, että kyseisessä artiklassa ei säädetä ”lisäyksistä”, kuten neuvosto on todennut; toteaa, että neuvoston kanta on kaukana parlamentin odotuksista; on siksi päättänyt pääsääntöisesti palauttaa sekä toiminta- että hallintomenojen osalta määrärahat talousarvioesityksen tasolle budjettikohdissa, joihin neuvosto on tehnyt leikkauksia, ja ottaa parlamentin kannan lähtökohdaksi talousarvioesityksen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | säilyttää talousarvioesitykseen temaattisia erityisrahoitusvälineitä eli solidaarisuus- ja hätäapuvarausta, Euroopan globalisaatiorahastoa työttömiksi jääneille työntekijöille ja brexit-mukautusvarausta varten kirjatut määrärahat; katsoo, että unionin kohtaamat ennennäkemättömät, poikkeukselliset ja ennätyksellisen suuret haasteet huomioon ottaen olisi käytettävä joustovälineen koko määrä; katsoo, että kun otetaan huomioon nykyiset vakavat toisiinsa liittyvät kriisit, on tarpeen ottaa käyttöön yhden ainoan liikkumavaravälineen osion a vuoden 2021 liikkumavarat ja kyseisen välineen osion c lisämäärärahat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa pitkäaikaisesta kannastaan, jonka mukaan uudet poliittiset painopisteet tai tehtävät edellyttävät uusia resursseja; aikoo soveltaa tätä lähestymistapaa ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan puolijohde-ekosysteemiä vahvistavasta toimenpidekehyksestä (sirusäädös) (COM(2022)0046) ja ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin turvallisten yhteyksien ohjelman perustamisesta vuosiksi 2023–2027 (COM(2022)0057); pitää näin ollen myönteisenä, että ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan puolustusteollisuuden vahvistamista yhteistoiminnallisten hankintojen avulla koskevan välineen perustamisesta (COM(2022)0349) ei edellytä uudelleenkohdentamista muista ohjelmista tai korvamerkitsemistä niiden sisällä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että unionin talousarviossa on sen koon, rakenteen ja sääntöjen vuoksi hyvin rajallisesti kapasiteettia vastata asianmukaisesti unionin kohtaamiin haasteisiin tai rahoittaa ja toteuttaa riittävällä tavalla unionin yhteisiä uusia politiikkatavoitteita tai aloitteita, joista ilmoitettiin komission puheenjohtajan unionin tilasta vuonna 2022 pitämässä puheessa; muistuttaa erityisesti, että valtion- tai hallitusten johtajat ovat kuvanneet Venäjän Ukrainaa vastaan käymää hyökkäyssotaa ”järisyttäväksi muutokseksi Euroopan historiassa” ja että komissio on todennut, että ”Euroopassa käytävän sodan aiheuttamat ennakoimattomat tarpeet ovat selvästi suuremmat kuin nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä käytettävissä olevat varat”, mikä edellyttää uusia rahoituslähteitä; korostaa, että unionin olisi otettava johtava rooli riittävän, oikea-aikaisen ja luotettavan tuen tarjoamisessa Ukrainalle yhdessä sen kansainvälisten kumppaneiden kanssa; katsoo tämän olevan lisäosoitus siitä, että monivuotista rahoituskehystä on tarkistettava kiireellisesti ja perusteellisesti mahdollisimman pian ja viimeistään vuoden 2023 ensimmäisellä neljänneksellä muun muassa sen joustavoittamiseksi, enimmäismäärien nostamiseksi tarvittaessa esiin nousevien tarpeiden ja uusien painopisteiden huomioon ottamiseksi ja Euroopan unionin elpymisvälineen rahoituskustannusten sisällyttämisestä otsakkeeseen 2b aiheutuneiden ongelmien ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että todellinen edistyminen uusien omien varojen käyttöönotossa on olennaisen tärkeää sekä Next Generation EU -välineen täytäntöönpanoon liittyvien elpymisvälineen takaisinmaksujen että nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen ja tulevien rahoituskehysten rahoituksen kestävyyden ja niiden täytäntöönpanon kannalta; kehottaa komissiota varmistamaan uusien omien varojen oikea-aikaisen käyttöönoton 16. joulukuuta 2020 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistetun etenemissuunnitelman mukaisesti ja kiirehtimään toista koria koskevaa ehdotusta; kehottaa neuvostoa noudattamaan sovittua aikataulua ja huolehtimaan siitä, että komission 22. joulukuuta 2021 ehdottamaan ensimmäiseen koriin sisältyvien omien varojen osalta saadaan aikaan tarvittavaa edistymistä, jotta ne saadaan nopeasti käyttöön; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa tarvetta reagoida Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan, covid-19-pandemian, kiihtyvän inflaation sekä energiahuollon epävarmuuden lisääntymisen ja ruokaturvan heikkenemisen seurauksiin unionin tasolla; painottaa etenkin riittävien vihreiden investointien tarvetta, jotta voidaan vahvistaa unionin energiaomavaraisuutta ja panna vihreän kehityksen ohjelma täytäntöön; muistuttaa, että koheesio- ja maatalouspolitiikkaa ei voida käyttää kiireellisten painopisteiden pääasiallisena rahoituslähteenä, sillä se vaarantaa pitkän aikavälin tavoitteiden toteuttamisen, ja korostaa tarvetta tukea pandemiasta ja energiakriisistä pahasti kärsineitä alueita; kehottaa komissiota analysoimaan joustomahdollisuuksia ja lisäresursseja, mukaan lukien vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä mahdollisesti käyttämättä jääneet varat, jotta voidaan tukea pk-yrityksiä ja heikossa asemassa olevia kotitalouksia, kun otetaan huomioon, että unionin talousarviossa on vain rajallisesti resursseja vastata korkeisiin energian hintoihin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | katsoo, että unionin olisi toimittava yhtenäisesti energiakriisin ratkaisemiseksi, ja ehdottaa erittäin merkittäviä lisäinvestointeja tällä alalla; muistuttaa, että tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvitaan lisää rahoitusvaroja, jotka ylittävät vuoden 2023 talousarvion; muistuttaa siksi, että on tärkeää tarjota lisää rahoitustukea REPowerEU-suunnitelman kautta; kehottaa sopimaan REPowerEU-suunnitelmasta nopeasti ja panemaan sen ripeästi täytäntöön, jotta varat voidaan vapauttaa mahdollisimman pian ja siten lisätä nopeasti unionin energiaomavaraisuutta strategisten investointien avulla, mukaan lukien tuki pk-yrityksille ja heikossa asemassa oleville kotitalouksille; |
| --- | --- |

10.

| 11. | suhtautuu myönteisesti komission työhön, joka koskee uutta luokittelua unionin menojen sukupuolivaikutusten mittaamiseksi; kehottaa komissiota varmistamaan, että tässä luokittelussa keskitytään esittämään ohjelmien vaikutus sukupuolten tasa-arvoon tarkasti ja kattavasti, jotta sukupuolten tasa-arvoon voitaisiin vaikuttaa mahdollisimman hyvin ohjelmissa, jotka on nyt luokiteltu nollatasolle (tähti), ja jotta kerättyä tietoa voidaan hyödyntää ohjelmien suunnittelussa; kehottaa lisäksi laajentamaan tätä luokittelua kaikkiin monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmiin, jotta voidaan osoittaa tulokset vuoden 2023 talousarvion osalta; korostaa tässä yhteydessä tarvetta kerätä ja analysoida järjestelmällisesti sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja; edellyttää, että kaikki sukupuolten tasa-arvon kannalta merkityksellinen raportointi tapahtuu määrien eikä toimien lukumäärän perusteella; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ilmaisee syvän huolensa siitä, että komissio on äskettäin rahoittanut tai osarahoittanut hijab-huivin käyttöä edistäviä kampanjoita, joissa muun muassa todetaan, että vapaus on hijabissa (”freedom is in hijab”); korostaa, että unionin talousarviosta ei pitäisi rahoittaa tulevaisuudessa mitään kampanjaa, jolla voidaan edistää hijab-huivin käyttöä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | odottaa, että ilmastoa ja biologista monimuotoisuutta koskevat valtavirtaistamistavoitteet saavutetaan; suhtautuu tässä mielessä myönteisesti pyrkimyksiin tehdä raportoinnista avoimempaa ja kattavampaa ja korostaa tarvetta tehdä riittävästi jälkiarviointeja ja pyrkiä parantamaan käytettävissä olevien tietojen tarkkuutta; kehottaa jälleen komissiota ottamaan huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen päätelmät, jotka koskevat liian suuriksi ilmoitettuja ilmastomenoja; suhtautuu myönteisesti myös biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä menoja koskevaan raportointiin; ilmaisee kuitenkin huolensa siitä, että vuosien 2026 ja 2027 tavoitteita ei ehkä saavuteta, ja kehottaa komissiota tehostamaan toimiaan tavoitteiden saavuttamiseksi; kehottaa komissiota talousarvioesityksen antaessaan julkistamaan ohjelmakohtaiset määrät ja osuudet menoista, joilla edistetään molempia tavoitteita; kehottaa komissiota valvomaan ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen noudattamista ja ryhtymään tarvittaessa korjaaviin toimiin; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palauttaa mieliin, että vuoden 2023 talousarviossa on otettava huomioon Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin hyväksymien suositusten täytäntöönpano; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vahvistaa näin ollen vuoden 2023 talousarvion (kaikki pääluokat) maksusitoumusmäärärahojen määräksi yhteensä 187 293 119 206 euroa, mikä merkitsee 1 702 055 778 euron lisäystä talousarvioesitykseen nähden; on päättänyt lisäksi asettaa saataville 836 090 000 euron määrän maksusitoumusmäärärahoina varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti vapautetuista sitoumuksista; vahvistaa vuoden 2023 talousarvion (kaikki pääluokat) maksumäärärahojen määräksi yhteensä 167 612 834 087 euroa; |
| --- | --- |

15.

Otsake 1 – Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous

| 16. | korostaa otsakkeen 1 merkittävää panosta Ukrainan sodan seurauksiin puuttumisessa ja unionin ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamisessa, muun muassa unionin riippuvuuden vähentämisessä Venäjältä ja muualta tuotavista fossiilisista polttoaineista, sillä siitä tuetaan tutkimusta ja investointeja kestävän energian ja liikenteen aloilla; toteaa jälleen, että tämän otsakkeen ohjelmilla on potentiaalia ankkuroida Ukraina sisämarkkinoihin, infrastruktuuriverkkoon ja tutkimusalueeseen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kannattaa talousarvioesityksessä esitettyä ehdotusta vapauttaa 78,8 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja kolmelle klusterille, jotka mainittiin Horisontti Eurooppa -asetukseen (15) liitetyssä asiaa koskevassa yhteisessä poliittisessa lausumassa; panee kuitenkin merkille, että vuosilta 2021 ja 2020 jäi vapautettuja tutkimusmäärärahoja 836,09 miljoonaa euroa; edellyttää saatavilla olevien rajallisten resurssien ja huomattavien tarpeiden vuoksi, että tämä odottamattoman suuri määrä vapautettuja tutkimusmäärärahoja, joita komissio ei ollut ennakoinut monivuotisesta rahoituskehyksestä käydyissä neuvotteluissa, olisi asetettava kokonaisuudessaan saataville Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti; muistuttaa kyseisen ohjelman erittäin suuresta unionin tason lisäarvosta ja erinomaisesta toteutusasteesta; uskoo siksi vahvasti, että jäljellä olevilla määrillä olisi lisättävä merkittävästi määrärahoja keskeisiin tutkimusprioriteetteihin, kuten terveyteen (mukaan lukien pitkittynyt covid ja covid-19-infektion jälkeinen väsymysoireyhtymä, kuten kliinisiin testeihin), ilmastoon, liikkumiseen ja energiaan, kulttuuriin ja luovuuteen (myös uusi eurooppalainen Bauhaus -aloitteen jatkokehitykseen), sekä elintarvikkeisiin, biotalouteen, luonnonvaroihin ja ympäristöön, jotta voidaan vastata unionin kohtaamiin kiireellisiin haasteisiin ja tarjota lisätukea tutkijoille, myös Ukrainasta tuleville tutkijoille, Marie Skłodowska-Curie -toimista, ja että olisi keskityttävä erityisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan ja digitaalistrategiaan ja siihen, että Euroopasta tulee vahvempi toimija maailmassa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa olevansa erittäin huolestunut Euroopan innovaationeuvoston rahaston ehdotetusta hallinnointitavasta ja kehottaa komissiota aloittamaan parlamentin kanssa avoimen vuoropuhelun rahaston hallinnointitavasta, jotta varmistetaan talousarvion asianmukainen toteutus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | peruuttaa komission ehdottamat uudelleenkohdentamiset sirusäädöksen ja turvallisten yhteyksien ohjelman rahoittamiseksi noudattaen kantaansa, jonka mukaan uusia aloitteita olisi rahoitettava uusilla varoilla, ja poistaa asiaankuuluvat neuvoston varaukset ja varmistaa näin Horisontti Eurooppa -puiteohjelman, Digitaalinen Eurooppa -ohjelman ja unionin avaruusohjelman painopisteiden asianmukaisen rahoituksen; asettaa uudelleen käyttöön vapautetut tutkimusmäärärahat kompensoimaan Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta sirusäädökseen ja turvallisten yhteyksien ohjelmaan korvamerkittyjä varoja, jotta nämä uudet ehdotukset eivät heikennä nykyisiä tutkimusprioriteetteja; painottaa, että Next Generation EU -välineen varojen käyttöä ei voida käyttää perusteluna sille, että varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohtaa ei panna täytäntöön ja jätetään kriisiaikana käyttämättä huomattavia määriä vapautettuja määrärahoja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | muistuttaa, että Verkkojen Eurooppa -väline on avainasemassa, jotta voidaan vauhdittaa investointeja suorituskykyisten ja kestävien Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseen; korostaa, että Verkkojen Eurooppa -välineellä on oltava keskeinen rooli unionin talouden hiilestä irtautumisessa, sillä siitä tuetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria ja uusiutuvaa energiaa, mikä nopeuttaa vihreää siirtymää ja lisää unionin energiaomavaraisuutta ja energiaturvallisuutta, ja edistetään yhteenliitettävyyttä koko unionin alueella, myös Iberian niemimaan ja syrjäisten, harvaan asuttujen alueiden kanssa; korostaa, että Venäjän ennennäkemätön ja provosoimaton sotilaallinen hyökkäys Ukrainaa vastaan edellyttää kiireellistä tukea liikenneinfrastruktuuriin Ukrainassa ja Ukrainaan (solidaarisuuskaistat), jotta mahdollistetaan kriittisten tavaroiden kuljettaminen molempiin suuntiin; ehdottaa sen vuoksi Verkkojen Eurooppa -välineen liikenne- ja energiaosioiden rahoituksen lisäämistä talousarvioesitykseen nähden yhteensä 90 miljoonalla eurolla maksusitoumusmäärärahoina; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että hyvin toimivat sisämarkkinat ovat unionin elpymisen ja pitkän aikavälin kilpailukyvyn ytimessä; korostaa, että on tärkeää säilyttää ne ja mukauttaa niitä, kun otetaan huomioon lukuisat haasteet; kehottaa komissiota tekemään tarvittavat ehdotukset, myös oikaisukirjelmän yhteydessä, jotta voidaan kuroa umpeen mahdollinen kuilu digipalvelusäädöksen voimaantulon ja valvontamaksujen perinnän välillä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että yritykset ja varsinkin pk-yritykset, jotka ovat Euroopan talouden selkäranka, ovat kärsineet vakavasti nykyisistä kriiseistä ja että tämä koskee myös matkailualan sekä kulttuurialan ja luovien toimialojen yrityksiä, joiden toiminta on supistunut huomattavasti, ja toteaa, että ne ovat kärsineet myös Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan seurauksista, erityisesti korkeista energian hinnoista; kannattaa 10 miljoonan euron lisäystä talousarvioesitykseen verrattuna sisämarkkinaklusterin pk-yrityksiä koskevaan osioon; ehdottaa myös miljoonan euron lisäystä talousarvioesitykseen nähden, jotta voidaan tukea Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmässä (EFRAG) meneillään olevaa laadukkaiden raportointistandardien suunnittelutyötä edellyttäen, että EFRAG hyväksyy työsuunnitelman, jossa hahmotellaan toimenpiteet, joilla varmistetaan asianmukainen ja avoin menettely ja julkinen valvonta sekä sidosryhmien tasapainoinen edustus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | lisää sen vuoksi otsakkeen 1 maksusitoumusmäärärahoja 663 650 000 eurolla talousarvioesitykseen nähden (lukuun ottamatta pilottihankkeita ja valmistelutoimia) ja toteaa, että lisäys rahoitetaan hyödyntämällä käytettävissä olevaa liikkumavaraa ja ottamalla käyttöön erityisrahoitusvälineet; ottaa lisäksi otsakkeeseen yhteensä 836 090 000 euroa maksusitoumusmäärärahoja varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti vapautetuista sitoumuksista ja toteaa, että vapautettujen ja uudelleen käyttöön otettujen sitoumusten määrä kasvaa näin 677 278 157 eurolla talousarvioesitykseen nähden; |
| --- | --- |

23.

Alaotsake 2a – Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

| 24. | korostaa koheesiopolitiikan keskeistä roolia unionin investointipolitiikan ja lähentymisen olennaisena välineenä, jolla edistetään kestävää kasvua ja tuetaan jäsenvaltioiden ja niiden alueiden yleistä sopusointuista kehitystä, myös alueiden välillä ja niiden sisällä; toteaa ohjelmasuunnitteluprosessin käynnistymisen viivästyneen vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen kahden ensimmäisen vuoden aikana mutta odottaa täytäntöönpanon pääsevän vauhtiin vuonna 2022; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota nopeuttamaan ohjelmasuunnittelua, jotta koheesiorahastojen täytäntöönpano voidaan aloittaa vuonna 2023, sillä se auttaa puuttumaan sosiaaliseen, taloudelliseen ja alueelliseen eriarvoisuuteen, vauhdittamaan unionin taloutta ja tukemaan julkista ja yksityistä sektoria, pk-yrityksiä ja kansalaisia näinä vaikeina aikoina; korostaa, että vaarana on hankkeiden viivästyminen pandemian ja Ukrainan sodan vuoksi; pyytää komissiota arvioimaan tarvittavia politiikan mukautuksia ja tukitoimenpiteitä ja tarvittaessa ehdottamaan niitä, jotta varmistetaan kaikkien hankkeiden jatkaminen ja täysimääräinen täytäntöönpano; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa asettamaan unionin ohjelmissa etusijalle hankkeet, joilla edistetään ja parannetaan työntekijöiden oikeudet huomioon ottavien työpaikkojen luomista sekä vakaita ja säänneltyjä palkkoja ja työmarkkinasuhteita; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hyväksyy alaotsaketta 2a koskevan neuvoston kannan; |
| --- | --- |

26.

Alaotsake 2b – Palautumiskyky ja arvot

| 27. | muistuttaa, että vaikka parlamentti on pyytänyt elpymisvälineen rahoittamista enimmäismäärät ylittäen, jälleenrahoituskustannukset maksetaan alaotsakkeen 2b sisältä; ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden odottamattoman tilanteen, joka johtuu Venäjän Ukrainaa vastaan käymästä hyökkäyssodasta, joka vaikuttaa edelleen kielteisesti unionin talouteen siten, että kasvu hidastuu, inflaatio kiihtyy ja korot nousevat, ja toteaa näin ollen, että elpymisvälineen rahoituskustannuksia koskevan budjettikohdan määrärahat tarvitaan todennäköisesti kokonaisuudessaan ja tarpeet saattavat hyvinkin ylittää budjetoidun määrän; pitää valitettavana, että tällä on tosiasiallinen vaikutus samaan otsakkeeseen kuuluviin ohjelmiin, sillä se rajoittaa komission mahdollisuuksia ehdottaa rahoitussuunnitelman ylittäviä lisäyksiä siellä, missä niitä tarvitaan; toteaa, että elpymisvälineen rahoituskustannuksia ei pitäisi ottaa erityisvälineistä, joilla on tarkoitus vastata odottamattomiin haasteisiin, kuten Ukrainan sodan ja energiakriisin seurauksiin; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ehdottaa siksi, että Erasmus+ -lippulaivaohjelmalle, jossa painopisteenä on oppimiseen liittyvä liikkuvuus koulutuksen alalla, osoitetaan 200 miljoonaa euroa enemmän kuin talousarvioesityksessä ottaen huomioon, että komissio on todennut tarpeelliseksi tukea ukrainalaisia opiskelijoita ja opetushenkilöstöä sekä kaikkia opiskelijoita, jotta nämä selviävät korkeasta inflaatiosta; korostaa, että nämä määrärahat auttavat myös tasoittamaan Erasmus+ -ohjelman voimakkaasti takapainotettua rahoitusprofiilia ja tarjoavat johdonmukaisempaa vuotuista rahoitusta ohjelmalle, jonka kysyntä pysyy vakaana vuodesta toiseen; korostaa lisäksi, että lisäresurssit edistävät käynnissä olevia toimia, joilla pyritään tekemään ohjelmasta vihreämpi ja osallistavampi ja mahdollistamaan Euroopan nuorison teemavuoden 2022 jatkoksi toteutettava työ; panee merkille puheenjohtaja von der Leyenin unionin tilaa koskevassa puheessaan antaman ilmoituksen, jonka mukaan vuoden 2023 olisi oltava Euroopan osaamisen teemavuosi, ja toteaa tämän edellyttävän tukea vuoden 2023 talousarviosta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | muistuttaa, että Erasmus+ -ohjelman urheiluosiosta tuetaan voittoa tavoittelemattomia urheilutapahtumia, joilla pyritään kehittämään edelleen urheilun eurooppalaista ulottuvuutta ja edistämään ruohonjuuritason urheilun kannalta merkityksellisiä kysymyksiä; korostaa urheilun keskeistä roolia syrjinnän torjunnassa ja sosiaalisen osallisuuden edistämisessä; kannattaa siksi 10 miljoonan euron tarpeellista ja kohdennettua lisäystä urheilua koskevaan budjettikohtaan, jotta ohjelmasta voidaan tukea Berliinissä vuonna 2023 järjestettäviä Special Olympics -kisoja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että Euroopan solidaarisuusjoukkojen avulla nuoret voivat hankkia käytännön kokemusta toisessa jäsenvaltiossa ja parantaa siten työllistyvyyttään ja mahdollisuuksiaan elämässä; korostaa lisäksi, että Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevasta ohjelmasta rahoitetaan humanitaarisen avun joukkojen kautta tehtävää humanitaarista vapaaehtoistyötä, joka voi tarjota merkittävää humanitaarista apua konfliktialueiden ulkopuolella; on näin ollen päättänyt korottaa Euroopan solidaarisuusjoukkojen määrärahoja 8 miljoonalla eurolla talousarvioesitykseen nähden; |
| --- | --- |

30.

| 31. | painottaa, että covid-19-pandemia ei ole vielä ohi, ja korostaa tarvetta jatkaa terveydenhuoltojärjestelmien tukemista, jotta voidaan parantaa niiden muutosjoustavuutta ja vahvistaa varautumista EU4Health-ohjelman kautta; korostaa lisäksi ohjelman keskeistä roolia syöväntorjuntasuunnitelman, Euroopan lääkestrategian ja äskettäin perustetun terveyshätätilanteiden valmiusviranomaisen tukemisessa; kumoaa näin ollen neuvoston ehdottaman suhteettoman ja perusteettoman leikkauksen ja lisää ohjelman määrärahoja 25 miljoonalla eurolla talousarvioesitykseen nähden, jotta voidaan muun muassa tukea toimia, joilla pyritään saamaan aikaan kaikkialla unionissa yleinen sairausvakuutusturva, joka kattaa laadukkaiden seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen saatavuuden; |
| --- | --- |

31.

| 32. | huomauttaa, että Euroopassa tapahtuu yhä enemmän ja yhä vakavampia luonnonkatastrofeja, mistä viimeisimpänä osoituksena ovat kesän 2022 ennätykselliset maastopalot; pitää valitettavana, että ilmastonmuutoksen vuoksi tällaiset usein hätätilanteisiin johtavat sääilmiöt pahenevat ja lisääntyvät; on sen vuoksi ja komission puheenjohtajan unionin tilasta vuonna 2022 pitämässä puheessaan antaman lupauksen mukaisesti päättänyt vahvistaa unionin pelastuspalvelumekanismin resursseja 20 miljoonalla eurolla, jotta voidaan parantaa unionin avustusvalmiuksia ja suojella paremmin sen kansalaisia, ja toteaa, että tähän kuuluvat myös valmiudet mobilisoida lääkintäyksiköitä hätätilanteissa, ja korostaa tarvetta investoida ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja sen hillitsemiseen sille erityisen alttiilla alueilla; |
| --- | --- |

32.

| 33. | muistuttaa, että covid-19-pandemia ja siihen liittyvät kansanterveystoimenpiteet ovat vaikuttaneet vakavasti kulttuurialaan ja luoviin toimialoihin, joilla toimivat yritykset ovat usein pieniä, yksittäisiin taiteilijoihin ja voittoa tavoittelemattomiin yhteisöllisiin organisaatioihin; korostaa Luova Eurooppa -ohjelman keskeistä roolia eurooppalaisten teosten ja unionin arvojen sekä kulttuurialan ja luovien toimialojen elpymisen tukemisessa, medialukutaidon edistämisessä ja disinformaation torjunnassa; on näin ollen päättänyt korottaa ohjelman vuoden 2023 määrärahoja 12 miljoonalla eurolla talousarvioesitykseen nähden; |
| --- | --- |

33.

| 34. | painottaa tarvetta edistää oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien kunnioittamista; korostaa kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman ratkaisevaa roolia unionin arvojen, unionin kansalaisuuden ja demokratian, tasa-arvon, sukupuolten tasa-arvon ja oikeusvaltioperiaatteen vahvistamisessa unionissa sekä sukupuolistuneen väkivallan uhrien tukemisessa; kumoaa näin ollen neuvoston ohjelmaan tekemät leikkaukset; on päättänyt lisäksi korottaa Daphne-lohkon määrärahoja kahdella miljoonalla eurolla talousarvioesitykseen nähden, jotta voidaan torjua sukupuolistunutta väkivaltaa, joka on pahentunut pandemian jälkeen, sekä kaikkia pakolaisiin, lapsiin, nuoriin ja muihin riskiryhmiin, kuten hlbtiq+-henkilöihin ja vammaisiin henkilöihin, kuuluviin henkilöihin kohdistuvan väkivallan muotoja, ja päättää korottaa kansalaisten sitoutumista ja osallistumista koskevan lohkon määrärahoja 1,5 miljoonalla eurolla talousarvioesitykseen nähden, erityisesti jotta varmistetaan Euroopan tulevaisuuskonferenssin asianmukaiset jatkotoimet; |
| --- | --- |

34.

| 35. | on erittäin huolissaan siitä, että useissa raporteissa tuodaan esiin sellaisten järjestöjen rahoittaminen, joilla on yhteyksiä radikaaleihin uskonnollisiin ja poliittisiin järjestöihin, esimerkiksi Muslimiveljeskuntaan; kehottaa komissiota takaamaan, että unionin varoja myönnetään ainoastaan järjestöille, jotka kunnioittavat täysin kaikkia unionin arvoja, mukaan lukien ajatuksenvapaus, sananvapaus sekä miesten ja naisten tasa-arvo, erityisesti kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman kautta; pyytää siksi komissiota velvoittamaan edunsaajajärjestöt allekirjoittamaan peruskirjan, jossa ne sitoutuvat kunnioittamaan näitä arvoja, ennen kuin varat asetetaan saataville; |
| --- | --- |

35.

| 36. | muistuttaa, että on tärkeää tukea työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työntekijöiden koulutusta sekä varmistaa vakaa rahoitus; kehottaa komissiota varmistamaan kyseisten määrärahojen hyvän käyttöasteen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | katsoo, että Kyproksen turkkilaista yhteisöä koskevaan budjettikohtaan olisi osoitettava riittävästi määrärahoja, jotta voidaan edistää ratkaisevasti Kyproksen kateissa olevien henkilöiden komitean työn jatkamista ja tehostamista ja tukea kulttuuriperintöä käsittelevää yhteisöjenvälistä teknistä komiteaa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | toteaa, että monet unionin toimielinten, elinten ja laitosten asiakirjat ja tiedonannot ovat saatavilla vain englanniksi; toteaa myös, että työkokouksia pidetään ilman tulkkausmahdollisuutta; kehottaa kunnioittamaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja asetuksessa N:o 1/1958 sekä sisäisissä suuntaviivoissa ja päätöksissä, kuten hyvän hallintotavan säännöstössä, vahvistettuja periaatteita, oikeuksia ja velvoitteita; kehottaa näin ollen unionin toimielimiä, elimiä ja laitoksia tarjoamaan tarvittavat henkilöresurssit monikielisyyden kunnioittamisen varmistamiseksi lisäämällä kääntämisestä ja tulkkauksesta vastaavan henkilöstön määrää; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että on tärkeää suojella unionin talousarviota petoksilta, korruptiolta ja muulta kielletyltä toiminnalta, jotka vaikuttavat haitallisesti sekä unionin että kansallisiin talousarvioihin; korostaa tässä yhteydessä Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) keskeistä roolia unionin taloudellisten etujen suojaamisessa, myös Next Generation EU -välineen varojen käytön yhteydessä, ja oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen varmistamisessa; on siksi päättänyt tehdä kohdennettuja lisäyksiä EPPOn määrärahoihin ja lisätä sen henkilöstömäärää, jotta elin voi täyttää toimeksiantonsa ja jotta näin voidaan tehostaa petosten, korruption, rahanpesun ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita liittymään EPPOon ja varmistamaan unionin taloudellisten etujen paremman suojaamisen; muistuttaa, että on tärkeää noudattaa yleistä ehdollisuusjärjestelmää unionin talousarvion suojaamiseksi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | katsoo, että toimielinten viestintään on varmistettava riittävä ja vakaa rahoitus, jotta unioni voi olla yhteydessä kansalaisiin, myös paikallistasolla, torjua disinformaatiota ja helpottaa kansalaisten osallistumista demokraattiseen toimintaan, mikä on entistä kiireellisempää Venäjän Ukrainaa vastaan käymän sodan vuoksi; palauttaa näin ollen talousarvioesityksen tason asianomaisiin budjettikohtiin; |
| --- | --- |

40.

| 41. | lisää alaotsakkeen 2b maksusitoumusmäärärahoja yhteensä 272 821 707 eurolla talousarvioesitykseen nähden (lukuun ottamatta pilottihankkeita ja valmistelutoimia) ja toteaa, että lisäys rahoitetaan hyödyntämällä käytettävissä olevaa liikkumavaraa ja ottamalla käyttöön erityisrahoitusvälineet; |
| --- | --- |

41.

Otsake 3 – Luonnonvarat ja ympäristö

| 42. | ilmaisee vakavan huolensa Venäjän Ukrainaa vastaan käymän sodan vaikutuksista ja sen taloudellisista seurauksista sekä äärimmäisten sääilmiöiden, kuten vakavien ja pitkien kuivien kausien, vaikutuksesta tuotantoon ja jakeluun maatalousalalla ja elintarvikemarkkinoilla; korostaa, että maataloudella on strateginen rooli pyrittäessä välttämään elintarvikekriisi, sillä se tarjoaa kaikkialla Euroopassa turvallisia, laadukkaita ja kohtuuhintaisia elintarvikkeita; muistuttaa, että unionin viljelijöillä on keskeinen rooli pyrittäessä säilyttämään maaseutualueiden talouden häiriönsietokyky ja että vuosi 2023 on ensimmäinen vuosi, jonka aikana heitä tuetaan uuden yhteisen maatalouspolitiikan avulla helpottamalla nuorten viljelijöiden velkataakkaa ja auttamalla heitä selviytymään lainankorkojen ja tuotantopanosten kustannusten noususta; katsoo, että kriisitilanne oikeuttaa uuden maatalousalan varauksen osittaiseen käyttöönottoon siten, että nuorille viljelijöille osoitetaan vähintään 10 miljoonaa euroa; kehottaa komissiota valmistelemaan asiaankuuluvia poikkeustoimenpiteitä perussäädöksen asiaa koskevien säännösten mukaisesti ja lisäämään tarvittaessa käyttöön otettavaa määrää; |
| --- | --- |

42.

| 43. | muistuttaa Life-ohjelman merkityksestä ilmastotoimien ja ympäristönsuojelun tukemisen kannalta ja sen keskeisestä roolista suunniteltaessa esimerkillisiä toimia ja vauhditettaessa toimenpiteitä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi sekä luontokadon pysäyttämiseksi; kehottaa lisäämään Life-ohjelman talousarviotuen tasoa ohjelman kaikilla eri osa-alueilla; painottaa, että Life-ohjelman määrärahojen mahdollinen vuotuinen vahvistaminen merkitsee edistymistä ilmastokysymysten ja biologisen monimuotoisuuden valtavirtaistamista koskevien tavoitteiden saavuttamisessa; katsoo, että nykyolosuhteiden vuoksi on perusteltua painottaa erityisesti puhtaaseen energiaan siirtymistä koskevaa artiklaa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa, että Euroopan ympäristökeskuksen määrärahoja olisi lisättävä huomattavasti, jotta se saisi riittävät taloudelliset ja henkilöresurssit pannakseen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja siihen liittyvät politiikkatoimet kaikilta osin täytäntöön, sillä ohjelma on tärkeimpiä pilareita pyrittäessä tekemään unionin taloudesta oikeudenmukainen, osallistava, kestävä, häiriönsietokykyinen ja hiilineutraali; katsoo, että komission olisi kaikin keinoin vältettävä vaarantamasta ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön täytäntöönpanoa ja sen valvontaa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa oikeudenmukaista siirtymää koskevien suunnitelmien tärkeää roolia ja tarvetta hyväksyä ne hyvissä ajoin nykyisessä taloudellisessa ja geopoliittisessa tilanteessa, jotta voidaan varmistaa tarvittavat investoinnit ja kasvu unionissa; korostaa tarvetta varmistaa oikeudenmukaisen siirtymän rahaston sujuva täytäntöönpano, sillä kyseessä on keskeinen väline, jolla lisätään unionin energiaomavaraisuutta ja innovointikapasiteettia ja jonka puitteissa toteutetaan sosioekonomisiin haasteisiin ja energiasiirtymään liittyviä toimia ilmastotavoitteiden täyttämiseksi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | lisää otsakkeen 3 maksusitoumusmäärärahoja 61 240 000 eurolla talousarvioesitykseen nähden (lukuun ottamatta pilottihankkeita ja valmistelutoimia) ja toteaa, että lisäys rahoitetaan hyödyntämällä osaa käytettävissä olevasta liikkumavarasta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | muistuttaa, että perinteisesti täysi kuva maataloustukirahastossa käytettävissä olevista varoista saadaan vasta oikaisukirjelmässä ja että lähestymistapaa otsaketta 3 koskeviin tarkistuksiin voidaan mukauttaa vastaavasti sovittelun aikana; |
| --- | --- |

47.

Otsake 4 – Muuttoliike ja rajaturvallisuus

| 48. | toteaa, että Ukrainaa vastaan käydyn sodan vuoksi vuonna 2022 turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastolle (AMIF) oli tarpeen myöntää 150 miljoonan euron lisärahoitus konfliktia pakenevia ihmisiä vastaanottavien jäsenvaltioiden tukemiseksi; pitää myönteisenä päätöstä soveltaa tilapäistä suojelua koskevaa direktiiviä (16), mikä edellyttää pidemmän aikavälin taloudellista sitoutumista sekä jatkuvaa budjettitukea jäsenvaltioille, kun otetaan huomioon konfliktin luonne ja jäsenvaltioiden pyrkimykset suojella naisia ja lapsia ihmiskaupalta, mukaan lukien ihmiskauppa seksuaalista hyväksikäyttöä varten; on näin ollen päättänyt korottaa AMIF-rahaston määrärahoja 100 miljoonalla eurolla talousarvioesitykseen nähden vuonna 2023; |
| --- | --- |

48.

| 49. | muistuttaa, että vuonna 2022 oli myös tarpeen myöntää lisärahoitusta rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineelle (BMVI), jotta voitiin antaa lisätukea etulinjan jäsenvaltioille sodan yhteydessä sekä tukea Romanian, Bulgarian ja Kroatian integroitumista edelleen Schengen-alueeseen; pitää lisäksi valitettavana, että komissio on toistuvasti ehdottanut, että BMVI-välineen sovituista määrärahoista tingitään, jotta talousarvioesityksessä voidaan löytää resursseja oikeus- ja sisäasioiden alan virastoille, joiden toimeksiantoja on laajennettu, muun muassa Europolille; on edellä esitettyjen seikkojen perusteella päättänyt korottaa BMVI-välineen määrärahoja 25 miljoonalla eurolla talousarvioesitykseen nähden vuonna 2023; |
| --- | --- |

49.

| 50. | muistuttaa, että Euroopan unionin turvapaikkavirastolla on keskeinen rooli jäsenvaltioiden tukemisessa turvapaikkamenettelyissä ja kansainvälistä suojelua koskevissa menettelyissä, ja panee merkille, että viraston työtaakka on kasvanut sekä Ukrainan vastaisen sodan että sille sen laajennetun toimeksiannon nojalla annettujen uusien tehtävien vuoksi; on näin ollen päättänyt lisätä viraston henkilöstöä; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että eu-LISAn maksusitoumusmäärärahoja ja henkilöstöä täytyy edelleen lisätä viraston todettujen tarpeiden mukaisesti, jotta se voi jatkaa erinäisten sisäisen turvallisuuden ja rajavalvonnan kannalta ratkaisevan tärkeiden unionin hankkeiden toteuttamista vuonna 2023; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa, että Euroopan raja- ja merivartioviraston (Frontex) on tärkeää toimia tehokkaasti, jotta se voi auttaa jäsenvaltioita unionin yhteisten ulkorajojen valvonnassa ja varmistaa yhdennetyn rajavalvonnan noudattaen kaikilta osin perusoikeuksia; panee merkille, että Frontexilla on edelleen vaikeuksia hyödyntää vuosittain jyrkästi kasvaneita määrärahoja ja palkata lisää tarvittavaa operatiivista henkilöstöä; kehottaa komissiota tekemään asiasta perusteellisen analyysin, jotta täytäntöönpanoa voidaan parantaa parlamentin valvonnassa; on näin ollen päättänyt tukea neuvoston ehdottamaa Frontexin määrärahojen 50 miljoonan euron leikkausta vuonna 2023; korostaa kuitenkin tarvetta varmistaa, että Frontexilla on tarvittavat määrärahat toimeksiantonsa ja velvoitteidensa täyttämiseen; |
| --- | --- |

52.

| 53. | lisää otsakkeen 4 määrärahoja yhteensä 130 430 664 eurolla neuvoston kantaan nähden ja 80 430 664 eurolla talousarvioesitykseen nähden ja toteaa, että lisäys rahoitetaan hyödyntämällä osaa käytettävissä olevasta liikkumavarasta; |
| --- | --- |

53.

Otsake 5 – Turvallisuus ja puolustus

| 54. | korostaa, että on tärkeää tehostaa eurooppalaista puolustusyhteistyötä ottaen huomioon Venäjän hyökkäyssota Ukraina vastaan ja erittäin epävakaa kansainvälinen ympäristö; katsoo, että tällainen yhteistyö paitsi lisää Euroopan ja sen kansalaisten turvallisuutta myös johtaa suurempaan tehokkuuteen ja mahdollisiin säästöihin; kehottaa tässä yhteydessä lisäämään Euroopan puolustusrahaston voimavarojen kehittämisen osa-alueen rahoitusta, jotta voidaan edistää innovatiivista ja kilpailukykyistä puolustusalan teollista perustaa, joka edistää unionin strategista riippumattomuutta; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ehdottaa myös sotilaallisen liikkuvuuden rahoituksen lisäämistä, jotta jäsenvaltioita voidaan auttaa toimimaan nopeammin ja tehokkaammin; toteaa, että yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaatioiden tukemiseen, muun muassa kaksikäyttöisen liikenneinfrastruktuurin rahoittamiseen ja diplomaattisten selvitysten ja tullisääntöjen yksinkertaistamiseen, on tarpeen varata riittävästi rahoitusta; toteaa, että sotilaallista liikkuvuutta voisi edistää myös Romanian, Bulgarian ja Kroatian pikainen liittyminen Schengen-alueeseen; muistuttaa, että asian ratkaisematta jättämisellä on haitallisia taloudellisia ja geostrategisia vaikutuksia; korostaa tarvetta palauttaa sisäisen turvallisuuden rahaston määrärahat talousarvioesityksen tasolle, jotta voidaan varmistaa riittävä rahoitus rajatylittävän vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden ja kyberrikollisuuden torjuntaan; |
| --- | --- |

55.

| 56. | lisää otsakkeen 5 määrärahoja yhteensä 81 192 700 eurolla talousarvioesitykseen nähden ja toteaa, että lisäys rahoitetaan hyödyntämällä käytettävissä olevaa liikkumavaraa ja ottamalla käyttöön erityisrahoitusvälineitä; |
| --- | --- |

56.

Otsake 6 – Naapurialueet ja muu maailma

| 57. | panee erittäin huolestuneena merkille, että Venäjän hyökkäys Ukrainaa vastaan ja sen maailmanlaajuiset vaikutukset ovat lisänneet merkittävästi humanitaarisen avun tarpeita, joihin jo kohdistui paineita rahoitusvajeiden vuoksi ja siksi, että maailmassa on yhä enemmän kriisejä ja konflikteja; pyytää lisäämään merkittävästi humanitaarista apua, jotta voidaan kuroa umpeen tarpeiden ja käytettävissä olevien resurssien välinen ennennäkemätön kuilu; pitää valitettavana, että otsakkeessa 6 ei ole liikkumavaraa eikä se näin ollen sovellu nykytilanteeseen eikä mahdollisten uusien hätätilanteiden torjumiseen; katsoo, että otsakkeen 6 enimmäismäärää olisi korotettava kiireellisesti; pitää valitettavana, että talousarvioesitys ei riitä edes toimien ylläpitämiseen nykyisellä tasolla ja että samaan aikaan humanitaariset tarpeet ja hätätilanteet lisääntyvät jyrkästi kaikkialla maailmassa ja erityisesti ruokaturva on heikentynyt Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan vaikutusten, ilmastonmuutoksen pahenevien vaikutusten ja yhä vakavampien ilmastosta johtuvien katastrofien ja uusien konfliktien vuoksi; on huolestunut siitä, että parlamentin ehdottamista lisäyksistäkin huolimatta humanitaarisen avun tarpeisiin vastaamiseen ei vuonna 2023 olisi riittävästi resursseja; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa antamaan jatkuvaa ja merkittävää tukea itäisille naapurimaille, erityisesti maille, jotka auttavat Ukrainasta pakenevia pakolaisia ja jotka kärsivät inflaatiosta ja korkeista energian ja elintarvikkeiden hinnoista; katsoo, että on tarpeen tukea poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia ja kansalaisyhteiskunnan toimijoita, erityisesti ihmisoikeus- ja demokratia-aktivisteja sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, jotka puolustavat naisten oikeuksia ja hlbtiq+-yhteisön oikeuksia tai antavat apua vainotuille henkilöille ja poliittisille vangeille, samoin kuin ukrainalaisia ja moldovalaisia järjestöjä, joiden on ollut pakko järjestää toimintansa uudelleen Venäjän hyökkäyssodan seurauksena, korruption torjuntaan osallistuvia järjestöjä ja riippumattomia tiedotusvälineitä, jotka auttavat paljastamaan disinformaatiota ja propagandaa; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pyytää, että eteläisille naapurimaille osoitetaan lisävaroja poliittisten, taloudellisten ja sosiaalisten uudistusten tukemiseksi; panee tyytyväisenä merkille äskettäisen ilmoituksen unionin jatkuvasta sitoutumisesta UNRWA:n monivuotiseen rahoitukseen; korostaa, että eteläisille naapurimaille osoitettujen määrärahojen lisäyksen tarkoituksena on erityisesti tarjota UNRWA:lle ennakoitavissa olevaa rahoitusta, kun otetaan huomioon sen ratkaiseva rooli palestiinalaispakolaisten suojelemisessa ja heidän keskeisten tarpeidensa varmistamisessa sekä heidän inhimillisen kehityksensä edistämisessä; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vahvistaa NDICI – Globaali Eurooppa -välineen temaattisia ohjelmia ja nopean vasteen toimia erityisesti Ihmiset-ohjelman kautta, jotta voidaan puuttua Ukrainan sodan seurauksiin, kehittää vankempia terveydenhuoltojärjestelmiä ja kuroa umpeen puutteita keskeisten terveyspalvelujen saatavuudessa, ja Planeetta-ohjelman kautta, jotta voidaan rahoittaa ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen hillitsemistä koskevia toimenpiteitä, sekä käyttäen selviytymiskykyä koskevaa budjettikohtaa, jolla edistetään synergioita humanitaarisen toiminnan, kehitysyhteistyön, julkisten investointien ja rauhantoimien välillä, erityisesti mahdollisissa ehdokasmaissa, jotka eivät vielä hyödy liittymistä valmistelevasta tukivälineestä, jäljempänä ”IPA-väline”; |
| --- | --- |

60.

| 61. | korostaa tarvetta osoittaa Länsi-Balkanin maille lisää rahoitusta liittymistä IPA-välineen puitteissa talouskasvun ja työllisyyden tukemiseksi ja myös geopoliittisena painopisteenä erityisesti tilanteessa, jossa Venäjä käy Ukrainaa vastaan provosoimatonta hyökkäyssotaa, joka on vaikuttanut voimakkaasti koko alueeseen, mutta vaatii soveltamaan oikeusvaltioperiaatetta koskevia ehdollisuusvaatimuksia jokaiseen vuoden 2023 talousarviossa sidottuun euroon; kehottaa tässä yhteydessä komissiota käyttämään osan Erasmus+ -ohjelman lisärahoituksesta korkea-asteen oppilaitosten rahoituksen lisäämiseen Länsi-Balkanin maiden opiskelijoille tarkoitettua uutta apurahaohjelmaa varten; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kehottaa sisällyttämään Ukrainan ja Moldovan tasavallan mahdollisimman pian IPA-välineen soveltamisalaan ja lisäämään ohjelman määrärahoja vastaavasti; katsoo, että unionin uusia ehdokasvaltioita Ukrainaa ja Moldovaa sekä jäsenyyttä hakenutta Georgiaa on tarpeen tukea niiden tiellä kohti unionin jäsenyyttä; kehottaa tarjoamaan IPA III -välineestä lisää rahoitustukea Erasmus+ -ohjelman kansainvälisen ulottuvuuden edistämiseksi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | on päättänyt kohdentaa lisätukea strategiseen viestintään, erityisesti toimenpiteisiin maailmanlaajuisen disinformaation torjumiseksi siten, että valtiollisten ja muiden toimijoiden levittämää disinformaatiota seurataan ja tuodaan esiin järjestelmällisesti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | painottaa, että EU:n makrotaloudellinen rahoitusapu Moldovalle, Albanialle, Bosnia ja Hertsegovinalle, Georgialle, Kosovolle, Montenegrolle, Pohjois-Makedonialle ja Ukrainalle on avainasemassa investointien edistämisessä sekä covid-19-kriisistä ja sodan seurauksista toipumisen tukemisessa; |
| --- | --- |

64.

| 65. | lisää otsakkeen 6 määrärahoja yhteensä 465 000 000 eurolla talousarvioesitykseen nähden ja toteaa, että lisäys rahoitetaan ottamalla käyttöön erityisrahoitusvälineitä; |
| --- | --- |

65.

Otsake 7 – EU:n yleinen hallinto

| 66. | katsoo, että neuvoston tässä otsakkeessa tekemät leikkaukset, joiden tarkoituksena on estää talousarvioesityksessä ehdotettu joustovälineen käyttö, ovat perusteettomia eivätkä antaisi komissiolle mahdollisuutta hoitaa tehtäviään; palauttaa näin ollen talousarvioesityksessä komission hallintomenoihin osoitetut määrärahat, mukaan lukien sen toimistoihin liittyvät määrärahat; |
| --- | --- |

66.

| 67. | korostaa Venäjän Ukrainaan kohdistamasta hyökkäyksestä unionin sisäiselle turvallisuudelle aiheutuvia riskejä; pitää tässä yhteydessä myönteisenä sisäisen turvallisuuden ja rajaturvallisuuden tukikeskuksen käynnistämistä Moldovassa ja kehottaa komissiota helpottamaan ja nopeuttamaan keskuksen asettamista täyteen toimintavalmiuteen tarjoamalla logistista ja taloudellista tukea yhteistyössä muuttoliike- ja sisäasioiden pääosaston ja oikeus- ja kuluttaja-asioiden pääosaston kanssa sekä Moldovassa toimivien asiaankuuluvien unionin oikeus- ja sisäasioiden virastojen asiantuntijoiden kanssa; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pitää tärkeänä varmistaa, että komissiolla on riittävästi henkilöstöä tehtäviensä hoitamiseen ja myös uusiin aloitteisiin ja uuteen lainsäädäntöön liittyvistä tehtävistä suoriutumiseen; kehottaa siksi komissiota varmistamaan, että sillä on tehokasta ja vaikuttavaa täytäntöönpanoa varten tarvittava lisähenkilöstö; korostaa tässä yhteydessä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan, digimarkkinasäädökseen ja digipalvelusäädökseen liittyvien lainsäädäntöehdotusten sekä Next Generation EU -välineestä ja elpymis- ja palautumistukivälineestä johtuvan unionin kasvavan varainkäytön vaikutusta henkilöstötarpeisiin tietyissä yksiköissä, erityisesti komission ympäristöasioiden pääosastossa, kilpailun pääosastossa, viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosastossa ja Euroopan petostentorjuntavirastossa (OLAF); ilmaisee huolensa siitä, että komissiolla ei ole tarvittavan työn edellyttämää henkilöstöä; pyytää komissiota ottamaan huomioon nämä henkilöstötarpeet heikentämättä henkilöstön määrää toimielimen muissa osissa; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kehottaa hyväksymään nopeasti komission ehdottaman varainhoitoasetuksen kohdennetun tarkistuksen, joka koskee peruutettujen tai alennettujen kilpailusakkojen viivästyskoron käsittelyä, jotta vältetään otsakkeen 7 menoihin kohdistuva paine; |
| --- | --- |

69.

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

| 70. | muistuttaa, että pilottihankkeet ja valmistelutoimet ovat tärkeitä välineitä poliittisten painopisteiden muotoilussa ja sellaisten uusien aloitteiden käyttöönotossa, joista voi potentiaalisesti tulla unionin pysyviä toimintoja ja ohjelmia; on kaikki tehdyt ehdotukset huolellisesti analysoituaan ja ottaen täysin huomioon komission suorittaman oikeudellisten vaatimusten noudattamista ja toteutettavuutta koskevan arvioinnin hyväksynyt pilottihankkeita ja valmistelutoimia koskevan tasapainoisen paketin, jossa otetaan huomioon parlamentin poliittiset painopisteet; kehottaa komissiota panemaan pilottihankkeet ja valmistelutoimet ripeästi täytäntöön ja antamaan palautetta niiden tuloksellisuudesta ja käytännön tuloksista; |
| --- | --- |

70.

Maksut

| 71. | korostaa tarvetta ottaa vuoden 2023 talousarvioon riittävästi maksumäärärahoja ja on siksi päättänyt pääsääntöisesti peruuttaa neuvoston tekemät leikkaukset ja lisätä maksumäärärahoja budjettikohdissa, joiden maksusitoumusmäärärahoja on tarkistettu; korostaa, että ohjelmien täytäntöönpanoa on nopeutettava, jotta vältetään maksujen kasaantuminen monivuotisen rahoituskehyksen jälkipuoliskolla; |
| --- | --- |

71.

Muut pääluokat

Pääluokka I – Euroopan parlamentti

| 72. | säilyttää vuoden 2023 talousarvionsa yleisen tason muuttumattomana 2 268 777 642 eurossa täysistunnossa 7. huhtikuuta 2022 hyväksytyn, tuloista ja menoista laaditun ja arvioidun indeksikorotuksen muutoksen vuoksi komission pyynnöstä 3. toukokuuta 2022 päivitetyn ennakkoarvion mukaisesti; on päättänyt sisällyttää henkilöstötaulukkoonsa 98 virkaa keinotekoisesti ja ilman talousarviovaikutuksia vain vuodeksi, jotta sisäisen kilpailun läpäisseet henkilöt voidaan sisällyttää henkilöstötaulukkoon henkilöstösääntöjen 29 artiklan 4 kohdan soveltamiseksi samalla tavalla kuin tehtiin vuoden 2020 talousarviossa; saattaa ajan tasalle viiden budjettikohdan selvitysosan muun muassa, jotta voidaan lisätä mahdollisuus korvata vetoomusten esittäjien osallistumiskulut, mukaan lukien matka-, oleskelu- ja liitännäiskulut, vetoomusvaliokunnan parlamentin tilojen ulkopuolelle suuntautuvien virallisten virkamatkojen aikana; |
| --- | --- |

72.

| 73. | toteaa, että Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaavalla viranomaisella (vastuuviranomainen) on tärkeä rooli poliittisen järjestelmän avoimuuden, moitteettoman varainhoidon ja monimuotoisuuden kannalta, sillä se varmistaa, että Euroopan tason poliittiset puolueet ja säätiöt soveltavat yhteisiä sääntöjä; toteaa, että vaikka vastuuviranomaisen talousarvio sisältyy pääluokkaan I – Euroopan parlamentti, se on riippumaton unionin elin; on siksi päättänyt luoda lisäämättä määrärahoja talousarvioesitykseen nähden vastuuviranomaisen palveluksessa olevan henkilöstön palkkoja ja korvauksia varten erillisen alamomentin ja parlamentin organisaatiokaavioon erillisen kohdan, joka kattaa sen toimet; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pyytää puhemiehistöä huolehtimaan siitä, että momentilla 3 2 3 ”Unionin ulkopuolisten maiden demokratian tukeminen ja niiden parlamenttien valmiuksien parantaminen” on riittävät määrärahat, jotta parlamentti voi osallistua tehokkaasti Global Campus of Human Rights -verkoston kolmannen korkean tason konferenssin järjestämiseen, ja esittämään tässä mielessä myös siirtopyynnön parlamentin hallinnosta talousarvion toteuttamisvuoden aikana, mikäli se on tarpeellista ja mahdollista; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ottaa huomioon edellä mainitun 7. huhtikuuta 2022 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2023 sekä pääsihteerin 20. heinäkuuta 2022 antamat vastaukset ja






  a) | muistuttaa, että kyber- ja hybridiuhkien torjunnan heikkoudet yhdessä toimielimessä voivat vaikuttaa kaikkiin; muistuttaa siksi, että parlamentin on tärkeää osoittaa talousarviossaan riittävästi resursseja kyber- ja hybridiuhkia koskevien valmiuksiensa vahvistamiseen; toteaa, että tästä hyötyvät kaikki toimielimet, erityisesti kun otetaan huomioon Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan, hyökkäysten määrän kasvu viime vuosina ja tulevat Euroopan parlamentin vaalit vuonna 2024; |
| --- | --- | --- |

75.

a)

muistuttaa, että kyber- ja hybridiuhkien torjunnan heikkoudet yhdessä toimielimessä voivat vaikuttaa kaikkiin; muistuttaa siksi, että parlamentin on tärkeää osoittaa talousarviossaan riittävästi resursseja kyber- ja hybridiuhkia koskevien valmiuksiensa vahvistamiseen; toteaa, että tästä hyötyvät kaikki toimielimet, erityisesti kun otetaan huomioon Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan, hyökkäysten määrän kasvu viime vuosina ja tulevat Euroopan parlamentin vaalit vuonna 2024;

| b) | panee merkille hallinnon parhaillaan toteuttamat toimenpiteet, joilla torjutaan disinformaatiota ja kaikenlaisia toimia, joilla pyritään vääristelemään Euroopan parlamentin jäsenten kantoja, erityisesti Euroopan parlamentin vuoden 2024 vaaleja silmällä pitäen; kehottaa jälleen tehostamaan kaikkien mukana olevien toimijoiden välistä toimielinten välisen tason yhteistyötä; |
| --- | --- |

b)

panee merkille hallinnon parhaillaan toteuttamat toimenpiteet, joilla torjutaan disinformaatiota ja kaikenlaisia toimia, joilla pyritään vääristelemään Euroopan parlamentin jäsenten kantoja, erityisesti Euroopan parlamentin vuoden 2024 vaaleja silmällä pitäen; kehottaa jälleen tehostamaan kaikkien mukana olevien toimijoiden välistä toimielinten välisen tason yhteistyötä;

| c) | panee merkille demokratiatuki- ja vaalikoordinointiryhmälle ja sen johtaville jäsenille demokratiatukitoimien toteuttamiseen annetun tuen; suhtautuu myönteisesti toimien tehostamiseen ja kehottaa tukemaan edelleen viestintää kansalaisten kanssa tarjoamalla tietoa tarvittaessa myös kielivähemmistöjen kielillä sekä alueiden ja yhteisöjen kielillä sekä disinformaation torjuntaa painottaen erityisesti uusia ensisijaisia maita; |
| --- | --- |

c)

panee merkille demokratiatuki- ja vaalikoordinointiryhmälle ja sen johtaville jäsenille demokratiatukitoimien toteuttamiseen annetun tuen; suhtautuu myönteisesti toimien tehostamiseen ja kehottaa tukemaan edelleen viestintää kansalaisten kanssa tarjoamalla tietoa tarvittaessa myös kielivähemmistöjen kielillä sekä alueiden ja yhteisöjen kielillä sekä disinformaation torjuntaa painottaen erityisesti uusia ensisijaisia maita;

| d) | toistaa virkamatkakulujen ja matkustuskulujen korvaamista koskevien yleisten täytäntöönpanomääräysten sekä Euroopan parlamentin virkamiesten ja muun henkilöstön virkamatkoja koskevien sisäisten sääntöjen tarkistuksen yhteydessä täysistunnon useaan otteeseen ilmaiseman tahdon, nimittäin sen, että puhemiehistön olisi varmistettava, että valtuutetut avustajat saavat samat korvaukset parlamentin kolmen työskentelypaikkakunnan välillä tekemistään virkamatkoista kuin virkamiehet ja muut toimihenkilöt; |
| --- | --- |

d)

toistaa virkamatkakulujen ja matkustuskulujen korvaamista koskevien yleisten täytäntöönpanomääräysten sekä Euroopan parlamentin virkamiesten ja muun henkilöstön virkamatkoja koskevien sisäisten sääntöjen tarkistuksen yhteydessä täysistunnon useaan otteeseen ilmaiseman tahdon, nimittäin sen, että puhemiehistön olisi varmistettava, että valtuutetut avustajat saavat samat korvaukset parlamentin kolmen työskentelypaikkakunnan välillä tekemistään virkamatkoista kuin virkamiehet ja muut toimihenkilöt;

| e) | kehottaa jälleen kerran puheenjohtajakokousta ja puhemiehistöä tarkistamaan valtuuskuntien tehtävien suorittamista ja valtuuskuntamatkoja unionin ulkopuolelle koskevia täytäntöönpanomääräyksiä sekä päätöstä valiokuntien virkamatkoista Euroopan parlamentin kolmen toimipaikan ulkopuolelle; korostaa, että tällaisessa tarkistuksessa olisi otettava huomioon valtuutettujen avustajien mahdollisuus tietyin edellytyksin osallistua jäsenten mukana parlamentin virallisille valtuuskunta- ja virkamatkoille, jotta voidaan löytää oikea tasapaino jäsenten kannalta saatavan suuren lisäarvon sekä ympäristöön, logistiikkaan ja talousarvioon liittyvien rajoitteiden välille; |
| --- | --- |

e)

kehottaa jälleen kerran puheenjohtajakokousta ja puhemiehistöä tarkistamaan valtuuskuntien tehtävien suorittamista ja valtuuskuntamatkoja unionin ulkopuolelle koskevia täytäntöönpanomääräyksiä sekä päätöstä valiokuntien virkamatkoista Euroopan parlamentin kolmen toimipaikan ulkopuolelle; korostaa, että tällaisessa tarkistuksessa olisi otettava huomioon valtuutettujen avustajien mahdollisuus tietyin edellytyksin osallistua jäsenten mukana parlamentin virallisille valtuuskunta- ja virkamatkoille, jotta voidaan löytää oikea tasapaino jäsenten kannalta saatavan suuren lisäarvon sekä ympäristöön, logistiikkaan ja talousarvioon liittyvien rajoitteiden välille;

| f) | korostaa, että parlamentin budjettivaliokunnan täytyy saada hyvissä ajoin ja ymmärrettävässä muodossa kaikki tarvittavat parlamentin talousarvioon liittyvät tiedot, jotta se voi tehdä tietoon perustuvia päätöksiä; toteaa, että Europa Experience -keskusten avulla unioni voidaan tuoda lähemmäs kansalaisia ja siksi niitä on tärkeää perustaa kaikkiin jäsenvaltioihin, mutta pyytää päivittämään Europa Experience -keskusten toimintamenoja korkean inflaation vuoksi; pyytää myös päivitettyä tietoa 37,9 miljoonan euron lainasta, jota on ehdotettu Dublinissa sijaitsevan Europa Experience -keskuksen kiinteistön hankintaan varainhoitoasetuksen 266 artiklan 6 kohdassa edellytetyllä tavalla; |
| --- | --- |

f)

korostaa, että parlamentin budjettivaliokunnan täytyy saada hyvissä ajoin ja ymmärrettävässä muodossa kaikki tarvittavat parlamentin talousarvioon liittyvät tiedot, jotta se voi tehdä tietoon perustuvia päätöksiä; toteaa, että Europa Experience -keskusten avulla unioni voidaan tuoda lähemmäs kansalaisia ja siksi niitä on tärkeää perustaa kaikkiin jäsenvaltioihin, mutta pyytää päivittämään Europa Experience -keskusten toimintamenoja korkean inflaation vuoksi; pyytää myös päivitettyä tietoa 37,9 miljoonan euron lainasta, jota on ehdotettu Dublinissa sijaitsevan Europa Experience -keskuksen kiinteistön hankintaan varainhoitoasetuksen 266 artiklan 6 kohdassa edellytetyllä tavalla;

| g) | toteaa jälleen olevan tärkeää, että parlamentin kiinteistöpolitiikassa noudatetaan avointa ja oikeudenmukaista päätöksentekoprosessia, jossa otetaan asianmukaisesti huomioon varainhoitoasetuksen 266 artikla; |
| --- | --- |

g)

toteaa jälleen olevan tärkeää, että parlamentin kiinteistöpolitiikassa noudatetaan avointa ja oikeudenmukaista päätöksentekoprosessia, jossa otetaan asianmukaisesti huomioon varainhoitoasetuksen 266 artikla;

| h) | muistuttaa puhemiehistöä siitä, että budjettivaliokunnalle on tiedotettava asianmukaisesti ja sitä on kuultava ennen kiinteistöihin liittyviä kysymyksiä koskevien tärkeiden päätösten tekemistä niiden merkittävien talousarviovaikutusten vuoksi; pyytää puhemiehistöä selvittämään säästömahdollisuuksia ja harkitsemaan täysin uudelleen hanketta, joka koskee Brysselissä sijaitsevan Spaak-rakennuksen tulevaisuutta; |
| --- | --- |

h)

muistuttaa puhemiehistöä siitä, että budjettivaliokunnalle on tiedotettava asianmukaisesti ja sitä on kuultava ennen kiinteistöihin liittyviä kysymyksiä koskevien tärkeiden päätösten tekemistä niiden merkittävien talousarviovaikutusten vuoksi; pyytää puhemiehistöä selvittämään säästömahdollisuuksia ja harkitsemaan täysin uudelleen hanketta, joka koskee Brysselissä sijaitsevan Spaak-rakennuksen tulevaisuutta;

| i) | katsoo, että aikoina, jolloin unionin kansalaisten päivittäiset elinkustannukset nousevat dramaattisesti, unionin toimielinten olisi poikkeuksetta osoitettava solidaarisuutta ja näytettävä esimerkkiä, etenkin energiankulutuksen vähentämisen osalta; toteaa, että inflaatio ja energian hintojen nousu ovat aiheuttaneet valtavia paineita parlamentin talousarviolle; panee merkille puhemiehistön 2. toukokuuta 2022 ja 3. lokakuuta 2022 tekemät päätökset lyhyen aikavälin toimenpiteistä, joilla pyritään vähentämään parlamentin energiankulutusta; pyytää, että käyttäjillä olisi mahdollisuus hienosäätää itse työ- ja kokoushuoneiden lämpötilaa siten, että pysytellään sovituissa puitteissa säästöjen aikaansaamiseksi; kehottaa parlamenttia toteuttamaan energiansäästötoimia koskevan nykyisen lähestymistavan tulevan tarkistuksen yhteydessä kaikki tarvittavat toimet energiankulutuksen vähentämiseksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, jotta energialaskuja voidaan pienentää; suhtautuu energiakriisin ja geopoliittisen tilanteen vuoksi myönteisesti uusiutuvaan energiaan ja fossiilisten polttoaineiden asteittaiseen käytöstä poistamiseen sekä etenkin lämpöpumppujen asentamiseen tehtäviin investointeihin ja kannustaa niihin; kehottaa laajentamaan lähienergian tuotantoa erityisesti asentamalla Brysselissä ja Strasbourgissa rakennusten katoille mahdollisimman paljon ja mahdollisimman pian uusinta tekniikkaa hyödyntäviä aurinkosähköpaneeleja ja on tyytyväinen tekeillä olevaan uuteen tutkimukseen kustannustehokkaammista aurinkosähköpaneeleista; pitää EMAS-järjestelmän puitteissa perustettua rakennusten energianhallintajärjestelmää myönteisenä ja kehottaa sisällyttämään vuotuisen tarkastuksen yksiköiden esittämään ennakkoarvioesitykseen; pyytää puhemiehistöä käynnistämään unionin toimielinten hallintoelinten välisen hyvien käytäntöjen vaihdon niiden tarkistaessa monivuotisia varainkäyttöstrategioitaan, jotta löydetään keinoja lisäsäästöjen aikaansaamiseksi; kannustaa käymään lisäkeskusteluja energiankulutustoimiin liittyvistä parhaista käytännöistä unionin toimielinten lisäksi myös esimerkiksi paikallisviranomaisten kanssa; |
| --- | --- |

i)

katsoo, että aikoina, jolloin unionin kansalaisten päivittäiset elinkustannukset nousevat dramaattisesti, unionin toimielinten olisi poikkeuksetta osoitettava solidaarisuutta ja näytettävä esimerkkiä, etenkin energiankulutuksen vähentämisen osalta; toteaa, että inflaatio ja energian hintojen nousu ovat aiheuttaneet valtavia paineita parlamentin talousarviolle; panee merkille puhemiehistön 2. toukokuuta 2022 ja 3. lokakuuta 2022 tekemät päätökset lyhyen aikavälin toimenpiteistä, joilla pyritään vähentämään parlamentin energiankulutusta; pyytää, että käyttäjillä olisi mahdollisuus hienosäätää itse työ- ja kokoushuoneiden lämpötilaa siten, että pysytellään sovituissa puitteissa säästöjen aikaansaamiseksi; kehottaa parlamenttia toteuttamaan energiansäästötoimia koskevan nykyisen lähestymistavan tulevan tarkistuksen yhteydessä kaikki tarvittavat toimet energiankulutuksen vähentämiseksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, jotta energialaskuja voidaan pienentää; suhtautuu energiakriisin ja geopoliittisen tilanteen vuoksi myönteisesti uusiutuvaan energiaan ja fossiilisten polttoaineiden asteittaiseen käytöstä poistamiseen sekä etenkin lämpöpumppujen asentamiseen tehtäviin investointeihin ja kannustaa niihin; kehottaa laajentamaan lähienergian tuotantoa erityisesti asentamalla Brysselissä ja Strasbourgissa rakennusten katoille mahdollisimman paljon ja mahdollisimman pian uusinta tekniikkaa hyödyntäviä aurinkosähköpaneeleja ja on tyytyväinen tekeillä olevaan uuteen tutkimukseen kustannustehokkaammista aurinkosähköpaneeleista; pitää EMAS-järjestelmän puitteissa perustettua rakennusten energianhallintajärjestelmää myönteisenä ja kehottaa sisällyttämään vuotuisen tarkastuksen yksiköiden esittämään ennakkoarvioesitykseen; pyytää puhemiehistöä käynnistämään unionin toimielinten hallintoelinten välisen hyvien käytäntöjen vaihdon niiden tarkistaessa monivuotisia varainkäyttöstrategioitaan, jotta löydetään keinoja lisäsäästöjen aikaansaamiseksi; kannustaa käymään lisäkeskusteluja energiankulutustoimiin liittyvistä parhaista käytännöistä unionin toimielinten lisäksi myös esimerkiksi paikallisviranomaisten kanssa;

| j) | pitää myönteisinä alustavia toimia hiilineutraaliustavoitteen asettamiseksi; muistuttaa jäseniä ja poliittisia ryhmiä siitä, että parhaillaan pyritään puhemiehistön sitoumuksen mukaisesti vähentämään täysistuntojen yhteydessä kuljetusarkkujen kuljettamista Brysselin ja Strasbourgin välillä, ja kehottaa niitä osallistumaan tähän; kehottaa suunnittelemaan tulevissa talousarvioissa asiaankuuluvat investoinnit sadeveden talteenottoon ja veden järkevämpään käyttöön; |
| --- | --- |

j)

pitää myönteisinä alustavia toimia hiilineutraaliustavoitteen asettamiseksi; muistuttaa jäseniä ja poliittisia ryhmiä siitä, että parhaillaan pyritään puhemiehistön sitoumuksen mukaisesti vähentämään täysistuntojen yhteydessä kuljetusarkkujen kuljettamista Brysselin ja Strasbourgin välillä, ja kehottaa niitä osallistumaan tähän; kehottaa suunnittelemaan tulevissa talousarvioissa asiaankuuluvat investoinnit sadeveden talteenottoon ja veden järkevämpään käyttöön;

| 76. | kehottaa parlamenttia arvioimaan edelleen säännöllisesti henkilöstötarpeidensa organisointia, kohdentamaan virkoja ja toimia uudelleen osastojen välillä muuttuvien painopisteiden mukaisesti, jotta uudet tehtävät voidaan hoitaa mahdollisuuksien mukaan nykyisellä henkilöstömäärällä, ja arvioimaan riskejä, jotka liittyvät sopimussuhteisten toimihenkilöiden lisääntyvään palkkaamiseen, mukaan lukien vaara, että parlamenttiin luodaan kaksitasoinen henkilöstörakenne; ottaa huomioon parlamentin oikeudelliset velvoitteet ja korostaa, että inflaation jyllätessä resurssien uudelleenpriorisoinnista tulee yhä tärkeämpää; |
| --- | --- |

76.

Muut pääluokat (pääluokat IV–X)

| 77. | korostaa painetta, joka korkean inflaation vuoksi kohdistuu muiden toimielinten menoihin; tähdentää, että suurin osa niiden talousarvioista perustuu henkilöstösäännöistä johtuviin velvoitteisiin tai sopimusvelvoitteisiin, joihin inflaatio vaikuttaa, ja että ne eivät voi mitään inflaatiolle ja energian hintojen nousulle; huomauttaa, että toimielimillä täytyy olla riittävästi henkilöstöä tehtäviensä täyttämiseksi; panee tyytyväisenä merkille toimielinten jatkuvat toimet henkilöstön uudelleensijoittamiseksi ja uusien tehokkuushyötyjen löytämiseksi mutta on tietoinen tämän lähestymistavan rajoista nykytilanteessa, kun samaan aikaan tehtävät lisääntyvät; pitää valitettavana, että komissio ei myöntänyt mitään lisäviroista ja -toimista, joita muut toimielimet olivat pyytäneet, riippumatta niiden uusista tehtävistä; tuomitsee neuvoston horisontaalisen lähestymistavan, jonka mukaan perusvähennystä korotetaan 1,8 prosenttiyksiköllä kussakin toimielimessä, eikä pidä sitä perusteltuna; muistuttaa, että perusvähennyksen korottaminen velvoittaisi muut toimielimet pitämään suuremman määrän virkoja avoimina, mikä vähentäisi niiden työvoimaa ja heikentäisi niiden valmiuksia vastata kansalaisten huolenaiheisiin ja täyttää tehtävänsä; |
| --- | --- |

77.

| 78. | päättää siksi palauttaa Euroopan alueiden komitean määrärahat talousarvioesityksen tasolle; herrasmiessopimusta noudattaen ei muuta neuvostoa ja Eurooppa-neuvostoa koskevaa neuvoston esitystä; |
| --- | --- |

78.

| 79. | lisää seuraavissa asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa määrärahoja tai henkilöstöä talousarvioesitykseen nähden, jotta toimielimillä olisi riittävästi resursseja hoitaa toimeksiannostaan johtuvat lisääntyvät tehtävänsä asianmukaisesti, tehokkaasti ja tuloksellisesti ja jotta niillä olisi valmiudet vastata tuleviin haasteisiin erityisesti kyberturvallisuuden alalla; korostaa tässä yhteydessä, että unioni ei ole riittävän hyvin valmistautunut torjumaan kyberuhkia, jotka lisääntyvät ja käyvät yhä monimutkaisemmiksi vuosien mittaan; katsoo, että kaikille unionin toimielimille olisi myönnettävä riittävästi määrärahoja ja henkilöstöä, jotta näitä uhkia voidaan torjua sekä sisäisesti että toimielinten välisen yhteistyön puitteissa; ehdottaa näin ollen, että






  a) | Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan oikeusasiamiehen määrärahat palautetaan niiden ennakkoarvioiden tasolle korottamalla talousarvioesityksen tasosta niiden budjettikohtien määrärahoja, jotka kattavat uuteen henkilöstöön liittyvät määrärahat, ja korottamalla niiden henkilöstötaulukoihin sisältyvien virkojen/toimien määrää; |
| --- | --- | --- |

79.

a)

Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan oikeusasiamiehen määrärahat palautetaan niiden ennakkoarvioiden tasolle korottamalla talousarvioesityksen tasosta niiden budjettikohtien määrärahoja, jotka kattavat uuteen henkilöstöön liittyvät määrärahat, ja korottamalla niiden henkilöstötaulukoihin sisältyvien virkojen/toimien määrää;

| b) | Euroopan tilintarkastustuomioistuimen, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean, Euroopan tietosuojavaltuutetun ja Euroopan ulkosuhdehallinnon määrärahat palautetaan osittain niiden ennakkoarvioiden tasolle korottamalla talousarvioesityksen tasosta niiden budjettikohtien määrärahoja, jotka kattavat uuteen henkilöstöön liittyvät määrärahat, ja korottamalla niiden henkilöstötaulukoihin sisältyvien virkojen/toimien määrää; |
| --- | --- |

b)

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean, Euroopan tietosuojavaltuutetun ja Euroopan ulkosuhdehallinnon määrärahat palautetaan osittain niiden ennakkoarvioiden tasolle korottamalla talousarvioesityksen tasosta niiden budjettikohtien määrärahoja, jotka kattavat uuteen henkilöstöön liittyvät määrärahat, ja korottamalla niiden henkilöstötaulukoihin sisältyvien virkojen/toimien määrää;

| c) | vahvistetaan useita toimintamenoihin liittyviä budjettikohtia Euroopan tietosuojavaltuutetun pyynnön mukaisesti, jotta vuoden 2023 talousarviossa huomioitaisiin odottamattoman korkeat elinkustannukset, joita ei otettu huomioon sen ennakkoarviota laadittaessa; |
| --- | --- |

c)

vahvistetaan useita toimintamenoihin liittyviä budjettikohtia Euroopan tietosuojavaltuutetun pyynnön mukaisesti, jotta vuoden 2023 talousarviossa huomioitaisiin odottamattoman korkeat elinkustannukset, joita ei otettu huomioon sen ennakkoarviota laadittaessa;

Oikaisukirjelmän arviointi

| 80. | panee merkille oikaisukirjelmän nro 1 esitykseen vuoden 2023 yleiseksi talousarvioksi ja toteaa, että sen kokonaisnettovaikutus menoihin on + 758,3 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina ja +2 394,9 miljoonaa euroa maksumäärärahoina ja että siihen sisältyy erittäin huomattava maksumäärärahojen lisäys FAST-CARE-tukitoimen seurauksena; panee lisäksi merkille, että komissio ehdottaa, että joustovälineestä otetaan käyttöön kaiken kaikkiaan 822,1 miljoonan euron määrä otsakkeita 2 b, 5 ja 6 varten; |
| --- | --- |

80.

| 81. | panee merkille, että oikaisukirjelmään sisältyy vain joitakin tässä päätöslauselmassa esitetyistä parlamentin huolenaiheista ja painopisteistä, kuten lisäykset humanitaarista apua, unionin pelastuspalvelumekanismia ja Erasmus+ -ohjelmaa varten ja lisätuki puolustusalaa varten; arvelee kuitenkin huolestuneena, että ehdotetut lisäykset eivät ole riittävän suuret ja että jotkin ehdotetuista lisäyksistä ovat pikemminkin etupainotteista rahoitusta kuin lisämäärärahoja; |
| --- | --- |

81.

| 82. | panee merkille Ukrainan tukemiseksi tähän mennessä sodan alkamisen jälkeen toteutetut toimenpiteet ja toimet ja kannustaa komissiota ehdottamaan lisätoimenpiteitä; pitää valitettavana, että komission vuotta 2023 koskevat talousarvioehdotukset eivät ole sellaisia, että niillä pystyttäisiin vastaamaan asianmukaisesti Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan laajamittaisiin seurauksiin; katsoo, että vuoden 2023 tarpeet ovat paljon oikaisukirjelmässä ehdotettua suuremmat; |
| --- | --- |

82.

| 83. | panee merkille ehdotuksen ottaa yhdestä ainoasta liikkumavaravälineestä käyttöön 450 miljoonan euron määrä Euroopan unionin elpymisvälineen rahoituskustannusten kattamiseksi; korostaa, että elpymisvälineen rahoituskustannuksiin tarvittavat tosiasialliset määrät tietyssä vuotuisessa talousarviossa riippuvat lainakoroista, mikä merkitsee huomattavaa epävarmuutta vuotuisten talousarvioneuvottelujen kannalta; korostaa, että näitä kustannuksia ei saisi milloinkaan rahoittaa ohjelmien rahoituksen kustannuksella; korostaa, että yhden ainoan liikkumisvaravälineen käyttö elpymisvälineen rahoituskustannuksiin vähentää myös talousarvion jo hyvin vähäistä joustavuutta ja supistaa sen kapeita liikkumavaroja entisestään ja rajoittaa näin ollen kykyä vastata nykyisiin ja uusiin tarpeisiin; muistuttaa, että monivuotista rahoituskehystä on kiireellisesti tarkistettava huomattavasti ja että parlamentti on pyytänyt elpymisvälineen rahoittamista monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärät ylittäen; |
| --- | --- |

83.

| 84. | panee merkille muiden pääluokkien mukautetut määrärahat, kun otetaan huomioon tämänhetkinen arvio vuoden 2022 palkkojen mukautuksesta, joka on talousarvioesityksessä 2023 ennakoitua alhaisempi, sekä CERT-EU:lle unionin kyberturvallisuusvalmiuksien parantamista varten muilta toimielimiltä tehtävä määrärahojen siirto, ja toteaa, että muiden toimielinten määrärahat vähenevät näin ollen 45 miljoonalla eurolla; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä tarkistukset esitykseen yleiseksi talousarvioksi neuvostolle ja komissiolle, muille toimielimille ja elimille, joita asia koskee, sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1.

(2)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

(3)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUVL C 444 I, 22.12.2020.

(5)  Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. joulukuuta 2020 esityksestä neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta, Liite 2: Julistukset (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0357).

(6)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(7)  EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0219.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0005.

(10)  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 158.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0010.

(12)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0106.

(14)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0127.

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/695, annettu 28. huhtikuuta 2021, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” perustamisesta, sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen vahvistamisesta sekä asetusten (EU) N:o 1290/2013 ja (EU) N:o 1291/2013 kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 1).

(16)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

---

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 149/125 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 149/125

---

P9_TA(2022)0367

Kestävät meriliikenteen polttoaineet (FuelEU Maritime -aloite) ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 19. lokakuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käytöstä meriliikenteessä sekä direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 149/13)

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Meriliikenteen osuus EU:n ulkomaankaupasta on määrinä laskettuna noin 75 prosenttia ja EU:n sisäisestä kaupasta 31 prosenttia.
  Samalla laivaliikenne Euroopan talousalueen satamiin tai satamista muodostaa noin 11 prosenttia kaikista EU:n liikenteen hiilidioksidipäästöistä ja 3–4 prosenttia EU:n kaikista hiilidioksidipäästöistä.
  Jäsenvaltioiden satamissa nousee vuosittain aluksiin tai poistuu niistä vuosittain 400 miljoonaa matkustajaa, joista noin 14 miljoonaa risteilyaluksilla. Meriliikenne on näin ollen olennainen osa Euroopan liikennejärjestelmää, ja sillä on ratkaiseva merkitys Euroopan taloudelle. Meriliikennemarkkinoilla vallitsee voimakas kilpailu talouden toimijoiden välillä unionissa ja sen ulkopuolella, minkä vuoksi toimintaedellytysten tasapuolisuus on välttämätön tekijä. Meriliikennemarkkinoiden ja markkinatoimijoiden vakaus ja vauraus perustuvat selkeään ja yhdenmukaistettuun toimintakehykseen, jossa meriliikenteen harjoittajat, satamat ja muut alan toimijat voivat toimia yhtäläisten mahdollisuuksien pohjalta. Kun markkinoilla ilmenee vääristymiä, ne saattavat asettaa laivaliikenteen harjoittajat tai satamat epäedulliseen asemaan verrattuna kilpailijoihin meriliikenteessä tai muilla liikenteen aloilla. Tämä puolestaan voi johtaa meriliikennealan kilpailukyvyn heikkenemiseen ja liikenneyhteyksien menettämiseen kansalaisten ja yritysten kannalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Meriliikenteen osuus EU:n ulkomaankaupasta on määrinä laskettuna noin 75 prosenttia ja EU:n sisäisestä kaupasta 31 prosenttia.
  Samalla laivaliikenne Euroopan talousalueen satamiin tai satamista muodostaa noin 11 prosenttia kaikista EU:n liikenteen hiilidioksidipäästöistä ja 3–4 prosenttia EU:n kaikista hiilidioksidipäästöistä.
  Jäsenvaltioiden satamissa nousee vuosittain aluksiin tai poistuu niistä vuosittain 400 miljoonaa matkustajaa, joista noin 14 miljoonaa risteilyaluksilla. Meriliikenne on näin ollen olennainen osa Euroopan liikennejärjestelmää, ja sillä on ratkaiseva merkitys Euroopan taloudelle. Meriliikennemarkkinoilla vallitsee voimakas kilpailu talouden toimijoiden välillä unionissa ja sen ulkopuolella, minkä vuoksi toimintaedellytysten tasapuolisuus on välttämätön tekijä. Meriliikennemarkkinoiden ja markkinatoimijoiden vakaus ja vauraus perustuvat selkeään ja yhdenmukaistettuun toimintakehykseen, jossa meriliikenteen harjoittajat, satamat ja muut alan toimijat voivat toimia yhtäläisten mahdollisuuksien pohjalta. Kun markkinoilla ilmenee vääristymiä, ne saattavat asettaa laivaliikenteen harjoittajat tai satamat epäedulliseen asemaan verrattuna kilpailijoihin meriliikenteessä tai muilla liikenteen aloilla. Tämä puolestaan voi johtaa meriliikennealan kilpailukyvyn heikkenemiseen ja liikenneyhteyksien menettämiseen kansalaisten ja yritysten kannalta.

| (1) | Meriliikenteen osuus EU:n ulkomaankaupasta on määrinä laskettuna noin 75 prosenttia ja EU:n sisäisestä kaupasta 31 prosenttia. Jäsenvaltioiden satamissa nousee vuosittain aluksiin tai poistuu niistä vuosittain 400 miljoonaa matkustajaa, joista noin 14 miljoonaa risteilyaluksilla. Meriliikenne on näin ollen olennainen osa Euroopan liikennejärjestelmää, ja sillä on ratkaiseva merkitys Euroopan taloudelle. Meriliikennemarkkinoilla vallitsee voimakas kilpailu talouden toimijoiden välillä unionissa ja sen ulkopuolella, minkä vuoksi toimintaedellytysten tasapuolisuus
  maailmanlaajuisesti
  on välttämätön tekijä. Meriliikennemarkkinoiden ja markkinatoimijoiden vakaus ja vauraus perustuvat selkeään ja yhdenmukaistettuun toimintakehykseen, jossa meriliikenteen harjoittajat, satamat ja muut alan toimijat voivat toimia yhtäläisten mahdollisuuksien pohjalta. Kun markkinoilla ilmenee vääristymiä, ne saattavat asettaa laivaliikenteen harjoittajat tai satamat epäedulliseen asemaan verrattuna kilpailijoihin meriliikenteessä tai muilla liikenteen aloilla. Tämä puolestaan voi johtaa meriliikennealan kilpailukyvyn heikkenemiseen
  , työpaikkojen vähenemiseen
  ja liikenneyhteyksien menettämiseen kansalaisten ja yritysten kannalta. |
| --- | --- |

(1)

Meriliikenteen osuus EU:n ulkomaankaupasta on määrinä laskettuna noin 75 prosenttia ja EU:n sisäisestä kaupasta 31 prosenttia. Jäsenvaltioiden satamissa nousee vuosittain aluksiin tai poistuu niistä vuosittain 400 miljoonaa matkustajaa, joista noin 14 miljoonaa risteilyaluksilla. Meriliikenne on näin ollen olennainen osa Euroopan liikennejärjestelmää, ja sillä on ratkaiseva merkitys Euroopan taloudelle. Meriliikennemarkkinoilla vallitsee voimakas kilpailu talouden toimijoiden välillä unionissa ja sen ulkopuolella, minkä vuoksi toimintaedellytysten tasapuolisuus
  maailmanlaajuisesti
  on välttämätön tekijä. Meriliikennemarkkinoiden ja markkinatoimijoiden vakaus ja vauraus perustuvat selkeään ja yhdenmukaistettuun toimintakehykseen, jossa meriliikenteen harjoittajat, satamat ja muut alan toimijat voivat toimia yhtäläisten mahdollisuuksien pohjalta. Kun markkinoilla ilmenee vääristymiä, ne saattavat asettaa laivaliikenteen harjoittajat tai satamat epäedulliseen asemaan verrattuna kilpailijoihin meriliikenteessä tai muilla liikenteen aloilla. Tämä puolestaan voi johtaa meriliikennealan kilpailukyvyn heikkenemiseen
  , työpaikkojen vähenemiseen
  ja liikenneyhteyksien menettämiseen kansalaisten ja yritysten kannalta.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 a) | Merenkulkuala työllistää kaksi miljoonaa eurooppalaista, ja sen osuus taloudesta on 149 miljardia euroa. Jokaista merenkulkualalla tuotettua miljoonaa euroa kohti syntyy muualla EU:n taloudessa 1,8 miljoonaa euroa

   (1 a)

  . |

Komission teksti

Tarkistus

(1 a)

Merenkulkuala työllistää kaksi miljoonaa eurooppalaista, ja sen osuus taloudesta on 149 miljardia euroa. Jokaista merenkulkualalla tuotettua miljoonaa euroa kohti syntyy muualla EU:n taloudessa 1,8 miljoonaa euroa

   (1 a)

  .

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 b) | Meriliikenne on ympäristöystävällisin liikennemuoto, ja sen kasvihuonekaasupäästöt kuljetettua tavaratonnia kohti ovat huomattavasti pienemmät kuin muiden liikennemuotojen

   (1 a)

  . Samalla laivaliikenne Euroopan talousalueen satamiin tai satamista muodostaa kuitenkin noin 11 prosenttia kaikista EU:n liikenteen hiilidioksidipäästöistä ja 3–4 prosenttia EU:n kaikista hiilidioksidipäästöistä. Meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen odotetaan lisääntyvän, ellei lisätoimia toteuteta. Kaikkien talouden alojen olisi edistettävä kasvihuonekaasupäästöjen nopeaa vähentämistä kasvihuonekaasujen nollanettopäästöjen saavuttamiseksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisesti. Tästä syystä unionin on ehdottoman tärkeää laatia merenkulkualan nopeaa ekologista siirtymää koskeva kunnianhimoinen etenemissuunnitelma, joka myös auttaisi unionia säilyttämään maailmanlaajuisen johtoasemansa vihreiden teknologioiden, palvelujen ja ratkaisujen saralla ja edistämään sitä jatkossakin sekä vauhdittamaan työpaikkojen luomista alaan liittyvissä arvoketjuissa säilyttäen samalla kilpailukyvyn. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 b)

Meriliikenne on ympäristöystävällisin liikennemuoto, ja sen kasvihuonekaasupäästöt kuljetettua tavaratonnia kohti ovat huomattavasti pienemmät kuin muiden liikennemuotojen

   (1 a)

  . Samalla laivaliikenne Euroopan talousalueen satamiin tai satamista muodostaa kuitenkin noin 11 prosenttia kaikista EU:n liikenteen hiilidioksidipäästöistä ja 3–4 prosenttia EU:n kaikista hiilidioksidipäästöistä. Meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen odotetaan lisääntyvän, ellei lisätoimia toteuteta. Kaikkien talouden alojen olisi edistettävä kasvihuonekaasupäästöjen nopeaa vähentämistä kasvihuonekaasujen nollanettopäästöjen saavuttamiseksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisesti. Tästä syystä unionin on ehdottoman tärkeää laatia merenkulkualan nopeaa ekologista siirtymää koskeva kunnianhimoinen etenemissuunnitelma, joka myös auttaisi unionia säilyttämään maailmanlaajuisen johtoasemansa vihreiden teknologioiden, palvelujen ja ratkaisujen saralla ja edistämään sitä jatkossakin sekä vauhdittamaan työpaikkojen luomista alaan liittyvissä arvoketjuissa säilyttäen samalla kilpailukyvyn.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Komissio hyväksyi (muutetun) ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (19) sekä tiedonannon ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle” (20), jotta voidaan tehostaa Pariisin sopimuksen mukaista unionin ilmastositoumusta ja määrittää askeleet kohti ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä sekä muuttaa poliittinen sitoumus oikeudelliseksi velvoitteeksi. Tähän sisältyy myös tavoite vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasoihin verrattuna vuoteen 2030 mennessä. Lisäksi tarvitaan erilaisia täydentäviä ohjausvälineitä, jotta voidaan
  motivoida toimijoita käyttämään
  kestävästi
  tuotettuja uusiutuvia
  ja
  vähähiilisiä polttoaineita
  , myös meriliikenteen alalla.
  Tarvittava teknologia on kehitettävä
  ja
  otettava käyttöön
  vuoteen 2030 mennessä, jotta voidaan valmistautua muutoksen voimakkaaseen kiihtymiseen vuoden 2030 jälkeen. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Komissio hyväksyi (muutetun) ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (19) sekä tiedonannon ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle” (20), jotta voidaan tehostaa Pariisin sopimuksen mukaista unionin ilmastositoumusta ja määrittää askeleet kohti ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä sekä muuttaa poliittinen sitoumus oikeudelliseksi velvoitteeksi. Tähän sisältyy myös tavoite vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasoihin verrattuna vuoteen 2030 mennessä. Lisäksi tarvitaan erilaisia täydentäviä ohjausvälineitä, jotta voidaan
  motivoida toimijoita käyttämään
  kestävästi
  tuotettuja uusiutuvia
  ja
  vähähiilisiä polttoaineita
  , myös meriliikenteen alalla.
  Tarvittava teknologia on kehitettävä
  ja
  otettava käyttöön
  vuoteen 2030 mennessä, jotta voidaan valmistautua muutoksen voimakkaaseen kiihtymiseen vuoden 2030 jälkeen.

| (2) | Komissio hyväksyi (muutetun) ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (19) sekä tiedonannon ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle” (20), jotta voidaan tehostaa Pariisin sopimuksen mukaista unionin ilmastositoumusta ja määrittää askeleet kohti ilmastoneutraaliutta
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä sekä muuttaa poliittinen sitoumus oikeudelliseksi velvoitteeksi. Tähän sisältyy myös tavoite vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasoihin verrattuna vuoteen 2030 mennessä. Lisäksi tarvitaan erilaisia täydentäviä ohjausvälineitä, jotta voidaan
  edistää ja vauhdittaa
  kestävästi
  tuotettujen uusiutuvien
  ja
  vähähiilisten polttoaineiden laajamittaista tuotantoa ja käyttöä
  , myös meriliikenteen alalla
  , noudattaen tässä teknologianeutraaliuden periaatetta
  .
  Tarvittavan teknologian kehittämistä ja käyttöönottoa olisi tuettava mahdollisimman nopeasti
  ja
  se olisi aloitettava
  vuoteen 2030 mennessä, jotta voidaan valmistautua muutoksen voimakkaaseen kiihtymiseen vuoden 2030 jälkeen.
  On myös olennaisen tärkeää edistää innovointia ja tukea tutkimusta uusista ja tulevista innovaatioista, kuten uusista vaihtoehtoisista polttoaineista, ekologisesta suunnittelusta, biopohjaisista materiaaleista, tuulivoimasta ja tuuliavusteisesta käyttövoimasta. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi (muutetun) ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (19) sekä tiedonannon ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle” (20), jotta voidaan tehostaa Pariisin sopimuksen mukaista unionin ilmastositoumusta ja määrittää askeleet kohti ilmastoneutraaliutta
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä sekä muuttaa poliittinen sitoumus oikeudelliseksi velvoitteeksi. Tähän sisältyy myös tavoite vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasoihin verrattuna vuoteen 2030 mennessä. Lisäksi tarvitaan erilaisia täydentäviä ohjausvälineitä, jotta voidaan
  edistää ja vauhdittaa
  kestävästi
  tuotettujen uusiutuvien
  ja
  vähähiilisten polttoaineiden laajamittaista tuotantoa ja käyttöä
  , myös meriliikenteen alalla
  , noudattaen tässä teknologianeutraaliuden periaatetta
  .
  Tarvittavan teknologian kehittämistä ja käyttöönottoa olisi tuettava mahdollisimman nopeasti
  ja
  se olisi aloitettava
  vuoteen 2030 mennessä, jotta voidaan valmistautua muutoksen voimakkaaseen kiihtymiseen vuoden 2030 jälkeen.
  On myös olennaisen tärkeää edistää innovointia ja tukea tutkimusta uusista ja tulevista innovaatioista, kuten uusista vaihtoehtoisista polttoaineista, ekologisesta suunnittelusta, biopohjaisista materiaaleista, tuulivoimasta ja tuuliavusteisesta käyttövoimasta.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a) | Nesteytetyllä maakaasulla on todennäköisesti siirtymäkauden rooli meriliikenteessä, sillä se mahdollistaa asteittaisen siirtymisen päästöttömiin vaihtoehtoihin, erityisesti koska tällä hetkellä ei ole saatavilla taloudellisesti kannattavaa päästötöntä voimalaiteteknologiaa. Älykkään ja kestävän liikkuvuuden strategiaa koskevassa tiedonannossa todetaan, että päästöttömiä merialuksia voidaan saada markkinoille vuoteen 2030 mennessä. Aluskannan korvaaminen olisi toteutettava asteittain alusten pitkän käyttöiän vuoksi. Nesteytetyn maakaasun kaltaiset liikenteen polttoaineet on tarpeen enenevässä määrin irrottaa hiilestä esimerkiksi sekoittamalla niihin nesteytettyä biometaania (nesteytetty biomaakaasu) tai uusiutuvia ja vähähiilisiä synteettisiä kaasumaisia sähköstä tuotettuja polttoaineita (e-kaasuja). |

Komission teksti

Tarkistus

(2 a)

Nesteytetyllä maakaasulla on todennäköisesti siirtymäkauden rooli meriliikenteessä, sillä se mahdollistaa asteittaisen siirtymisen päästöttömiin vaihtoehtoihin, erityisesti koska tällä hetkellä ei ole saatavilla taloudellisesti kannattavaa päästötöntä voimalaiteteknologiaa. Älykkään ja kestävän liikkuvuuden strategiaa koskevassa tiedonannossa todetaan, että päästöttömiä merialuksia voidaan saada markkinoille vuoteen 2030 mennessä. Aluskannan korvaaminen olisi toteutettava asteittain alusten pitkän käyttöiän vuoksi. Nesteytetyn maakaasun kaltaiset liikenteen polttoaineet on tarpeen enenevässä määrin irrottaa hiilestä esimerkiksi sekoittamalla niihin nesteytettyä biometaania (nesteytetty biomaakaasu) tai uusiutuvia ja vähähiilisiä synteettisiä kaasumaisia sähköstä tuotettuja polttoaineita (e-kaasuja).

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Siirryttäessä uusiutuviin ja vähähiilisiin polttoaineisiin ja korvaaviin energialähteisiin on olennaisen tärkeää varmistaa EU:n meriliikennemarkkinoiden asianmukainen toiminta ja oikeudenmukainen kilpailu meripolttoaineiden osalta, koska polttoainekustannukset muodostavat merkittävän osan laivaliikenteen harjoittajien kustannuksista. Erot polttoainevaatimuksissa unionin eri jäsenvaltioissa voivat vaikuttaa merkittävästi laivaliikenteen harjoittajien taloudelliseen suoriutumiseen ja vaikuttaa kielteisesti kilpailuun markkinoilla. Merenkulun kansainvälisen luonteen vuoksi laivaliikenteen harjoittajat voivat helposti tankata aluksensa kolmansissa maissa ja kuljettaa mukanaan suuria määriä polttoainetta. Tämä voi johtaa
  hiilivuotoon
  ja haitallisiin vaikutuksiin alan kilpailukyvylle, jos uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden saatavuuteen jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvissa satamissa ei liity niiden käyttöä koskevia vaatimuksia, joita sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin saapuviin ja niistä lähteviin laivaliikenteen harjoittajiin. Tässä asetuksessa olisi säädettävä toimenpiteistä sen varmistamiseksi, että uusiutuvien vähähiilisten polttoaineiden markkinaosuuden kasvu meripolttoaineiden markkinoilla tapahtuu tasapuolisen kilpailun vallitessa EU:n meriliikennemarkkinoilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Siirryttäessä uusiutuviin ja vähähiilisiin polttoaineisiin ja korvaaviin energialähteisiin on olennaisen tärkeää varmistaa EU:n meriliikennemarkkinoiden asianmukainen toiminta ja oikeudenmukainen kilpailu meripolttoaineiden osalta, koska polttoainekustannukset muodostavat merkittävän osan laivaliikenteen harjoittajien kustannuksista. Erot polttoainevaatimuksissa unionin eri jäsenvaltioissa voivat vaikuttaa merkittävästi laivaliikenteen harjoittajien taloudelliseen suoriutumiseen ja vaikuttaa kielteisesti kilpailuun markkinoilla. Merenkulun kansainvälisen luonteen vuoksi laivaliikenteen harjoittajat voivat helposti tankata aluksensa kolmansissa maissa ja kuljettaa mukanaan suuria määriä polttoainetta. Tämä voi johtaa
  hiilivuotoon
  ja haitallisiin vaikutuksiin alan kilpailukyvylle, jos uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden saatavuuteen jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvissa satamissa ei liity niiden käyttöä koskevia vaatimuksia, joita sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin saapuviin ja niistä lähteviin laivaliikenteen harjoittajiin. Tässä asetuksessa olisi säädettävä toimenpiteistä sen varmistamiseksi, että uusiutuvien vähähiilisten polttoaineiden markkinaosuuden kasvu meripolttoaineiden markkinoilla tapahtuu tasapuolisen kilpailun vallitessa EU:n meriliikennemarkkinoilla.

| (3) | Siirryttäessä uusiutuviin ja vähähiilisiin polttoaineisiin ja korvaaviin energialähteisiin on olennaisen tärkeää varmistaa EU:n meriliikennemarkkinoiden asianmukainen toiminta ja oikeudenmukainen kilpailu meripolttoaineiden osalta, koska polttoainekustannukset muodostavat merkittävän osan laivaliikenteen harjoittajien kustannuksista
  – tyypillisesti 35–53 prosenttia laivaliikenteen rahtihinnoista. Politiikkatoimien on näin ollen tarpeen olla kustannustehokkaita, ja niillä olisi pyrittävä mahdollisimman laajaan hiilestä irtautumiseen mahdollisimman alhaisin kustannuksin
  . Erot polttoainevaatimuksissa unionin eri jäsenvaltioissa voivat vaikuttaa merkittävästi laivaliikenteen harjoittajien taloudelliseen suoriutumiseen ja vaikuttaa kielteisesti kilpailuun markkinoilla. Merenkulun kansainvälisen luonteen vuoksi laivaliikenteen harjoittajat voivat helposti tankata aluksensa kolmansissa maissa ja kuljettaa mukanaan suuria määriä polttoainetta
  , mikä voi myös lisätä riskiä siitä, että unionin satamien kilpailukyky heikkenee suhteessa unionin ulkopuolisiin satamiin
  . Tämä voi johtaa
  hiili- ja yritysvuotoon
  ja haitallisiin vaikutuksiin alan kilpailukyvylle, jos uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden saatavuuteen jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvissa satamissa ei liity niiden käyttöä koskevia vaatimuksia, joita sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin saapuviin ja niistä lähteviin laivaliikenteen harjoittajiin. Tässä asetuksessa olisi säädettävä toimenpiteistä sen varmistamiseksi, että uusiutuvien
  ja
  vähähiilisten polttoaineiden markkinaosuuden kasvu meripolttoaineiden markkinoilla tapahtuu tasapuolisen kilpailun vallitessa EU:n meriliikennemarkkinoilla
  , jolloin laivaliikenteen harjoittajien päästövähennyskustannukset ovat alhaisemmat. Tällaisen vaihtoehdon olemassaolo on olennaisen tärkeää, jotta voidaan taata unionin merenkulkualan kilpailukyky ja unionin satamat maailmankauppaan yhdistävien logististen reittien merkitys. |
| --- | --- |

(3)

Siirryttäessä uusiutuviin ja vähähiilisiin polttoaineisiin ja korvaaviin energialähteisiin on olennaisen tärkeää varmistaa EU:n meriliikennemarkkinoiden asianmukainen toiminta ja oikeudenmukainen kilpailu meripolttoaineiden osalta, koska polttoainekustannukset muodostavat merkittävän osan laivaliikenteen harjoittajien kustannuksista
  – tyypillisesti 35–53 prosenttia laivaliikenteen rahtihinnoista. Politiikkatoimien on näin ollen tarpeen olla kustannustehokkaita, ja niillä olisi pyrittävä mahdollisimman laajaan hiilestä irtautumiseen mahdollisimman alhaisin kustannuksin
  . Erot polttoainevaatimuksissa unionin eri jäsenvaltioissa voivat vaikuttaa merkittävästi laivaliikenteen harjoittajien taloudelliseen suoriutumiseen ja vaikuttaa kielteisesti kilpailuun markkinoilla. Merenkulun kansainvälisen luonteen vuoksi laivaliikenteen harjoittajat voivat helposti tankata aluksensa kolmansissa maissa ja kuljettaa mukanaan suuria määriä polttoainetta
  , mikä voi myös lisätä riskiä siitä, että unionin satamien kilpailukyky heikkenee suhteessa unionin ulkopuolisiin satamiin
  . Tämä voi johtaa
  hiili- ja yritysvuotoon
  ja haitallisiin vaikutuksiin alan kilpailukyvylle, jos uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden saatavuuteen jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvissa satamissa ei liity niiden käyttöä koskevia vaatimuksia, joita sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin saapuviin ja niistä lähteviin laivaliikenteen harjoittajiin. Tässä asetuksessa olisi säädettävä toimenpiteistä sen varmistamiseksi, että uusiutuvien
  ja
  vähähiilisten polttoaineiden markkinaosuuden kasvu meripolttoaineiden markkinoilla tapahtuu tasapuolisen kilpailun vallitessa EU:n meriliikennemarkkinoilla
  , jolloin laivaliikenteen harjoittajien päästövähennyskustannukset ovat alhaisemmat. Tällaisen vaihtoehdon olemassaolo on olennaisen tärkeää, jotta voidaan taata unionin merenkulkualan kilpailukyky ja unionin satamat maailmankauppaan yhdistävien logististen reittien merkitys.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 a) | Merenkulkualalle on ominaista kova kansainvälinen kilpailu. Suuret erot sääntelyrasitteissa lippuvaltioiden välillä ovat lisänneet ei-toivottuja käytäntöjä, kuten alusten lippuvaltion vaihtoja. Alalle luonteenomainen maailmanlaajuisuus korostaa lippuvaltioneutraalin lähestymistavan ja suotuisan sääntelykehyksen merkitystä, sillä se on edellytys uusien investointien houkuttelemiselle ja eurooppalaisten satamien, alusten omistajien ja liikenteenharjoittajien kilpailukyvyn turvaamiselle. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 a)

Merenkulkualalle on ominaista kova kansainvälinen kilpailu. Suuret erot sääntelyrasitteissa lippuvaltioiden välillä ovat lisänneet ei-toivottuja käytäntöjä, kuten alusten lippuvaltion vaihtoja. Alalle luonteenomainen maailmanlaajuisuus korostaa lippuvaltioneutraalin lähestymistavan ja suotuisan sääntelykehyksen merkitystä, sillä se on edellytys uusien investointien houkuttelemiselle ja eurooppalaisten satamien, alusten omistajien ja liikenteenharjoittajien kilpailukyvyn turvaamiselle.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Jotta tämä asetus vaikuttaisi kaikkeen meriliikennealan toimintaan, on aiheellista, että se kattaa osan jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan sataman ja kolmannen maan lainkäyttövaltaan kuuluvan sataman välisistä matkoista. Tätä asetusta olisi näin ollen sovellettava puoleen siitä energiasta, jonka käyttää minkään jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomasta satamasta jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan saapuva alus, puoleen siitä energiasta, jonka käyttää jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta minkään jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomaan satamaan lähtevä alus ja kaikkeen siihen energiaan, jonka käyttää jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan saapuva alus sekä energiaan, joka käytetään kiinnityspaikassa jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvassa satamassa. Tällainen aluksen käyttämän energian tietyn osuuden kattaminen sekä saapuvilla että lähtevillä matkoilla unionin ja kolmansien maiden välillä varmistaa tämän asetuksen vaikuttavuuden, myös lisäämällä tällaisen kehyksen myönteisiä ympäristövaikutuksia.
  Samalla tällainen kehys vähentää
  tiettyjen satamakäyntien välttämisen riskiä ja riskiä, että jälleenlaivaustoimintaa siirretään unionin ulkopuolelle. Jotta varmistettaisiin meriliikenteen sujuva toiminta, meriliikenteen harjoittajien ja satamien tasapuoliset toimintaedellytykset ja vältettäisiin vääristymät sisämarkkinoilla, kaikkiin jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin saapuviin tai niistä lähteviin matkoihin sekä alusten oleskeluun kyseisissä satamissa olisi sovellettava tähän asetukseen sisältyviä yhdenmukaisia sääntöjä. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Jotta tämä asetus vaikuttaisi kaikkeen meriliikennealan toimintaan, on aiheellista, että se kattaa osan jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan sataman ja kolmannen maan lainkäyttövaltaan kuuluvan sataman välisistä matkoista. Tätä asetusta olisi näin ollen sovellettava puoleen siitä energiasta, jonka käyttää minkään jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomasta satamasta jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan saapuva alus, puoleen siitä energiasta, jonka käyttää jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta minkään jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomaan satamaan lähtevä alus ja kaikkeen siihen energiaan, jonka käyttää jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan saapuva alus sekä energiaan, joka käytetään kiinnityspaikassa jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvassa satamassa. Tällainen aluksen käyttämän energian tietyn osuuden kattaminen sekä saapuvilla että lähtevillä matkoilla unionin ja kolmansien maiden välillä varmistaa tämän asetuksen vaikuttavuuden, myös lisäämällä tällaisen kehyksen myönteisiä ympäristövaikutuksia.
  Samalla tällainen kehys vähentää
  tiettyjen satamakäyntien välttämisen riskiä ja riskiä, että jälleenlaivaustoimintaa siirretään unionin ulkopuolelle. Jotta varmistettaisiin meriliikenteen sujuva toiminta, meriliikenteen harjoittajien ja satamien tasapuoliset toimintaedellytykset ja vältettäisiin vääristymät sisämarkkinoilla, kaikkiin jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin saapuviin tai niistä lähteviin matkoihin sekä alusten oleskeluun kyseisissä satamissa olisi sovellettava tähän asetukseen sisältyviä yhdenmukaisia sääntöjä.

| (4) | Jotta tämä asetus vaikuttaisi kaikkeen meriliikennealan toimintaan, on aiheellista, että se kattaa osan jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan sataman ja kolmannen maan lainkäyttövaltaan kuuluvan sataman välisistä matkoista. Tätä asetusta olisi näin ollen sovellettava puoleen siitä energiasta, jonka käyttää minkään jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomasta satamasta jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan saapuva alus, puoleen siitä energiasta, jonka käyttää jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta minkään jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomaan satamaan lähtevä alus ja kaikkeen siihen energiaan, jonka käyttää jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan saapuva alus sekä energiaan, joka käytetään kiinnityspaikassa jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvassa satamassa. Tällainen aluksen käyttämän energian tietyn osuuden kattaminen sekä saapuvilla että lähtevillä matkoilla unionin ja kolmansien maiden välillä varmistaa tämän asetuksen vaikuttavuuden, myös lisäämällä tällaisen kehyksen myönteisiä ympäristövaikutuksia.
  Kehyksen olisi vähennettävä
  tiettyjen satamakäyntien välttämisen riskiä ja riskiä, että jälleenlaivaustoimintaa siirretään unionin ulkopuolelle. Jotta varmistettaisiin meriliikenteen sujuva toiminta, meriliikenteen harjoittajien ja satamien tasapuoliset toimintaedellytykset ja vältettäisiin vääristymät sisämarkkinoilla, kaikkiin jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin saapuviin tai niistä lähteviin matkoihin sekä alusten oleskeluun kyseisissä satamissa olisi sovellettava tähän asetukseen sisältyviä yhdenmukaisia sääntöjä.
  Komission olisi perustettava seurantajärjestelmä, jossa arvioidaan erityisesti hiili- ja yritysvuotoa sekä mahdollisia vaatimusten kiertämiseen käytettäviä käytäntöjä, ja laadittava luettelo mahdollisista liiketoimista, jotka eivät kuulu satamakäynneillä EU:n naapurimaissa harjoitettavaan merkittävään liiketoimintaan. Jos tässä yhteydessä ilmoitetaan huomattavasta hiili – ja yritysvuodosta ja vaatimusten kiertämiseen käytettävistä käytännöistä, komission olisi ehdotettava toimenpiteitä näiden ongelmien ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Jotta tämä asetus vaikuttaisi kaikkeen meriliikennealan toimintaan, on aiheellista, että se kattaa osan jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan sataman ja kolmannen maan lainkäyttövaltaan kuuluvan sataman välisistä matkoista. Tätä asetusta olisi näin ollen sovellettava puoleen siitä energiasta, jonka käyttää minkään jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomasta satamasta jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan saapuva alus, puoleen siitä energiasta, jonka käyttää jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta minkään jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomaan satamaan lähtevä alus ja kaikkeen siihen energiaan, jonka käyttää jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan saapuva alus sekä energiaan, joka käytetään kiinnityspaikassa jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvassa satamassa. Tällainen aluksen käyttämän energian tietyn osuuden kattaminen sekä saapuvilla että lähtevillä matkoilla unionin ja kolmansien maiden välillä varmistaa tämän asetuksen vaikuttavuuden, myös lisäämällä tällaisen kehyksen myönteisiä ympäristövaikutuksia.
  Kehyksen olisi vähennettävä
  tiettyjen satamakäyntien välttämisen riskiä ja riskiä, että jälleenlaivaustoimintaa siirretään unionin ulkopuolelle. Jotta varmistettaisiin meriliikenteen sujuva toiminta, meriliikenteen harjoittajien ja satamien tasapuoliset toimintaedellytykset ja vältettäisiin vääristymät sisämarkkinoilla, kaikkiin jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin saapuviin tai niistä lähteviin matkoihin sekä alusten oleskeluun kyseisissä satamissa olisi sovellettava tähän asetukseen sisältyviä yhdenmukaisia sääntöjä.
  Komission olisi perustettava seurantajärjestelmä, jossa arvioidaan erityisesti hiili- ja yritysvuotoa sekä mahdollisia vaatimusten kiertämiseen käytettäviä käytäntöjä, ja laadittava luettelo mahdollisista liiketoimista, jotka eivät kuulu satamakäynneillä EU:n naapurimaissa harjoitettavaan merkittävään liiketoimintaan. Jos tässä yhteydessä ilmoitetaan huomattavasta hiili – ja yritysvuodosta ja vaatimusten kiertämiseen käytettävistä käytännöistä, komission olisi ehdotettava toimenpiteitä näiden ongelmien ratkaisemiseksi.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 a) | Koska tästä asetuksesta koituu alalle uusia säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia, on tarpeen toteuttaa kompensoivia toimia, joilla voidaan estää sääntelyrasitteiden kokonaistason nouseminen. Komission olisi sen vuoksi esitettävä ennen tämän asetuksen soveltamista ehdotuksia tällä asetuksella käyttöön otettavien sääntelyrasitteiden kompensoimiseksi tarkistamalla tai kumoamalla muihin unionin säädöksiin sisältyviä säännöksiä, joista koituu säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia merenkulkualalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 a)

Koska tästä asetuksesta koituu alalle uusia säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia, on tarpeen toteuttaa kompensoivia toimia, joilla voidaan estää sääntelyrasitteiden kokonaistason nouseminen. Komission olisi sen vuoksi esitettävä ennen tämän asetuksen soveltamista ehdotuksia tällä asetuksella käyttöön otettavien sääntelyrasitteiden kompensoimiseksi tarkistamalla tai kumoamalla muihin unionin säädöksiin sisältyviä säännöksiä, joista koituu säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia merenkulkualalla.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 b) | Oikeusvarmuuden ja investointivarmuuden riittävän tason varmistamiseksi tämän asetuksen olisi oltava hyvin yhdenmukainen ja sopusoinnussa asetuksen XXXX-XXX (vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva asetus), direktiivin 2003/87/EY (EU:n päästökauppadirektiivi), direktiivin XXXX-XXX (uusiutuvia energianlähteitä koskeva direktiivi) ja direktiivin 2003/96/EY (energiaverotusdirektiivi) kanssa. Tällaisen yhdenmukaisuuden olisi johdettava merenkulkualan johdonmukaiseen lainsäädäntökehykseen, joka osaltaan lisää merkittävästi kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden tuotantoa, varmistaa tarvittavan infrastruktuurin käyttöönoton ja kannustaa käyttämään näitä polttoaineita jatkuvasti kasvavassa osuudessa aluksista. Jotta voidaan varmistaa yleinen johdonmukaisuus unionin ilmasto- ja kilpailukykytavoitteiden ja kestävän talouskasvun tavoitteiden kanssa, kyseisten säädösten yleisiä, yhdistettyjä ja kumulatiivisia ilmasto- ja talousvaikutuksia olisi arvioitava kattavasti ja jatkuvasti. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 b)

Oikeusvarmuuden ja investointivarmuuden riittävän tason varmistamiseksi tämän asetuksen olisi oltava hyvin yhdenmukainen ja sopusoinnussa asetuksen XXXX-XXX (vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva asetus), direktiivin 2003/87/EY (EU:n päästökauppadirektiivi), direktiivin XXXX-XXX (uusiutuvia energianlähteitä koskeva direktiivi) ja direktiivin 2003/96/EY (energiaverotusdirektiivi) kanssa. Tällaisen yhdenmukaisuuden olisi johdettava merenkulkualan johdonmukaiseen lainsäädäntökehykseen, joka osaltaan lisää merkittävästi kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden tuotantoa, varmistaa tarvittavan infrastruktuurin käyttöönoton ja kannustaa käyttämään näitä polttoaineita jatkuvasti kasvavassa osuudessa aluksista. Jotta voidaan varmistaa yleinen johdonmukaisuus unionin ilmasto- ja kilpailukykytavoitteiden ja kestävän talouskasvun tavoitteiden kanssa, kyseisten säädösten yleisiä, yhdistettyjä ja kumulatiivisia ilmasto- ja talousvaikutuksia olisi arvioitava kattavasti ja jatkuvasti.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 c) | Satamien velvollisuuteen tarjota maasähköä olisi yhdistettävä alusten vastaava velvoite kytkeytyä maasähkön toimittamiseen suunniteltuun latausinfrastruktuuriin kiinnityspaikassa ollessaan kyseisen infrastruktuurin vaikuttavuuden varmistamiseksi ja hukkainvestointien riskin välttämiseksi. Lisäksi maasähkön lataamiseen liittyviä kustannuksia olisi pyrittävä vähentämään vapauttamalla satamassa oleville aluksille toimitettu sähkö pysyvästi verotuksesta direktiiviin XXXX-XXXX (energiaverotusdirektiivi) tehtävillä muutoksilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 c)

Satamien velvollisuuteen tarjota maasähköä olisi yhdistettävä alusten vastaava velvoite kytkeytyä maasähkön toimittamiseen suunniteltuun latausinfrastruktuuriin kiinnityspaikassa ollessaan kyseisen infrastruktuurin vaikuttavuuden varmistamiseksi ja hukkainvestointien riskin välttämiseksi. Lisäksi maasähkön lataamiseen liittyviä kustannuksia olisi pyrittävä vähentämään vapauttamalla satamassa oleville aluksille toimitettu sähkö pysyvästi verotuksesta direktiiviin XXXX-XXXX (energiaverotusdirektiivi) tehtävillä muutoksilla.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | Koska laivaliikenteen kustannukset nousevat aluksille, jotka eivät täytä tämän asetuksen vaatimuksia, olisi puututtava vaatimusten noudattamisen välttelyn ja tämän asetuksen säännösten kiertämisen riskiin erityisesti konttien linjaliikenteen osalta. Satamakäynnit unionin lähialueilla sijaitseviin satamiin tämän asetuksen noudattamisesta aiheutuvien kustannusten rajoittamiseksi vähentäisivät odotettuja ympäristöhyötyjä ja heikentäisivät merkittävästi tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamista, minkä lisäksi ne voisivat johtaa lisäpäästöihin, koska tämän asetuksen vaatimusten kiertämiseksi kuljetaan pidempiä matkoja. Sen vuoksi on aiheellista jättää käyntisataman käsitteen ulkopuolelle tietyt pysähdykset unionin ulkopuolisissa satamissa. Tämä ulkopuolelle jättäminen olisi kohdistettava unionin lähialueilla sijaitseviin satamiin, joissa asetuksen vaatimusten kiertämisen riski on suurin. 300 meripeninkulman raja on oikeasuhtainen vastaus tähän riskiin, jotta lisärasitteet ja vaatimusten kiertämisen riski ovat tasapainossa. Lisäksi käyntisataman käsitteen ulkopuolelle jättämisen olisi kohdistuttava ainoastaan konttialuksiin ja satamiin, joiden pääasiallinen toiminta on konttien jälleenlaivaus. Tällaisten kuljetusten osalta vaatimusten kiertämisen riski muodostuu myös siitä, että satamaterminaali siirretään unionin ulkopuolisiin satamiin, mikä pahentaa vaatimusten kiertämisen vaikutuksia. Tästä syystä ja koska ei ole olemassa uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käyttöä kansainvälisillä matkoilla koskevaa pakollista IMO:n maailmanlaajuista järjestelmää, joka olisi yhtä kunnianhimoinen kuin tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset, konttialusten pysähdyksiä naapurimaassa sijaitsevassa konttien jälleenlaivaussatamassa ei pitäisi pitää tässä asetuksessa tarkoitettuina pysähdyksinä käyntisatamissa. Jotta varmistetaan, että toimenpide on oikeassa suhteessa asetettuihin tavoitteisiin ja johtaa yhdenvertaiseen kohteluun, olisi otettava huomioon kolmansissa maissa toteutettavat toimenpiteet, joilla on tätä asetusta vastaava vaikutus. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 a)

Koska laivaliikenteen kustannukset nousevat aluksille, jotka eivät täytä tämän asetuksen vaatimuksia, olisi puututtava vaatimusten noudattamisen välttelyn ja tämän asetuksen säännösten kiertämisen riskiin erityisesti konttien linjaliikenteen osalta. Satamakäynnit unionin lähialueilla sijaitseviin satamiin tämän asetuksen noudattamisesta aiheutuvien kustannusten rajoittamiseksi vähentäisivät odotettuja ympäristöhyötyjä ja heikentäisivät merkittävästi tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamista, minkä lisäksi ne voisivat johtaa lisäpäästöihin, koska tämän asetuksen vaatimusten kiertämiseksi kuljetaan pidempiä matkoja. Sen vuoksi on aiheellista jättää käyntisataman käsitteen ulkopuolelle tietyt pysähdykset unionin ulkopuolisissa satamissa. Tämä ulkopuolelle jättäminen olisi kohdistettava unionin lähialueilla sijaitseviin satamiin, joissa asetuksen vaatimusten kiertämisen riski on suurin. 300 meripeninkulman raja on oikeasuhtainen vastaus tähän riskiin, jotta lisärasitteet ja vaatimusten kiertämisen riski ovat tasapainossa. Lisäksi käyntisataman käsitteen ulkopuolelle jättämisen olisi kohdistuttava ainoastaan konttialuksiin ja satamiin, joiden pääasiallinen toiminta on konttien jälleenlaivaus. Tällaisten kuljetusten osalta vaatimusten kiertämisen riski muodostuu myös siitä, että satamaterminaali siirretään unionin ulkopuolisiin satamiin, mikä pahentaa vaatimusten kiertämisen vaikutuksia. Tästä syystä ja koska ei ole olemassa uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käyttöä kansainvälisillä matkoilla koskevaa pakollista IMO:n maailmanlaajuista järjestelmää, joka olisi yhtä kunnianhimoinen kuin tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset, konttialusten pysähdyksiä naapurimaassa sijaitsevassa konttien jälleenlaivaussatamassa ei pitäisi pitää tässä asetuksessa tarkoitettuina pysähdyksinä käyntisatamissa. Jotta varmistetaan, että toimenpide on oikeassa suhteessa asetettuihin tavoitteisiin ja johtaa yhdenvertaiseen kohteluun, olisi otettava huomioon kolmansissa maissa toteutettavat toimenpiteet, joilla on tätä asetusta vastaava vaikutus.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 b) | Jotta voidaan ottaa huomioon saaristoalueiden erityinen tilanne, kuten perussopimuksen 174 artiklassa korostetaan, ja tarve säilyttää saarten ja syrjäisten alueiden väliset yhteydet unionin keskusalueisiin, olisi sallittava väliaikaiset vapautukset muiden matkustaja-alusten kuin risteilymatkustaja-alusten suorittamille matkoille jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan käyntisataman ja sellaisen saman jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan käyntisataman välillä, joka sijaitsee saarella, jossa on alle 100 000 vakinaista asukasta. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 b)

Jotta voidaan ottaa huomioon saaristoalueiden erityinen tilanne, kuten perussopimuksen 174 artiklassa korostetaan, ja tarve säilyttää saarten ja syrjäisten alueiden väliset yhteydet unionin keskusalueisiin, olisi sallittava väliaikaiset vapautukset muiden matkustaja-alusten kuin risteilymatkustaja-alusten suorittamille matkoille jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan käyntisataman ja sellaisen saman jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan käyntisataman välillä, joka sijaitsee saarella, jossa on alle 100 000 vakinaista asukasta.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 c) | Ottaen huomioon unionin syrjäisimpien alueiden erityispiirteet ja erityisesti niiden syrjäinen sijainti ja saaristoluonne sekä niihin kohdistuvat rajoitteet, olisi kiinnitettävä erityistä huomiota niiden kulkuyhteyksien säilyttämiseen ja mahdollisuuksiin kulkea niille tehokkaasti meriliikenteen avulla. Sen vuoksi vain puolet energiasta, joka käytetään syrjäisimmällä alueella sijaitsevasta käyntisatamasta lähtevillä tai sinne saapuvilla matkoilla, olisi sisällytettävä tämän asetuksen soveltamisalaan. Samasta syystä olisi sallittava väliaikaiset vapautukset syrjäisimmällä alueella sijaitsevan käyntisataman ja jonkin toisen syrjäisimmällä alueella sijaitsevan käyntisataman välisille matkoille sekä energialle, joka käytetään alusten ollessa kyseisten syrjäisimpien alueiden käyntisatamissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 c)

Ottaen huomioon unionin syrjäisimpien alueiden erityispiirteet ja erityisesti niiden syrjäinen sijainti ja saaristoluonne sekä niihin kohdistuvat rajoitteet, olisi kiinnitettävä erityistä huomiota niiden kulkuyhteyksien säilyttämiseen ja mahdollisuuksiin kulkea niille tehokkaasti meriliikenteen avulla. Sen vuoksi vain puolet energiasta, joka käytetään syrjäisimmällä alueella sijaitsevasta käyntisatamasta lähtevillä tai sinne saapuvilla matkoilla, olisi sisällytettävä tämän asetuksen soveltamisalaan. Samasta syystä olisi sallittava väliaikaiset vapautukset syrjäisimmällä alueella sijaitsevan käyntisataman ja jonkin toisen syrjäisimmällä alueella sijaitsevan käyntisataman välisille matkoille sekä energialle, joka käytetään alusten ollessa kyseisten syrjäisimpien alueiden käyntisatamissa.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 d) | Sen varmistamiseksi, että kaikilla aluksilla, myös aluksilla, jotka on rakennettu liikennöimään jääpeitteisillä vesillä matkalla jäsenvaltioiden satamiin, satamista tai satamien välillä, on tasapuoliset toimintaedellytykset, olisi otettava huomioon tiedot aluksen jääluokasta ja sen jäissä kulkemisesta laskettaessa aluskohtaisia kasvihuonekaasupäästövähennyksiä. Ne olisi otettava huomioon myös tiedoissa, joita seurataan ja raportoidaan asetuksen (EU) 2015/757 nojalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 d)

Sen varmistamiseksi, että kaikilla aluksilla, myös aluksilla, jotka on rakennettu liikennöimään jääpeitteisillä vesillä matkalla jäsenvaltioiden satamiin, satamista tai satamien välillä, on tasapuoliset toimintaedellytykset, olisi otettava huomioon tiedot aluksen jääluokasta ja sen jäissä kulkemisesta laskettaessa aluskohtaisia kasvihuonekaasupäästövähennyksiä. Ne olisi otettava huomioon myös tiedoissa, joita seurataan ja raportoidaan asetuksen (EU) 2015/757 nojalla.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Tämän asetuksen noudattamisesta vastaavan henkilön tai organisaation olisi oltava varustamo, jolla tarkoitetaan aluksen omistajaa tai mitä tahansa muuta organisaatiota tai henkilöä, kuten liikenteen harjoittajaa tai ilman miehistöä rahdatun aluksen rahtaajaa, joka on ottanut aluksen omistajalta vastuun aluksen toiminnasta ja joka on kyseisen vastuun ottaessaan suostunut ottamaan hoitaakseen kaikki alusten turvallista toimintaa ja ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä koskevassa kansainvälisessä turvallisuusjohtamissäännöstössä (ISM-säännöstö) määrätyt tehtävät ja vastuut. Tämä määritelmä perustuu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757 (21) artiklan d alakohdassa olevaan ”yhtiön” määritelmään ja on linjassa Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) vuonna 2016 perustaman maailmanlaajuisen tiedonkeruujärjestelmän kanssa. Aiheuttamisperiaatteen (saastuttaja maksaa -periaatteen) mukaisesti varustamo voisi sopimusjärjestelyn kautta pitää tahoa, joka on suoraan vastuussa aluksen käyttämän energian kasvihuonekaasuintensiteettiin vaikuttavista päätöksistä, vastuullisena tämän asetuksen säännösten noudattamisesta aiheutuvista kustannuksista. Tämä taho olisi yleensä taho, joka vastaa aluksen polttoaineen, reitin ja nopeuden valintaan liittyvistä valinnoista. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Tämän asetuksen noudattamisesta vastaavan henkilön tai organisaation olisi oltava varustamo, jolla tarkoitetaan aluksen omistajaa tai mitä tahansa muuta organisaatiota tai henkilöä, kuten liikenteen harjoittajaa tai ilman miehistöä rahdatun aluksen rahtaajaa, joka on ottanut aluksen omistajalta vastuun aluksen toiminnasta ja joka on kyseisen vastuun ottaessaan suostunut ottamaan hoitaakseen kaikki alusten turvallista toimintaa ja ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä koskevassa kansainvälisessä turvallisuusjohtamissäännöstössä (ISM-säännöstö) määrätyt tehtävät ja vastuut. Tämä määritelmä perustuu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757 (21) artiklan d alakohdassa olevaan ”yhtiön” määritelmään ja on linjassa Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) vuonna 2016 perustaman maailmanlaajuisen tiedonkeruujärjestelmän kanssa. Aiheuttamisperiaatteen (saastuttaja maksaa -periaatteen) mukaisesti varustamo voisi sopimusjärjestelyn kautta pitää tahoa, joka on suoraan vastuussa aluksen käyttämän energian kasvihuonekaasuintensiteettiin vaikuttavista päätöksistä, vastuullisena tämän asetuksen säännösten noudattamisesta aiheutuvista kustannuksista. Tämä taho olisi yleensä taho, joka vastaa aluksen polttoaineen, reitin ja nopeuden valintaan liittyvistä valinnoista.

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Erityisesti pienemmille toimijoille aiheutuvan hallinnollisen taakan rajoittamiseksi tätä asetusta ei pitäisi soveltaa rakenteeltaan yksinkertaisiin puisiin aluksiin
  eikä aluksiin, jotka eivät kulje konevoimalla
  , ja siinä olisi keskityttävä aluksiin, joiden bruttovetoisuus on yli 5 000 tonnia. Vaikka viimeksi mainittujen alusten osuus kaikista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757 mukaisesti satamissa käyvistä aluksista on vain noin 55 prosenttia, niiden osuus meriliikenteen hiilidioksidipäästöistä on 90 prosenttia. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Erityisesti pienemmille toimijoille aiheutuvan hallinnollisen taakan rajoittamiseksi tätä asetusta ei pitäisi soveltaa rakenteeltaan yksinkertaisiin puisiin aluksiin
  eikä aluksiin, jotka eivät kulje konevoimalla
  , ja siinä olisi keskityttävä aluksiin, joiden bruttovetoisuus on yli 5 000 tonnia. Vaikka viimeksi mainittujen alusten osuus kaikista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757 mukaisesti satamissa käyvistä aluksista on vain noin 55 prosenttia, niiden osuus meriliikenteen hiilidioksidipäästöistä on 90 prosenttia.

| (7) | Erityisesti pienemmille toimijoille aiheutuvan hallinnollisen taakan rajoittamiseksi tätä asetusta ei pitäisi soveltaa rakenteeltaan yksinkertaisiin puisiin aluksiin, ja siinä olisi keskityttävä aluksiin, joiden bruttovetoisuus on yli 5 000 tonnia. Vaikka viimeksi mainittujen alusten osuus kaikista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757 mukaisesti satamissa käyvistä aluksista on vain noin 55 prosenttia, niiden osuus meriliikenteen hiilidioksidipäästöistä on 90 prosenttia. |
| --- | --- |

(7)

Erityisesti pienemmille toimijoille aiheutuvan hallinnollisen taakan rajoittamiseksi tätä asetusta ei pitäisi soveltaa rakenteeltaan yksinkertaisiin puisiin aluksiin, ja siinä olisi keskityttävä aluksiin, joiden bruttovetoisuus on yli 5 000 tonnia. Vaikka viimeksi mainittujen alusten osuus kaikista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757 mukaisesti satamissa käyvistä aluksista on vain noin 55 prosenttia, niiden osuus meriliikenteen hiilidioksidipäästöistä on 90 prosenttia.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 a) | Tämän asetuksen jatkuvan vaikuttavuuden varmistamiseksi komission olisi seurattava sen toimivuutta ja tehtävä vaikutustenarviointeja bruttovetoisuuden kynnysarvosta ja tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista alustyypeistä. Komission olisi erityisesti päätettävä, onko olemassa merkittäviä syitä sisällyttää pienemmät laivat ja muita laivatyyppejä tämän asetuksen soveltamisalaan. Komission olisi erityisesti otettava huomioon muun muassa asiaankuuluvien tietojen saatavuus, kasvihuonekaasupäästöjen mahdollinen väheneminen ja soveltamisalan laajentamisen vaikuttavuus ilmastovaikutusten kannalta, hallinnollisen rasitteen laajuus sekä sen taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset. |

Komission teksti

Tarkistus

(7 a)

Tämän asetuksen jatkuvan vaikuttavuuden varmistamiseksi komission olisi seurattava sen toimivuutta ja tehtävä vaikutustenarviointeja bruttovetoisuuden kynnysarvosta ja tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista alustyypeistä. Komission olisi erityisesti päätettävä, onko olemassa merkittäviä syitä sisällyttää pienemmät laivat ja muita laivatyyppejä tämän asetuksen soveltamisalaan. Komission olisi erityisesti otettava huomioon muun muassa asiaankuuluvien tietojen saatavuus, kasvihuonekaasupäästöjen mahdollinen väheneminen ja soveltamisalan laajentamisen vaikuttavuus ilmastovaikutusten kannalta, hallinnollisen rasitteen laajuus sekä sen taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Vaikka hiilen hinnoittelun tai toiminnan hiili-intensiteettiä koskevien tavoitearvojen kaltaisilla välineillä edistetään energiatehokkuutta, ne eivät kykene aikaansaamaan merkittävää siirtymistä uusiutuviin ja vähähiilisiin polttoaineisiin lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Sen vuoksi tarvitaan erityistä sääntelyjärjestelyä, joka koskee nimenomaan uusiutuvien ja vähähiilisten meripolttoaineiden ja korvaavien energialähteiden, kuten tuulivoiman tai sähkön, käyttöönottoa. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Vaikka hiilen hinnoittelun tai toiminnan hiili-intensiteettiä koskevien tavoitearvojen kaltaisilla välineillä edistetään energiatehokkuutta, ne eivät kykene aikaansaamaan merkittävää siirtymistä uusiutuviin ja vähähiilisiin polttoaineisiin lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Sen vuoksi tarvitaan erityistä sääntelyjärjestelyä, joka koskee nimenomaan uusiutuvien ja vähähiilisten meripolttoaineiden ja korvaavien energialähteiden, kuten tuulivoiman tai sähkön, käyttöönottoa.

| (9) | Vaikka hiilen hinnoittelun tai toiminnan hiili-intensiteettiä koskevien tavoitearvojen kaltaisilla välineillä edistetään energiatehokkuutta, ne eivät kykene aikaansaamaan merkittävää siirtymistä uusiutuviin ja vähähiilisiin polttoaineisiin lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Sen vuoksi tarvitaan erityistä sääntelyjärjestelyä, joka koskee nimenomaan uusiutuvien ja vähähiilisten meripolttoaineiden ja korvaavien energialähteiden, kuten tuulivoiman tai sähkön, käyttöönottoa.
  Tätä järjestelyä olisi sovellettava tavoitelähtöisesti, teknologianeutraalisti ja kustannustehokkaasti. |
| --- | --- |

(9)

Vaikka hiilen hinnoittelun tai toiminnan hiili-intensiteettiä koskevien tavoitearvojen kaltaisilla välineillä edistetään energiatehokkuutta, ne eivät kykene aikaansaamaan merkittävää siirtymistä uusiutuviin ja vähähiilisiin polttoaineisiin lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Sen vuoksi tarvitaan erityistä sääntelyjärjestelyä, joka koskee nimenomaan uusiutuvien ja vähähiilisten meripolttoaineiden ja korvaavien energialähteiden, kuten tuulivoiman tai sähkön, käyttöönottoa.
  Tätä järjestelyä olisi sovellettava tavoitelähtöisesti, teknologianeutraalisti ja kustannustehokkaasti.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Politiikkatoimien, joilla edistetään uusiutuvien ja vähähiilisten meripolttoaineiden kysyntää, olisi oltava tavoitelähtöisiä ja niissä olisi noudatettava teknologianeutraaliuden periaatetta. Sen vuoksi aluksissa käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetille olisi asetettava rajat ilman, että määrätään tietyn polttoaineen tai teknologian käytöstä. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Politiikkatoimien, joilla edistetään uusiutuvien ja vähähiilisten meripolttoaineiden kysyntää, olisi oltava tavoitelähtöisiä ja niissä olisi noudatettava teknologianeutraaliuden periaatetta. Sen vuoksi aluksissa käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetille olisi asetettava rajat ilman, että määrätään tietyn polttoaineen tai teknologian käytöstä.

| (10) | Politiikkatoimien, joilla edistetään uusiutuvien ja vähähiilisten meripolttoaineiden kysyntää, olisi oltava tavoitelähtöisiä ja niissä olisi noudatettava teknologianeutraaliuden periaatetta. Sen vuoksi aluksissa käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetille olisi asetettava
  kunnianhimoiset Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaiset
  rajat ilman, että määrätään tietyn polttoaineen tai teknologian käytöstä. |
| --- | --- |

(10)

Politiikkatoimien, joilla edistetään uusiutuvien ja vähähiilisten meripolttoaineiden kysyntää, olisi oltava tavoitelähtöisiä ja niissä olisi noudatettava teknologianeutraaliuden periaatetta. Sen vuoksi aluksissa käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetille olisi asetettava
  kunnianhimoiset Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaiset
  rajat ilman, että määrätään tietyn polttoaineen tai teknologian käytöstä.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 a) | Olisi perustettava erityinen valtamerirahasto, jonka avulla kanavoidaan meriliikenteen päästöoikeuksien huutokaupasta päästökauppajärjestelmän piirissä saadut tulot takaisin merenkulkualalle. Valtamerirahastosta myönnettäviä varoja olisi käytettävä tukemaan hankkeita ja investointeja, jotka liittyvät alusten ja satamien energiatehokkuuden parantamiseen, innovatiivisiin teknologioihin ja infrastruktuuriin meriliikenteen hiilestä irtautumiseksi, kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden tuotantoon ja käyttöönottoon sekä päästöttömien käyttövoimateknologioiden kehittämiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 a)

Olisi perustettava erityinen valtamerirahasto, jonka avulla kanavoidaan meriliikenteen päästöoikeuksien huutokaupasta päästökauppajärjestelmän piirissä saadut tulot takaisin merenkulkualalle. Valtamerirahastosta myönnettäviä varoja olisi käytettävä tukemaan hankkeita ja investointeja, jotka liittyvät alusten ja satamien energiatehokkuuden parantamiseen, innovatiivisiin teknologioihin ja infrastruktuuriin meriliikenteen hiilestä irtautumiseksi, kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden tuotantoon ja käyttöönottoon sekä päästöttömien käyttövoimateknologioiden kehittämiseen.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Olisi edistettävä sellaisten uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden kehittämistä ja käyttöönottoa, joilla on hyvät mahdollisuudet kestävään kehitykseen ja kaupalliseen kypsyyteen sekä suuri innovointi- ja kasvupotentiaali tulevien tarpeiden täyttämiseksi. Näin tuetaan innovatiivisten ja kilpailukykyisten polttoainemarkkinoiden syntyä ja varmistetaan kestävien meripolttoaineiden riittävä tarjonta lyhyellä ja pitkällä aikavälillä, jotta voidaan edistää unionin liikenteen hiilestä irtautumista koskevia tavoitteita, samalla kun vahvistetaan unionin pyrkimyksiä ympäristönsuojelun korkean tason saavuttamiseksi. Tähän tarkoitukseen olisi hyväksyttävä direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä IX olevassa A ja B osassa luetelluista raaka-aineista tuotetut kestävät meripolttoaineet sekä synteettiset meripolttoaineet. Erityisen olennaisia ovat kestävät meripolttoaineet, jotka on tuotettu direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä IX olevassa B osassa luetelluista raaka-aineista, sillä ne ovat tällä hetkellä kaupallisesti kypsin teknologia meriliikenteen vähähiilistämiseksi jo lyhyellä aikavälillä. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Olisi edistettävä sellaisten uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden kehittämistä ja käyttöönottoa, joilla on hyvät mahdollisuudet kestävään kehitykseen ja kaupalliseen kypsyyteen sekä suuri innovointi- ja kasvupotentiaali tulevien tarpeiden täyttämiseksi. Näin tuetaan innovatiivisten ja kilpailukykyisten polttoainemarkkinoiden syntyä ja varmistetaan kestävien meripolttoaineiden riittävä tarjonta lyhyellä ja pitkällä aikavälillä, jotta voidaan edistää unionin liikenteen hiilestä irtautumista koskevia tavoitteita, samalla kun vahvistetaan unionin pyrkimyksiä ympäristönsuojelun korkean tason saavuttamiseksi. Tähän tarkoitukseen olisi hyväksyttävä direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä IX olevassa A ja B osassa luetelluista raaka-aineista tuotetut kestävät meripolttoaineet sekä synteettiset meripolttoaineet. Erityisen olennaisia ovat kestävät meripolttoaineet, jotka on tuotettu direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä IX olevassa B osassa luetelluista raaka-aineista, sillä ne ovat tällä hetkellä kaupallisesti kypsin teknologia meriliikenteen vähähiilistämiseksi jo lyhyellä aikavälillä.

| (11) | Olisi edistettävä sellaisten uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden
  ja käyttövoimateknologioiden
  kehittämistä ja käyttöönottoa, joilla on hyvät mahdollisuudet kestävään kehitykseen ja kaupalliseen kypsyyteen sekä suuri innovointi- ja kasvupotentiaali tulevien tarpeiden täyttämiseksi. Näin tuetaan innovatiivisten ja kilpailukykyisten polttoainemarkkinoiden syntyä ja varmistetaan kestävien meripolttoaineiden riittävä tarjonta lyhyellä ja pitkällä aikavälillä, jotta voidaan edistää unionin liikenteen hiilestä irtautumista koskevia tavoitteita, samalla kun vahvistetaan unionin pyrkimyksiä ympäristönsuojelun korkean tason saavuttamiseksi. Tähän tarkoitukseen olisi hyväksyttävä direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä IX olevassa A ja B osassa luetelluista raaka-aineista tuotetut kestävät meripolttoaineet sekä synteettiset meripolttoaineet. Erityisen olennaisia ovat kestävät meripolttoaineet, jotka on tuotettu direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä IX olevassa B osassa luetelluista raaka-aineista, sillä ne ovat tällä hetkellä kaupallisesti kypsin teknologia meriliikenteen vähähiilistämiseksi jo lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

(11)

Olisi edistettävä sellaisten uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden
  ja käyttövoimateknologioiden
  kehittämistä ja käyttöönottoa, joilla on hyvät mahdollisuudet kestävään kehitykseen ja kaupalliseen kypsyyteen sekä suuri innovointi- ja kasvupotentiaali tulevien tarpeiden täyttämiseksi. Näin tuetaan innovatiivisten ja kilpailukykyisten polttoainemarkkinoiden syntyä ja varmistetaan kestävien meripolttoaineiden riittävä tarjonta lyhyellä ja pitkällä aikavälillä, jotta voidaan edistää unionin liikenteen hiilestä irtautumista koskevia tavoitteita, samalla kun vahvistetaan unionin pyrkimyksiä ympäristönsuojelun korkean tason saavuttamiseksi. Tähän tarkoitukseen olisi hyväksyttävä direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä IX olevassa A ja B osassa luetelluista raaka-aineista tuotetut kestävät meripolttoaineet sekä synteettiset meripolttoaineet. Erityisen olennaisia ovat kestävät meripolttoaineet, jotka on tuotettu direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä IX olevassa B osassa luetelluista raaka-aineista, sillä ne ovat tällä hetkellä kaupallisesti kypsin teknologia meriliikenteen vähähiilistämiseksi jo lyhyellä aikavälillä.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (11 a) | Jotta kannustetaan kehittämään ja ottamaan käyttöön varhaisessa vaiheessa kestävimpiä ja innovatiivisimpia polttoaineteknologioita, joilla on kasvumahdollisuuksia tulevien tarpeiden täyttämiseksi, tarvitaan kannustin muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita varten. Tällaisten polttoaineiden avulla on hyvät mahdollisuudet sisällyttää uusiutuva energia meriliikenteessä käytettävien polttoaineiden yhdistelmään. Koska muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tuotantokustannukset ovat huomattavasti korkeammat lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, on tärkeää varmistaa sellainen kysynnän taso, joka tukee investointeja tällaisiin polttoaineisiin. Tällä asetuksella otetaan käyttöön toimenpideyhdistelmä, jolla varmistetaan tuki kestävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden käyttöönotolle. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat a) vuoteen 2035 saakka sovellettava kerroin, jolla palkitaan yrityksiä, jotka päättävät käyttää näitä polttoaineita niiden suhteellisen korkeasta hinnasta huolimatta, ja b) vuodesta 2030 alkaen muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden kiinteä vähimmäisosuus polttoaineiden yhdistelmästä. Muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden kiinteän vähimmäisosuuden noudattamisen helpottamiseksi olisi sovellettava tämän asetuksen 17 ja 18 artiklan mukaisia joustotoimenpiteitä. Yhtiöt voivat sopimusjärjestelyin saattaa polttoaineen toimittajat vastuuseen tämän asetuksen säännösten noudattamisesta aiheutuvista kustannuksista, jos muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita ei toimiteta sovittujen ehtojen mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(11 a)

Jotta kannustetaan kehittämään ja ottamaan käyttöön varhaisessa vaiheessa kestävimpiä ja innovatiivisimpia polttoaineteknologioita, joilla on kasvumahdollisuuksia tulevien tarpeiden täyttämiseksi, tarvitaan kannustin muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita varten. Tällaisten polttoaineiden avulla on hyvät mahdollisuudet sisällyttää uusiutuva energia meriliikenteessä käytettävien polttoaineiden yhdistelmään. Koska muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tuotantokustannukset ovat huomattavasti korkeammat lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, on tärkeää varmistaa sellainen kysynnän taso, joka tukee investointeja tällaisiin polttoaineisiin. Tällä asetuksella otetaan käyttöön toimenpideyhdistelmä, jolla varmistetaan tuki kestävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden käyttöönotolle. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat a) vuoteen 2035 saakka sovellettava kerroin, jolla palkitaan yrityksiä, jotka päättävät käyttää näitä polttoaineita niiden suhteellisen korkeasta hinnasta huolimatta, ja b) vuodesta 2030 alkaen muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden kiinteä vähimmäisosuus polttoaineiden yhdistelmästä. Muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden kiinteän vähimmäisosuuden noudattamisen helpottamiseksi olisi sovellettava tämän asetuksen 17 ja 18 artiklan mukaisia joustotoimenpiteitä. Yhtiöt voivat sopimusjärjestelyin saattaa polttoaineen toimittajat vastuuseen tämän asetuksen säännösten noudattamisesta aiheutuvista kustannuksista, jos muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita ei toimiteta sovittujen ehtojen mukaisesti.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Meriliikenteessä tämän lähestymistavan on kuitenkin oltava tiukempi. Merenkulussa ravinto- ja rehukasvipohjaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kysyntä on tällä hetkellä merkityksetöntä, sillä yli 99 prosenttia nykyisin käytetyistä meripolttoaineista on fossiilista alkuperää. Tämän vuoksi se, että tässä asetuksessa ei hyväksytä ravinto- ja rehukasvipohjaisia polttoaineita, minimoi myös liikennealan vähähiilistymisen hidastumisriskin, jollainen muutoin voisi aiheutua ravinto- ja rehukasvipohjaisten biopolttoaineiden siirtymisestä tieliikenteestä meriliikenteeseen. On olennaisen tärkeää minimoida tällainen siirtymä, koska tieliikenne on tällä hetkellä edelleen selvästi saastuttavin liikennemuoto ja meriliikenteessä käytetään tällä hetkellä pääasiassa fossiilisia polttoaineita. Sen vuoksi on tarpeellista välttää luomasta mahdollisesti suurta ravinto- ja rehukasvipohjaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kysyntää, joka saattaisi syntyä, jos niitä edistettäisiin tällä asetuksella. Vastaavasti kaiken tyyppisten rehu- ja ravintokasvipohjaisten polttoaineiden aiheuttamat kasvihuonekaasujen lisäpäästöt ja luontokato edellyttävät, että näillä polttoaineilla on katsottava olevan samat päästökertoimet kuin vähiten suotuisassa tuotantoketjussa. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Meriliikenteessä tämän lähestymistavan on kuitenkin oltava tiukempi. Merenkulussa ravinto- ja rehukasvipohjaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kysyntä on tällä hetkellä merkityksetöntä, sillä yli 99 prosenttia nykyisin käytetyistä meripolttoaineista on fossiilista alkuperää. Tämän vuoksi se, että tässä asetuksessa ei hyväksytä ravinto- ja rehukasvipohjaisia polttoaineita, minimoi myös liikennealan vähähiilistymisen hidastumisriskin, jollainen muutoin voisi aiheutua ravinto- ja rehukasvipohjaisten biopolttoaineiden siirtymisestä tieliikenteestä meriliikenteeseen. On olennaisen tärkeää minimoida tällainen siirtymä, koska tieliikenne on tällä hetkellä edelleen selvästi saastuttavin liikennemuoto ja meriliikenteessä käytetään tällä hetkellä pääasiassa fossiilisia polttoaineita. Sen vuoksi on tarpeellista välttää luomasta mahdollisesti suurta ravinto- ja rehukasvipohjaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kysyntää, joka saattaisi syntyä, jos niitä edistettäisiin tällä asetuksella. Vastaavasti kaiken tyyppisten rehu- ja ravintokasvipohjaisten polttoaineiden aiheuttamat kasvihuonekaasujen lisäpäästöt ja luontokato edellyttävät, että näillä polttoaineilla on katsottava olevan samat päästökertoimet kuin vähiten suotuisassa tuotantoketjussa.

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Meriliikenteen uusien polttoaineiden ja energiaratkaisujen kehittämiseen ja käyttöönottoon liittyvät pitkät toteutumisajat edellyttävät nopeita toimia ja selkeää ja ennakoitavaa pitkän aikavälin sääntelykehystä, joka helpottaa kaikkien sidosryhmien suunnittelua ja investointeja. Selkeä ja vakaa pitkän aikavälin sääntelykehys helpottaa uusien polttoaineiden ja energiaratkaisujen kehittämistä ja käyttöönottoa meriliikenteessä ja kannustaa sidosryhmiä investoimaan niihin. Tällaisessa kehyksessä olisi määriteltävä aluksilla käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetin rajat vuoteen 2050 asti. Näitä rajoja olisi ajan mittaan kiristettävä, jotta ne kuvastaisivat oletettua teknologian kehitystä ja uusiutuvien ja vähähiilisten meripolttoaineiden tuotannon lisääntymistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Meriliikenteen uusien polttoaineiden ja energiaratkaisujen kehittämiseen ja käyttöönottoon liittyvät pitkät toteutumisajat edellyttävät nopeita toimia ja selkeää ja ennakoitavaa pitkän aikavälin sääntelykehystä, joka helpottaa kaikkien sidosryhmien suunnittelua ja investointeja. Selkeä ja vakaa pitkän aikavälin sääntelykehys helpottaa uusien polttoaineiden ja energiaratkaisujen kehittämistä ja käyttöönottoa meriliikenteessä ja kannustaa sidosryhmiä investoimaan niihin. Tällaisessa kehyksessä olisi määriteltävä aluksilla käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetin rajat vuoteen 2050 asti. Näitä rajoja olisi ajan mittaan kiristettävä, jotta ne kuvastaisivat oletettua teknologian kehitystä ja uusiutuvien ja vähähiilisten meripolttoaineiden tuotannon lisääntymistä.

| (14) | Meriliikenteen uusien polttoaineiden ja energiaratkaisujen kehittämiseen ja käyttöönottoon liittyvät pitkät toteutumisajat
  sekä alusten pitkä keskimääräinen käyttöikä, joka tyypillisesti vaihtelee 25–30 vuoden välillä,
  edellyttävät nopeita toimia ja selkeää ja ennakoitavaa pitkän aikavälin sääntelykehystä, joka helpottaa kaikkien sidosryhmien suunnittelua ja investointeja. Selkeä ja vakaa pitkän aikavälin sääntelykehys helpottaa uusien polttoaineiden ja energiaratkaisujen kehittämistä ja käyttöönottoa meriliikenteessä ja kannustaa sidosryhmiä investoimaan niihin. Tällaisessa kehyksessä olisi määriteltävä aluksilla
  sekä merellä että kiinnityspaikassa
  käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetin rajat vuoteen 2050 asti. Näitä rajoja olisi ajan mittaan kiristettävä, jotta ne kuvastaisivat oletettua teknologian kehitystä ja uusiutuvien ja vähähiilisten meripolttoaineiden tuotannon lisääntymistä.
  Jotta voidaan varmistaa oikeusvarmuus ja antaa alalle riittävästi aikaa pitkän aikavälin suunnitteluun ja valmistautumiseen sekä välttää hukkainvestointien riskiä, mahdollisten tulevien ehdotusten tämän asetuksen muuttamiseksi olisi oltava soveltamisalaltaan rajoitettuja ja niissä olisi vältettävä merkittäviä muutoksia vaatimuksiin. |
| --- | --- |

(14)

Meriliikenteen uusien polttoaineiden ja energiaratkaisujen kehittämiseen ja käyttöönottoon liittyvät pitkät toteutumisajat
  sekä alusten pitkä keskimääräinen käyttöikä, joka tyypillisesti vaihtelee 25–30 vuoden välillä,
  edellyttävät nopeita toimia ja selkeää ja ennakoitavaa pitkän aikavälin sääntelykehystä, joka helpottaa kaikkien sidosryhmien suunnittelua ja investointeja. Selkeä ja vakaa pitkän aikavälin sääntelykehys helpottaa uusien polttoaineiden ja energiaratkaisujen kehittämistä ja käyttöönottoa meriliikenteessä ja kannustaa sidosryhmiä investoimaan niihin. Tällaisessa kehyksessä olisi määriteltävä aluksilla
  sekä merellä että kiinnityspaikassa
  käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetin rajat vuoteen 2050 asti. Näitä rajoja olisi ajan mittaan kiristettävä, jotta ne kuvastaisivat oletettua teknologian kehitystä ja uusiutuvien ja vähähiilisten meripolttoaineiden tuotannon lisääntymistä.
  Jotta voidaan varmistaa oikeusvarmuus ja antaa alalle riittävästi aikaa pitkän aikavälin suunnitteluun ja valmistautumiseen sekä välttää hukkainvestointien riskiä, mahdollisten tulevien ehdotusten tämän asetuksen muuttamiseksi olisi oltava soveltamisalaltaan rajoitettuja ja niissä olisi vältettävä merkittäviä muutoksia vaatimuksiin.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Tässä asetuksessa olisi vahvistettava menetelmä ja kaava, jolla aluksella käytetyn energian vuotuinen keskimääräinen kasvihuonekaasuintensiteetti lasketaan. Kaavan olisi perustuttava alusten ilmoittamaan polttoaineenkulutukseen, ja siinä olisi otettava huomioon käytettyjen polttoaineiden päästökertoimet. Menetelmässä olisi otettava huomioon myös korvaavien energialähteiden, kuten
  tuulen
  tai sähkön, käyttö. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Tässä asetuksessa olisi vahvistettava menetelmä ja kaava, jolla aluksella käytetyn energian vuotuinen keskimääräinen kasvihuonekaasuintensiteetti lasketaan. Kaavan olisi perustuttava alusten ilmoittamaan polttoaineenkulutukseen, ja siinä olisi otettava huomioon käytettyjen polttoaineiden päästökertoimet. Menetelmässä olisi otettava huomioon myös korvaavien energialähteiden, kuten
  tuulen
  tai sähkön, käyttö.

| (15) | Tässä asetuksessa olisi vahvistettava menetelmä ja kaava, jolla aluksella käytetyn energian vuotuinen keskimääräinen kasvihuonekaasuintensiteetti lasketaan. Kaavan olisi perustuttava alusten ilmoittamaan polttoaineenkulutukseen, ja siinä olisi otettava huomioon käytettyjen polttoaineiden päästökertoimet. Menetelmässä olisi otettava huomioon myös korvaavien energialähteiden, kuten
  aluksella tuotetun tuuli-
  tai
  aurinkovoiman tai kiinnityspaikassa toimitetun
  sähkön, käyttö. |
| --- | --- |

(15)

Tässä asetuksessa olisi vahvistettava menetelmä ja kaava, jolla aluksella käytetyn energian vuotuinen keskimääräinen kasvihuonekaasuintensiteetti lasketaan. Kaavan olisi perustuttava alusten ilmoittamaan polttoaineenkulutukseen, ja siinä olisi otettava huomioon käytettyjen polttoaineiden päästökertoimet. Menetelmässä olisi otettava huomioon myös korvaavien energialähteiden, kuten
  aluksella tuotetun tuuli-
  tai
  aurinkovoiman tai kiinnityspaikassa toimitetun
  sähkön, käyttö.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Jotta eri energialähteiden ympäristötehokkuudesta saataisiin kattavampi kuva, polttoaineiden kasvihuonekaasutehokkuutta olisi arvioitava noudattaen ”energialähteeltä työntövoimaksi” -lähestymistapaa (well-to-wake), jossa otetaan huomioon energian tuotannon, kuljetuksen, jakelun ja aluksella tapahtuvan käytön vaikutukset. Tarkoituksena on kannustaa toimijoita käyttämään teknologioita ja tuotantoketjuja, jotka tuottavat pienemmän kasvihuonekaasujalanjäljen ja todellisia hyötyjä nykyisiin perinteisiin polttoaineisiin verrattuna. |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Jotta eri energialähteiden ympäristötehokkuudesta saataisiin kattavampi kuva, polttoaineiden kasvihuonekaasutehokkuutta olisi arvioitava noudattaen ”energialähteeltä työntövoimaksi” -lähestymistapaa (well-to-wake), jossa otetaan huomioon energian tuotannon, kuljetuksen, jakelun ja aluksella tapahtuvan käytön vaikutukset. Tarkoituksena on kannustaa toimijoita käyttämään teknologioita ja tuotantoketjuja, jotka tuottavat pienemmän kasvihuonekaasujalanjäljen ja todellisia hyötyjä nykyisiin perinteisiin polttoaineisiin verrattuna.

| (16) | Jotta eri energialähteiden ympäristötehokkuudesta saataisiin kattavampi kuva, polttoaineiden kasvihuonekaasutehokkuutta olisi arvioitava noudattaen ”energialähteeltä työntövoimaksi” -lähestymistapaa (well-to-wake), jossa otetaan huomioon energian tuotannon, kuljetuksen, jakelun ja aluksella tapahtuvan käytön vaikutukset
  polttoaineiden elinkaaren eri vaiheiden jalanjäljet huomioiden
  . Tarkoituksena on kannustaa toimijoita käyttämään teknologioita ja tuotantoketjuja, jotka tuottavat pienemmän kasvihuonekaasujalanjäljen ja todellisia hyötyjä nykyisiin perinteisiin polttoaineisiin verrattuna. |
| --- | --- |

(16)

Jotta eri energialähteiden ympäristötehokkuudesta saataisiin kattavampi kuva, polttoaineiden kasvihuonekaasutehokkuutta olisi arvioitava noudattaen ”energialähteeltä työntövoimaksi” -lähestymistapaa (well-to-wake), jossa otetaan huomioon energian tuotannon, kuljetuksen, jakelun ja aluksella tapahtuvan käytön vaikutukset
  polttoaineiden elinkaaren eri vaiheiden jalanjäljet huomioiden
  . Tarkoituksena on kannustaa toimijoita käyttämään teknologioita ja tuotantoketjuja, jotka tuottavat pienemmän kasvihuonekaasujalanjäljen ja todellisia hyötyjä nykyisiin perinteisiin polttoaineisiin verrattuna.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Uusiutuvien ja vähähiilisten
  meripolttoaineiden well-to-wake-arvo olisi esitettävä käyttämällä oletusarvoisia päästökertoimia tai todellisia ja sertifioituja päästökertoimia, jotka kattavat well-to-tank-päästöt (”energialähteeltä tankkiin”) ja tank-to-wake-päästöt (”tankista työntövoimaksi”).
  Fossiilisten polttoaineiden suoritusarvot olisi kuitenkin arvioitava käyttämällä ainoastaan tässä asetuksessa säädettyjä oletuspäästökertoimia. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Uusiutuvien ja vähähiilisten
  meripolttoaineiden well-to-wake-arvo olisi esitettävä käyttämällä oletusarvoisia päästökertoimia tai todellisia ja sertifioituja päästökertoimia, jotka kattavat well-to-tank-päästöt (”energialähteeltä tankkiin”) ja tank-to-wake-päästöt (”tankista työntövoimaksi”).
  Fossiilisten polttoaineiden suoritusarvot olisi kuitenkin arvioitava käyttämällä ainoastaan tässä asetuksessa säädettyjä oletuspäästökertoimia.

| (17) | Meripolttoaineiden well-to-wake-arvo olisi esitettävä käyttämällä oletusarvoisia päästökertoimia tai todellisia ja sertifioituja päästökertoimia, jotka kattavat well-to-tank-päästöt (”energialähteeltä tankkiin”) ja tank-to-wake-päästöt (”tankista työntövoimaksi”). |
| --- | --- |

(17)

Meripolttoaineiden well-to-wake-arvo olisi esitettävä käyttämällä oletusarvoisia päästökertoimia tai todellisia ja sertifioituja päästökertoimia, jotka kattavat well-to-tank-päästöt (”energialähteeltä tankkiin”) ja tank-to-wake-päästöt (”tankista työntövoimaksi”).

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Maasähkön käyttö vähentää alusten aiheuttamaa ilman pilaantumista ja
  vähentää
  meriliikenteen kasvihuonekaasupäästöjä. Maasähkön tarjonta tuo kiinnityspaikassa olevien alusten saataville yhä enenevässä määrin puhdasta energiaa, kun uusiutuvien energialähteiden
  osuus kasvaa
  EU:n sähköntuotannossa. Direktiivi 2014/94/EU (vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin direktiivi – AFID) sisältää maasähkön liitäntäpisteitä koskevia säännöksiä, mutta tämän teknologian kysyntä ja sen myötä käyttöönotto on ollut vähäistä. Sen
  vuoksi
  olisi laadittava erityissäännöt, joilla kaikkein saastuttavimmat alukset voidaan velvoittaa käyttämään maasähköä. |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Maasähkön käyttö vähentää alusten aiheuttamaa ilman pilaantumista ja
  vähentää
  meriliikenteen kasvihuonekaasupäästöjä. Maasähkön tarjonta tuo kiinnityspaikassa olevien alusten saataville yhä enenevässä määrin puhdasta energiaa, kun uusiutuvien energialähteiden
  osuus kasvaa
  EU:n sähköntuotannossa. Direktiivi 2014/94/EU (vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin direktiivi – AFID) sisältää maasähkön liitäntäpisteitä koskevia säännöksiä, mutta tämän teknologian kysyntä ja sen myötä käyttöönotto on ollut vähäistä. Sen
  vuoksi
  olisi laadittava erityissäännöt, joilla kaikkein saastuttavimmat alukset voidaan velvoittaa käyttämään maasähköä.

| (21) | Maasähkön käyttö vähentää alusten aiheuttamaa ilman pilaantumista ja meriliikenteen kiinnityspaikassa olevien alusten kasvihuonekaasupäästöjä. Maasähkön tarjonta tuo kiinnityspaikassa olevien alusten saataville yhä enenevässä määrin puhdasta energiaa, kun uusiutuvien
  ja fossiilittomien
  energialähteiden
  osuudet kasvavat
  EU:n sähköntuotannossa. Direktiivi 2014/94/EU (vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin direktiivi – AFID) sisältää maasähkön liitäntäpisteitä koskevia säännöksiä, mutta tämän teknologian kysyntä ja sen myötä käyttöönotto on ollut vähäistä. Sen
  varmistamiseksi, että ilman pilaantuminen kiinnityspaikassa vähenee ja että maasähköinfrastruktuuri on taloudellisesti kannattavaa ja tuottaa tuottoa investoinneille,
  olisi laadittava erityissäännöt, joilla kaikkein saastuttavimmat alukset voidaan velvoittaa käyttämään maasähköä
  tilanteissa, joissa se tosiasiallisesti vähentää päästöjä kohtuullisin kustannuksin
  . |
| --- | --- |

(21)

Maasähkön käyttö vähentää alusten aiheuttamaa ilman pilaantumista ja meriliikenteen kiinnityspaikassa olevien alusten kasvihuonekaasupäästöjä. Maasähkön tarjonta tuo kiinnityspaikassa olevien alusten saataville yhä enenevässä määrin puhdasta energiaa, kun uusiutuvien
  ja fossiilittomien
  energialähteiden
  osuudet kasvavat
  EU:n sähköntuotannossa. Direktiivi 2014/94/EU (vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin direktiivi – AFID) sisältää maasähkön liitäntäpisteitä koskevia säännöksiä, mutta tämän teknologian kysyntä ja sen myötä käyttöönotto on ollut vähäistä. Sen
  varmistamiseksi, että ilman pilaantuminen kiinnityspaikassa vähenee ja että maasähköinfrastruktuuri on taloudellisesti kannattavaa ja tuottaa tuottoa investoinneille,
  olisi laadittava erityissäännöt, joilla kaikkein saastuttavimmat alukset voidaan velvoittaa käyttämään maasähköä
  tilanteissa, joissa se tosiasiallisesti vähentää päästöjä kohtuullisin kustannuksin
  .

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | Maasähkön lisäksi muillakin teknologioilla saatetaan päästä vastaaviin ympäristöhyötyihin satamissa. Jos vaihtoehtoisen teknologian käytön osoitetaan vastaavan maasähkön käyttöä, alus olisi vapautettava velvollisuudesta käyttää maasähköä. |

Komission teksti

Tarkistus

(22)

Maasähkön lisäksi muillakin teknologioilla saatetaan päästä vastaaviin ympäristöhyötyihin satamissa. Jos vaihtoehtoisen teknologian käytön osoitetaan vastaavan maasähkön käyttöä, alus olisi vapautettava velvollisuudesta käyttää maasähköä.

| (22) | Maasähkön lisäksi muillakin
  päästöttömillä
  teknologioilla saatetaan päästä vastaaviin ympäristöhyötyihin satamissa. Jos vaihtoehtoisen teknologian käytön osoitetaan vastaavan maasähkön käyttöä
  ilman pilaantumisen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksillä mitattuna
  , alus olisi vapautettava velvollisuudesta käyttää maasähköä. |
| --- | --- |

(22)

Maasähkön lisäksi muillakin
  päästöttömillä
  teknologioilla saatetaan päästä vastaaviin ympäristöhyötyihin satamissa. Jos vaihtoehtoisen teknologian käytön osoitetaan vastaavan maasähkön käyttöä
  ilman pilaantumisen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksillä mitattuna
  , alus olisi vapautettava velvollisuudesta käyttää maasähköä.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (23) | Lisäksi poikkeuksia maasähkön käyttövelvoitteeseen olisi myönnettävä tietyistä objektiivisista syistä, jotka käyntisataman hallinnointielin todentaa todistuksella
  ja jotka rajoittuvat
  suunnittelemattomiin satamakäynteihin turvallisuuteen tai ihmishengen pelastamiseen merellä liittyvistä syistä, alusten lyhytaikaiseen alle kahden tunnin oleskeluun kiinnityspaikassa, koska tämä on sähkönsiirtoyhteyden muodostamiseen tarvittava vähimmäisaika, sekä aluksella tuotetun energian käyttöön hätätilanteissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(23)

Lisäksi poikkeuksia maasähkön käyttövelvoitteeseen olisi myönnettävä tietyistä objektiivisista syistä, jotka käyntisataman hallinnointielin todentaa todistuksella
  ja jotka rajoittuvat
  suunnittelemattomiin satamakäynteihin turvallisuuteen tai ihmishengen pelastamiseen merellä liittyvistä syistä, alusten lyhytaikaiseen alle kahden tunnin oleskeluun kiinnityspaikassa, koska tämä on sähkönsiirtoyhteyden muodostamiseen tarvittava vähimmäisaika, sekä aluksella tuotetun energian käyttöön hätätilanteissa.

| (23) | Lisäksi poikkeuksia maasähkön käyttövelvoitteeseen olisi myönnettävä tietyistä objektiivisista syistä, jotka käyntisataman hallinnointielin
  , terminaalioperaattori tai toimivaltainen viranomainen, riippuen satamien hallintomallista eri jäsenvaltioissa,
  todentaa todistuksella
  . Näiden poikkeuksien olisi rajoituttava
  suunnittelemattomiin satamakäynteihin turvallisuuteen tai ihmishengen pelastamiseen merellä liittyvistä syistä, alusten lyhytaikaiseen alle kahden tunnin oleskeluun kiinnityspaikassa, koska tämä on sähkönsiirtoyhteyden muodostamiseen tarvittava vähimmäisaika, sekä aluksella tuotetun energian käyttöön hätätilanteissa.
  Jos maasähköä ei voida toimittaa riittävästi satamaan liitetyn paikallisen verkon riittämättömän kapasiteetin vuoksi, tämän ei pitäisi katsoa tarkoittavan, että satama tai aluksen omistaja tai liikenteenharjoittaja jättää noudattamatta tämän asetuksen vaatimuksia edellyttäen, että verkonhaltija on asianmukaisesti osoittanut todentajille paikallisen verkon kapasiteetin riittämättömyyden. |
| --- | --- |

(23)

Lisäksi poikkeuksia maasähkön käyttövelvoitteeseen olisi myönnettävä tietyistä objektiivisista syistä, jotka käyntisataman hallinnointielin
  , terminaalioperaattori tai toimivaltainen viranomainen, riippuen satamien hallintomallista eri jäsenvaltioissa,
  todentaa todistuksella
  . Näiden poikkeuksien olisi rajoituttava
  suunnittelemattomiin satamakäynteihin turvallisuuteen tai ihmishengen pelastamiseen merellä liittyvistä syistä, alusten lyhytaikaiseen alle kahden tunnin oleskeluun kiinnityspaikassa, koska tämä on sähkönsiirtoyhteyden muodostamiseen tarvittava vähimmäisaika, sekä aluksella tuotetun energian käyttöön hätätilanteissa.
  Jos maasähköä ei voida toimittaa riittävästi satamaan liitetyn paikallisen verkon riittämättömän kapasiteetin vuoksi, tämän ei pitäisi katsoa tarkoittavan, että satama tai aluksen omistaja tai liikenteenharjoittaja jättää noudattamatta tämän asetuksen vaatimuksia edellyttäen, että verkonhaltija on asianmukaisesti osoittanut todentajille paikallisen verkon kapasiteetin riittämättömyyden.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (24) | Maasähkön puuttumiseen tai yhteensopimattomuuteen perustuvat poikkeukset olisi syytä jättää vähäisiksi, kun laivaliikenteen harjoittajilla ja satamaoperaattoreilla on ollut riittävästi aikaa tarvittavien investointien tekemiseen, jotta näille investoinneille voidaan tarjota tarvittavat kannustimet ja välttää epäreilu kilpailu. Vuodesta 2035 alkaen laivaliikenteen harjoittajien olisi suunniteltava
  satamakäynnit
  huolellisesti varmistaakseen, että ne voivat toteuttaa toimintonsa aiheuttamatta kiinnityspaikassa ilmansaasteita ja kasvihuonekaasupäästöjä ja vaarantamatta ympäristöä rannikkoalueilla ja satamakaupungeissa. Tähän liittyen olisi mahdollistettava vähäinen määrä poikkeuksia tapauksissa, joissa maasähköä ei ole saatavilla tai sen yhteensopivuus ei ole riittävä, jotta voidaan jättää mahdollisuus satunnaisiin viime hetken muutoksiin satamakäyntien aikatauluissa ja mahdollisuus käynteihin satamissa, joiden maasähkölaitteisto ei ole yhteensopiva aluksen kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(24)

Maasähkön puuttumiseen tai yhteensopimattomuuteen perustuvat poikkeukset olisi syytä jättää vähäisiksi, kun laivaliikenteen harjoittajilla ja satamaoperaattoreilla on ollut riittävästi aikaa tarvittavien investointien tekemiseen, jotta näille investoinneille voidaan tarjota tarvittavat kannustimet ja välttää epäreilu kilpailu. Vuodesta 2035 alkaen laivaliikenteen harjoittajien olisi suunniteltava
  satamakäynnit
  huolellisesti varmistaakseen, että ne voivat toteuttaa toimintonsa aiheuttamatta kiinnityspaikassa ilmansaasteita ja kasvihuonekaasupäästöjä ja vaarantamatta ympäristöä rannikkoalueilla ja satamakaupungeissa. Tähän liittyen olisi mahdollistettava vähäinen määrä poikkeuksia tapauksissa, joissa maasähköä ei ole saatavilla tai sen yhteensopivuus ei ole riittävä, jotta voidaan jättää mahdollisuus satunnaisiin viime hetken muutoksiin satamakäyntien aikatauluissa ja mahdollisuus käynteihin satamissa, joiden maasähkölaitteisto ei ole yhteensopiva aluksen kanssa.

| (24) | Maasähkön puuttumiseen tai yhteensopimattomuuteen perustuvat poikkeukset olisi syytä jättää vähäisiksi, kun laivaliikenteen harjoittajilla ja satamaoperaattoreilla on ollut riittävästi aikaa tarvittavien investointien tekemiseen, jotta näille investoinneille voidaan tarjota tarvittavat kannustimet ja välttää epäreilu kilpailu.
  Täyden yhteentoimivuuden varmistamiseksi satamien olisi varustettava kiinnityspaikkansa ja alusten omistajien aluksensa sovellettavien standardien mukaisilla voimalaitteilla.
  Vuodesta 2035 alkaen laivaliikenteen harjoittajien olisi suunniteltava
  käynnit asetuksen XXXX-XXX (vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva asetus) soveltamisalaan kuuluvissa TEN-T-satamissa
  huolellisesti varmistaakseen, että ne voivat toteuttaa toimintonsa aiheuttamatta kiinnityspaikassa ilmansaasteita ja kasvihuonekaasupäästöjä ja vaarantamatta ympäristöä rannikkoalueilla ja satamakaupungeissa. Tähän liittyen olisi mahdollistettava vähäinen määrä poikkeuksia tapauksissa, joissa maasähköä ei ole saatavilla tai sen yhteensopivuus ei ole riittävä, jotta voidaan jättää mahdollisuus satunnaisiin viime hetken muutoksiin satamakäyntien aikatauluissa ja mahdollisuus käynteihin satamissa, joiden maasähkölaitteisto ei ole yhteensopiva aluksen kanssa.
  Hukkainvestointien riskin, aluksen ja kiinnityspaikan maasähköinfrastruktuurin yhteensopimattomuuden sekä vaihtoehtoisten polttoaineiden kysynnän ja tarjonnan epätasapainon välttämiseksi olisi järjestettävä säännöllisesti asiaankuuluvien sidosryhmien välisiä kuulemistilaisuuksia, joissa keskustellaan vaatimuksista ja tulevista suunnitelmista ja tehdään niistä päätöksiä. |
| --- | --- |

(24)

Maasähkön puuttumiseen tai yhteensopimattomuuteen perustuvat poikkeukset olisi syytä jättää vähäisiksi, kun laivaliikenteen harjoittajilla ja satamaoperaattoreilla on ollut riittävästi aikaa tarvittavien investointien tekemiseen, jotta näille investoinneille voidaan tarjota tarvittavat kannustimet ja välttää epäreilu kilpailu.
  Täyden yhteentoimivuuden varmistamiseksi satamien olisi varustettava kiinnityspaikkansa ja alusten omistajien aluksensa sovellettavien standardien mukaisilla voimalaitteilla.
  Vuodesta 2035 alkaen laivaliikenteen harjoittajien olisi suunniteltava
  käynnit asetuksen XXXX-XXX (vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva asetus) soveltamisalaan kuuluvissa TEN-T-satamissa
  huolellisesti varmistaakseen, että ne voivat toteuttaa toimintonsa aiheuttamatta kiinnityspaikassa ilmansaasteita ja kasvihuonekaasupäästöjä ja vaarantamatta ympäristöä rannikkoalueilla ja satamakaupungeissa. Tähän liittyen olisi mahdollistettava vähäinen määrä poikkeuksia tapauksissa, joissa maasähköä ei ole saatavilla tai sen yhteensopivuus ei ole riittävä, jotta voidaan jättää mahdollisuus satunnaisiin viime hetken muutoksiin satamakäyntien aikatauluissa ja mahdollisuus käynteihin satamissa, joiden maasähkölaitteisto ei ole yhteensopiva aluksen kanssa.
  Hukkainvestointien riskin, aluksen ja kiinnityspaikan maasähköinfrastruktuurin yhteensopimattomuuden sekä vaihtoehtoisten polttoaineiden kysynnän ja tarjonnan epätasapainon välttämiseksi olisi järjestettävä säännöllisesti asiaankuuluvien sidosryhmien välisiä kuulemistilaisuuksia, joissa keskustellaan vaatimuksista ja tulevista suunnitelmista ja tehdään niistä päätöksiä.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (24 a) | Asetuksessa XXXX-XXX (vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva asetus) vahvistetuissa maasähkön tarjoamista koskevissa tavoitteissa otetaan huomioon palvelua käyttävät alustyypit ja niiden liikennemäärät meriliikennesatamissa. Vaatimusta, jonka mukaan alusten on kytkeydyttävä maasähköön kiinnityspaikassa, ei pitäisi soveltaa aluksiin, kun ne käyvät satamissa, joihin ei sovelleta mainitun asetuksen maasähkövaatimusta, paitsi jos käyntisataman kiinnityspaikassa on maasähkö asennettu ja saatavilla. Jos alus käy muussa kuin TEN-T-satamassa, jossa maasähköä on saatavilla, aluksen olisi kiinnityspaikassa ollessaan kytkeydyttävä maasähköön. |

Komission teksti

Tarkistus

(24 a)

Asetuksessa XXXX-XXX (vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva asetus) vahvistetuissa maasähkön tarjoamista koskevissa tavoitteissa otetaan huomioon palvelua käyttävät alustyypit ja niiden liikennemäärät meriliikennesatamissa. Vaatimusta, jonka mukaan alusten on kytkeydyttävä maasähköön kiinnityspaikassa, ei pitäisi soveltaa aluksiin, kun ne käyvät satamissa, joihin ei sovelleta mainitun asetuksen maasähkövaatimusta, paitsi jos käyntisataman kiinnityspaikassa on maasähkö asennettu ja saatavilla. Jos alus käy muussa kuin TEN-T-satamassa, jossa maasähköä on saatavilla, aluksen olisi kiinnityspaikassa ollessaan kytkeydyttävä maasähköön.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (24 b) | Vaikka maasähkö on tärkeä keino vähentää paikallisia ilmansaastepäästöjä, sen potentiaali vähentää kasvihuonekaasupäästöjä riippuu täysin kaapeleiden kautta toimitettavan energian lähteiden yhdistelmästä. Maasähkön koko ilmasto- ja ympäristöpotentiaalin hyödyntämiseksi jäsenvaltioiden olisi lisättävä sähköverkkojen kapasiteettia ja yhteyksiä ja jatkettava energialähteiden yhdistelmän kasvihuonekaasuintensiteetin vähentämistä, niin että ne voivat tarjota satamille suunniteltavissa olevalla tavalla kohtuuhintaista fossiilitonta sähköä. |

Komission teksti

Tarkistus

(24 b)

Vaikka maasähkö on tärkeä keino vähentää paikallisia ilmansaastepäästöjä, sen potentiaali vähentää kasvihuonekaasupäästöjä riippuu täysin kaapeleiden kautta toimitettavan energian lähteiden yhdistelmästä. Maasähkön koko ilmasto- ja ympäristöpotentiaalin hyödyntämiseksi jäsenvaltioiden olisi lisättävä sähköverkkojen kapasiteettia ja yhteyksiä ja jatkettava energialähteiden yhdistelmän kasvihuonekaasuintensiteetin vähentämistä, niin että ne voivat tarjota satamille suunniteltavissa olevalla tavalla kohtuuhintaista fossiilitonta sähköä.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (24 c) | Tämän asetuksen täytäntöönpanossa olisi otettava asianmukaisesti huomioon satamien erilaiset hallintomallit eri puolilla unionia, erityisesti kun on kyse vastuusta myöntää todistus, jolla alus vapautetaan velvollisuudesta kytkeytyä maasähköön. |

Komission teksti

Tarkistus

(24 c)

Tämän asetuksen täytäntöönpanossa olisi otettava asianmukaisesti huomioon satamien erilaiset hallintomallit eri puolilla unionia, erityisesti kun on kyse vastuusta myöntää todistus, jolla alus vapautetaan velvollisuudesta kytkeytyä maasähköön.

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (24 d) | Satamien ja laivaliikenteen harjoittajien välinen koordinointi on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistaa sujuvat menettelyt maasähköön kytkeytymiseksi satamissa. Laivaliikenteen harjoittajien olisi tiedotettava käyntisatamilleen aikomuksestaan kytkeytyä maasähköön ja sähköntarpeestaan kyseisen käynnin aikana, erityisesti jos se ylittää kyseisen alusluokan arvioidut tarpeet. |

Komission teksti

Tarkistus

(24 d)

Satamien ja laivaliikenteen harjoittajien välinen koordinointi on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistaa sujuvat menettelyt maasähköön kytkeytymiseksi satamissa. Laivaliikenteen harjoittajien olisi tiedotettava käyntisatamilleen aikomuksestaan kytkeytyä maasähköön ja sähköntarpeestaan kyseisen käynnin aikana, erityisesti jos se ylittää kyseisen alusluokan arvioidut tarpeet.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (25) | Tällä asetuksella olisi otettava käyttöön luotettava seuranta-, raportointi- ja todentamisjärjestelmä asetuksen säännösten noudattamisen tarkkailua varten. Järjestelmää olisi sovellettava syrjimättömästi kaikkiin aluksiin, ja siinä olisi edellytettävä ulkopuolista todentamista, jotta järjestelmässä toimitettujen tietojen oikeellisuus voidaan varmistaa. Tämän asetuksen tavoitteen saavuttamisen helpottamiseksi kaikkia asetuksen (EU) 2015/757 soveltamiseksi jo raportoituja tietoja olisi tarvittaessa käytettävä tämän asetuksen noudattamisen todentamiseen, jotta voidaan rajoittaa yhtiöille, todentajille ja merenkulkuviranomaisille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. |

Komission teksti

Tarkistus

(25)

Tällä asetuksella olisi otettava käyttöön luotettava seuranta-, raportointi- ja todentamisjärjestelmä asetuksen säännösten noudattamisen tarkkailua varten. Järjestelmää olisi sovellettava syrjimättömästi kaikkiin aluksiin, ja siinä olisi edellytettävä ulkopuolista todentamista, jotta järjestelmässä toimitettujen tietojen oikeellisuus voidaan varmistaa. Tämän asetuksen tavoitteen saavuttamisen helpottamiseksi kaikkia asetuksen (EU) 2015/757 soveltamiseksi jo raportoituja tietoja olisi tarvittaessa käytettävä tämän asetuksen noudattamisen todentamiseen, jotta voidaan rajoittaa yhtiöille, todentajille ja merenkulkuviranomaisille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta.

| (25) | Tällä asetuksella olisi otettava käyttöön luotettava
  ja läpinäkyvä
  seuranta-, raportointi- ja todentamisjärjestelmä asetuksen säännösten noudattamisen tarkkailua varten. Järjestelmää olisi sovellettava syrjimättömästi kaikkiin aluksiin, ja siinä olisi edellytettävä ulkopuolista todentamista, jotta järjestelmässä toimitettujen tietojen oikeellisuus voidaan varmistaa. Tämän asetuksen tavoitteen saavuttamisen helpottamiseksi kaikkia asetuksen (EU) 2015/757 soveltamiseksi jo raportoituja tietoja olisi tarvittaessa käytettävä tämän asetuksen noudattamisen todentamiseen, jotta voidaan rajoittaa yhtiöille, todentajille ja merenkulkuviranomaisille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. |
| --- | --- |

(25)

Tällä asetuksella olisi otettava käyttöön luotettava
  ja läpinäkyvä
  seuranta-, raportointi- ja todentamisjärjestelmä asetuksen säännösten noudattamisen tarkkailua varten. Järjestelmää olisi sovellettava syrjimättömästi kaikkiin aluksiin, ja siinä olisi edellytettävä ulkopuolista todentamista, jotta järjestelmässä toimitettujen tietojen oikeellisuus voidaan varmistaa. Tämän asetuksen tavoitteen saavuttamisen helpottamiseksi kaikkia asetuksen (EU) 2015/757 soveltamiseksi jo raportoituja tietoja olisi tarvittaessa käytettävä tämän asetuksen noudattamisen todentamiseen, jotta voidaan rajoittaa yhtiöille, todentajille ja merenkulkuviranomaisille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (26) | Yhtiöiden olisi oltava vastuussa alusten merellä ja kiinnityspaikassa käyttämän energian määrän ja tyypin seurannasta ja raportoinnista sekä muista asiaankuuluvista tiedoista, kuten tiedoista aluksen moottorin tyypistä tai
  tuulta hyödyntävistä tukiteknologioista
  , jotta voidaan osoittaa, että aluksella käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetti jää tällä asetuksella asetetun enimmäisrajan alle. Jotta helpotettaisiin näiden seuranta- ja raportointivelvoitteiden täyttämistä ja todentajien suorittamaa todentamisprosessia, yhtiöiden olisi – samoin kuin asetuksessa (EU) 2015/757 – dokumentoitava kaavailtu seurantamenetelmä ja annettava tarkempia tietoja tämän asetuksen sääntöjen soveltamisesta erityisessä seurantasuunnitelmassa. Seurantasuunnitelma ja sen mahdolliset myöhemmät muutokset olisi toimitettava todentajalle. |

Komission teksti

Tarkistus

(26)

Yhtiöiden olisi oltava vastuussa alusten merellä ja kiinnityspaikassa käyttämän energian määrän ja tyypin seurannasta ja raportoinnista sekä muista asiaankuuluvista tiedoista, kuten tiedoista aluksen moottorin tyypistä tai
  tuulta hyödyntävistä tukiteknologioista
  , jotta voidaan osoittaa, että aluksella käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetti jää tällä asetuksella asetetun enimmäisrajan alle. Jotta helpotettaisiin näiden seuranta- ja raportointivelvoitteiden täyttämistä ja todentajien suorittamaa todentamisprosessia, yhtiöiden olisi – samoin kuin asetuksessa (EU) 2015/757 – dokumentoitava kaavailtu seurantamenetelmä ja annettava tarkempia tietoja tämän asetuksen sääntöjen soveltamisesta erityisessä seurantasuunnitelmassa. Seurantasuunnitelma ja sen mahdolliset myöhemmät muutokset olisi toimitettava todentajalle.

| (26) | Yhtiöiden olisi oltava vastuussa alusten merellä ja kiinnityspaikassa käyttämän energian määrän ja tyypin seurannasta ja raportoinnista sekä muista asiaankuuluvista tiedoista, kuten tiedoista aluksen moottorin tyypistä
  , tuulta hyödyntävien tukiteknologioiden teknisistä eritelmistä
  tai
  muiden mahdollisten aluksella käytettävistä vaihtoehtoisista energialähteistä
  , jotta voidaan osoittaa, että aluksella käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetti jää tällä asetuksella asetetun enimmäisrajan alle. Jotta helpotettaisiin näiden seuranta- ja raportointivelvoitteiden täyttämistä ja todentajien suorittamaa todentamisprosessia, yhtiöiden olisi – samoin kuin asetuksessa (EU) 2015/757 – dokumentoitava kaavailtu seurantamenetelmä ja annettava tarkempia tietoja tämän asetuksen sääntöjen soveltamisesta erityisessä seurantasuunnitelmassa. Seurantasuunnitelma ja sen mahdolliset myöhemmät muutokset olisi toimitettava todentajalle. |
| --- | --- |

(26)

Yhtiöiden olisi oltava vastuussa alusten merellä ja kiinnityspaikassa käyttämän energian määrän ja tyypin seurannasta ja raportoinnista sekä muista asiaankuuluvista tiedoista, kuten tiedoista aluksen moottorin tyypistä
  , tuulta hyödyntävien tukiteknologioiden teknisistä eritelmistä
  tai
  muiden mahdollisten aluksella käytettävistä vaihtoehtoisista energialähteistä
  , jotta voidaan osoittaa, että aluksella käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetti jää tällä asetuksella asetetun enimmäisrajan alle. Jotta helpotettaisiin näiden seuranta- ja raportointivelvoitteiden täyttämistä ja todentajien suorittamaa todentamisprosessia, yhtiöiden olisi – samoin kuin asetuksessa (EU) 2015/757 – dokumentoitava kaavailtu seurantamenetelmä ja annettava tarkempia tietoja tämän asetuksen sääntöjen soveltamisesta erityisessä seurantasuunnitelmassa. Seurantasuunnitelma ja sen mahdolliset myöhemmät muutokset olisi toimitettava todentajalle.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (27) | Polttoaineiden sertifiointi on olennaisen tärkeää tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi ja meriliikenteessä käyttöön otettavien uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden ympäristömyötäisyyden takaamiseksi. Tällainen sertifiointi olisi tehtävä läpinäkyvällä ja syrjimättömällä menetelmällä. Sertifioinnin helpottamiseksi ja hallinnollisen taakan rajoittamiseksi biopolttoaineiden, biokaasun, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden sertifioinnin olisi perustuttava direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettuihin sääntöihin. Tätä sertifioinnin lähestymistapaa olisi sovellettava myös unionin ulkopuolella tankattuihin polttoaineisiin, joita olisi pidettävä tuontipolttoaineina samalla tavoin kuin direktiivissä (EU) 2018/2001. Jos yhtiöt aikovat poiketa kyseisessä direktiivissä tai tässä uudessa kehyksessä säädetyistä oletusarvoista, tämä olisi tehtävä vain, jos arvot voidaan todentaa jollakin direktiivin (EU) 2018/2001 mukaisesti tunnustetulla vapaaehtoisella järjestelmällä well-to-tank-arvojen osalta (”energialähteeltä tankkiin”)
  tai laboratoriotestauksella
  tai suorilla päästömittauksilla tank-to-wake-arvojen osalta (”tankista työntövoimaksi”). |

Komission teksti

Tarkistus

(27)

Polttoaineiden sertifiointi on olennaisen tärkeää tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi ja meriliikenteessä käyttöön otettavien uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden ympäristömyötäisyyden takaamiseksi. Tällainen sertifiointi olisi tehtävä läpinäkyvällä ja syrjimättömällä menetelmällä. Sertifioinnin helpottamiseksi ja hallinnollisen taakan rajoittamiseksi biopolttoaineiden, biokaasun, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden sertifioinnin olisi perustuttava direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettuihin sääntöihin. Tätä sertifioinnin lähestymistapaa olisi sovellettava myös unionin ulkopuolella tankattuihin polttoaineisiin, joita olisi pidettävä tuontipolttoaineina samalla tavoin kuin direktiivissä (EU) 2018/2001. Jos yhtiöt aikovat poiketa kyseisessä direktiivissä tai tässä uudessa kehyksessä säädetyistä oletusarvoista, tämä olisi tehtävä vain, jos arvot voidaan todentaa jollakin direktiivin (EU) 2018/2001 mukaisesti tunnustetulla vapaaehtoisella järjestelmällä well-to-tank-arvojen osalta (”energialähteeltä tankkiin”)
  tai laboratoriotestauksella
  tai suorilla päästömittauksilla tank-to-wake-arvojen osalta (”tankista työntövoimaksi”).

| (27) | Polttoaineiden
  luotettava
  sertifiointi
  ja seuranta
  on olennaisen tärkeää tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi ja meriliikenteessä käyttöön otettavien uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden ympäristömyötäisyyden takaamiseksi. Tällainen sertifiointi olisi tehtävä läpinäkyvällä ja syrjimättömällä menetelmällä. Sertifioinnin helpottamiseksi ja hallinnollisen taakan rajoittamiseksi biopolttoaineiden, biokaasun, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden sertifioinnin olisi perustuttava direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettuihin sääntöihin. Tätä sertifioinnin lähestymistapaa olisi sovellettava myös unionin ulkopuolella tankattuihin polttoaineisiin, joita olisi pidettävä tuontipolttoaineina samalla tavoin kuin direktiivissä (EU) 2018/2001. Jos yhtiöt aikovat poiketa kyseisessä direktiivissä tai tässä uudessa kehyksessä säädetyistä oletusarvoista, tämä olisi tehtävä vain, jos arvot voidaan todentaa jollakin direktiivin (EU) 2018/2001 mukaisesti tunnustetulla vapaaehtoisella järjestelmällä well-to-tank-arvojen osalta (”energialähteeltä tankkiin”) tai suorilla päästömittauksilla tank-to-wake-arvojen osalta (”tankista työntövoimaksi”). |
| --- | --- |

(27)

Polttoaineiden
  luotettava
  sertifiointi
  ja seuranta
  on olennaisen tärkeää tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi ja meriliikenteessä käyttöön otettavien uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden ympäristömyötäisyyden takaamiseksi. Tällainen sertifiointi olisi tehtävä läpinäkyvällä ja syrjimättömällä menetelmällä. Sertifioinnin helpottamiseksi ja hallinnollisen taakan rajoittamiseksi biopolttoaineiden, biokaasun, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden sertifioinnin olisi perustuttava direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettuihin sääntöihin. Tätä sertifioinnin lähestymistapaa olisi sovellettava myös unionin ulkopuolella tankattuihin polttoaineisiin, joita olisi pidettävä tuontipolttoaineina samalla tavoin kuin direktiivissä (EU) 2018/2001. Jos yhtiöt aikovat poiketa kyseisessä direktiivissä tai tässä uudessa kehyksessä säädetyistä oletusarvoista, tämä olisi tehtävä vain, jos arvot voidaan todentaa jollakin direktiivin (EU) 2018/2001 mukaisesti tunnustetulla vapaaehtoisella järjestelmällä well-to-tank-arvojen osalta (”energialähteeltä tankkiin”) tai suorilla päästömittauksilla tank-to-wake-arvojen osalta (”tankista työntövoimaksi”).

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (27 a) | Polttoaineiden ominaisuuksia koskevien tietojen luotettavuus ja paikkansapitävyys on olennaisen tärkeää tämän asetuksen noudattamisen valvonnan kannalta. Polttoaineiden toimittajille, joiden on osoitettu antaneen harhaanjohtavia tai epätarkkoja tietoja toimittamiensa polttoaineiden kasvihuonekaasuintensiteetistä, olisi määrättävä seuraamus. Polttoaineiden toimittajat, jotka ovat toistuvasti toimittaneet vääriä tai harhaanjohtavia tietoja, olisi suljettava direktiivissä (EU) 2018/2001 (uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi) säädettyjen sertifiointijärjestelmien ulkopuolelle. Tällaisissa tapauksissa niiden laitteistoista tankatuilla polttoaineilla olisi katsottava olevan samat päästökertoimet kuin heikoiten luokitellulla fossiilisella polttoaineella. |

Komission teksti

Tarkistus

(27 a)

Polttoaineiden ominaisuuksia koskevien tietojen luotettavuus ja paikkansapitävyys on olennaisen tärkeää tämän asetuksen noudattamisen valvonnan kannalta. Polttoaineiden toimittajille, joiden on osoitettu antaneen harhaanjohtavia tai epätarkkoja tietoja toimittamiensa polttoaineiden kasvihuonekaasuintensiteetistä, olisi määrättävä seuraamus. Polttoaineiden toimittajat, jotka ovat toistuvasti toimittaneet vääriä tai harhaanjohtavia tietoja, olisi suljettava direktiivissä (EU) 2018/2001 (uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi) säädettyjen sertifiointijärjestelmien ulkopuolelle. Tällaisissa tapauksissa niiden laitteistoista tankatuilla polttoaineilla olisi katsottava olevan samat päästökertoimet kuin heikoiten luokitellulla fossiilisella polttoaineella.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (28) | Akkreditoitujen todentajien suorittamalla todentamisella olisi varmistettava yhtiöiden suorittaman seurannan ja raportoinnin oikeellisuus ja kattavuus sekä tämän asetuksen noudattaminen. Puolueettomuuden varmistamiseksi todentajien olisi oltava riippumattomia ja päteviä oikeushenkilöitä ja sellaisten kansallisten akkreditointielinten akkreditoimia, jotka on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2008 (24) nojalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(28)

Akkreditoitujen todentajien suorittamalla todentamisella olisi varmistettava yhtiöiden suorittaman seurannan ja raportoinnin oikeellisuus ja kattavuus sekä tämän asetuksen noudattaminen. Puolueettomuuden varmistamiseksi todentajien olisi oltava riippumattomia ja päteviä oikeushenkilöitä ja sellaisten kansallisten akkreditointielinten akkreditoimia, jotka on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2008 (24) nojalla.

| (28) | Akkreditoitujen todentajien suorittamalla todentamisella olisi varmistettava yhtiöiden suorittaman seurannan ja raportoinnin oikeellisuus ja kattavuus sekä tämän asetuksen noudattaminen. Puolueettomuuden
  ja tehokkuuden
  varmistamiseksi todentajien olisi oltava riippumattomia ja päteviä oikeushenkilöitä ja sellaisten kansallisten akkreditointielinten akkreditoimia
  ja valvomia
  , jotka on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2008 (24) nojalla. |
| --- | --- |

(28)

Akkreditoitujen todentajien suorittamalla todentamisella olisi varmistettava yhtiöiden suorittaman seurannan ja raportoinnin oikeellisuus ja kattavuus sekä tämän asetuksen noudattaminen. Puolueettomuuden
  ja tehokkuuden
  varmistamiseksi todentajien olisi oltava riippumattomia ja päteviä oikeushenkilöitä ja sellaisten kansallisten akkreditointielinten akkreditoimia
  ja valvomia
  , jotka on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2008 (24) nojalla.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 31 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (31 a) | Yhtiöt ja polttoaineiden toimittajat voisivat sopimusjärjestelyin sopia keskinäisistä sitoumuksista tuottaa, toimittaa ja ostaa ennalta määrättyjä määriä tiettyjä polttoaineita. Tällaisten sopimusjärjestelyjen olisi myös katettava korvausvastuu, ja niillä olisi vahvistettava taloudellisen korvauksen ehdot, jos polttoaineita ei ole saatavilla sovitun mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(31 a)

Yhtiöt ja polttoaineiden toimittajat voisivat sopimusjärjestelyin sopia keskinäisistä sitoumuksista tuottaa, toimittaa ja ostaa ennalta määrättyjä määriä tiettyjä polttoaineita. Tällaisten sopimusjärjestelyjen olisi myös katettava korvausvastuu, ja niillä olisi vahvistettava taloudellisen korvauksen ehdot, jos polttoaineita ei ole saatavilla sovitun mukaisesti.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 36 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (36) | Kustakin vaatimusten vastaisesta satamakäynnistä määrättävän seuraamusmaksun olisi oltava oikeassa suhteessa kustannuksiin, joita olisi aiheutunut sähkön käytöstä, ja
  riittävä
  tasoinen, jotta se kannustaisi luopumaan saastuttavampien energialähteiden käytöstä. Seuraamusmaksun olisi perustuttava alukselle asennettuun tehoon, joka ilmaistaan megawatteina, kerrottuna kiinteällä euromääräisellä maksulla kiinnityspaikassaolotuntia kohti. Koska maasähkön tarjoamisen kustannuksista unionissa ei ole tarkkoja lukuja, tämän määrän olisi perustuttava muiden kuin kotitalouskäyttäjien sähkön keskihintaan EU:ssa kerrottuna kahdella, jotta voidaan ottaa huomioon muut palvelun tarjoamiseen liittyvät hintatekijät, kuten liitäntäkustannukset ja investointien kuolettamisen osuus. |

Komission teksti

Tarkistus

(36)

Kustakin vaatimusten vastaisesta satamakäynnistä määrättävän seuraamusmaksun olisi oltava oikeassa suhteessa kustannuksiin, joita olisi aiheutunut sähkön käytöstä, ja
  riittävä
  tasoinen, jotta se kannustaisi luopumaan saastuttavampien energialähteiden käytöstä. Seuraamusmaksun olisi perustuttava alukselle asennettuun tehoon, joka ilmaistaan megawatteina, kerrottuna kiinteällä euromääräisellä maksulla kiinnityspaikassaolotuntia kohti. Koska maasähkön tarjoamisen kustannuksista unionissa ei ole tarkkoja lukuja, tämän määrän olisi perustuttava muiden kuin kotitalouskäyttäjien sähkön keskihintaan EU:ssa kerrottuna kahdella, jotta voidaan ottaa huomioon muut palvelun tarjoamiseen liittyvät hintatekijät, kuten liitäntäkustannukset ja investointien kuolettamisen osuus.

| (36) | Kustakin vaatimusten vastaisesta satamakäynnistä määrättävän seuraamusmaksun olisi oltava oikeassa suhteessa kustannuksiin, joita olisi aiheutunut sähkön käytöstä, ja
  riittävän
  tasoinen, jotta se kannustaisi luopumaan saastuttavampien energialähteiden käytöstä. Seuraamusmaksun olisi perustuttava alukselle asennettuun tehoon, joka ilmaistaan megawatteina, kerrottuna kiinteällä euromääräisellä maksulla kiinnityspaikassaolotuntia kohti. Koska maasähkön tarjoamisen kustannuksista unionissa ei ole tarkkoja lukuja, tämän määrän olisi perustuttava muiden kuin kotitalouskäyttäjien sähkön
  ajantasaisimpaan
  keskihintaan EU:ssa kerrottuna kahdella, jotta voidaan ottaa huomioon muut palvelun tarjoamiseen liittyvät hintatekijät, kuten liitäntäkustannukset ja investointien kuolettamisen osuus. |
| --- | --- |

(36)

Kustakin vaatimusten vastaisesta satamakäynnistä määrättävän seuraamusmaksun olisi oltava oikeassa suhteessa kustannuksiin, joita olisi aiheutunut sähkön käytöstä, ja
  riittävän
  tasoinen, jotta se kannustaisi luopumaan saastuttavampien energialähteiden käytöstä. Seuraamusmaksun olisi perustuttava alukselle asennettuun tehoon, joka ilmaistaan megawatteina, kerrottuna kiinteällä euromääräisellä maksulla kiinnityspaikassaolotuntia kohti. Koska maasähkön tarjoamisen kustannuksista unionissa ei ole tarkkoja lukuja, tämän määrän olisi perustuttava muiden kuin kotitalouskäyttäjien sähkön
  ajantasaisimpaan
  keskihintaan EU:ssa kerrottuna kahdella, jotta voidaan ottaa huomioon muut palvelun tarjoamiseen liittyvät hintatekijät, kuten liitäntäkustannukset ja investointien kuolettamisen osuus.

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 37 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (37) | Seuraamusmaksuista saatavat tulot olisi käytettävä edistämään
  uusiutuvien ja vähähiilisten
  polttoaineiden
  jakelua
  ja
  käyttöä merenkulkualalla ja auttamaan laivaliikenteen harjoittajia saavuttamaan ilmasto- ja ympäristötavoitteensa
  . Tätä varten nämä tulot olisi kohdennettava direktiivin 2003/87/EY
  10
  a artiklan 8 kohdassa tarkoitettuun
  innovaatiorahastoon
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(37)

Seuraamusmaksuista saatavat tulot olisi käytettävä edistämään
  uusiutuvien ja vähähiilisten
  polttoaineiden
  jakelua
  ja
  käyttöä merenkulkualalla ja auttamaan laivaliikenteen harjoittajia saavuttamaan ilmasto- ja ympäristötavoitteensa
  . Tätä varten nämä tulot olisi kohdennettava direktiivin 2003/87/EY
  10
  a artiklan 8 kohdassa tarkoitettuun
  innovaatiorahastoon
  .

| (37) | Seuraamusmaksuista saatavat tulot olisi
  korvamerkittävä merenkulkualalle ja
  käytettävä edistämään
  sen hiilestä irtautumista, mukaan lukien tuki vaihtoehtoisten
  polttoaineiden
  kehittämiselle, tuotannolle
  ja
  käyttöönotolle, vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurille ja maasähköinfrastruktuurille sekä uusille innovatiivisille teknologioille
  . Tätä varten nämä tulot olisi kohdennettava direktiivin 2003/87/EY
  3 g
  a 
  b
  artiklassa tarkoitettuun
  valtamerirahastoon
  . |
| --- | --- |

(37)

Seuraamusmaksuista saatavat tulot olisi
  korvamerkittävä merenkulkualalle ja
  käytettävä edistämään
  sen hiilestä irtautumista, mukaan lukien tuki vaihtoehtoisten
  polttoaineiden
  kehittämiselle, tuotannolle
  ja
  käyttöönotolle, vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurille ja maasähköinfrastruktuurille sekä uusille innovatiivisille teknologioille
  . Tätä varten nämä tulot olisi kohdennettava direktiivin 2003/87/EY
  3 g
  a 
  b
  artiklassa tarkoitettuun
  valtamerirahastoon
  .

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 39 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (39) | Koska todentajien tämän asetuksen nojalla toteuttamilla toimenpiteillä voi olla merkittäviä seurauksia asianomaisille yhtiöille, erityisesti kun on kyse vaatimustenvastaisten satamakäyntien määrittämisestä, seuraamusmaksujen määrien
  laskennasta
  ja FuelEU-vaatimustenmukaisuustodistuksen epäämisestä, kyseisillä yhtiöillä olisi oltava oikeus pyytää tällaisten toimenpiteiden uudelleentarkastelua sen jäsenvaltion toimivaltaiselta viranomaiselta, jossa todentaja on akkreditoitu. Kun otetaan huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklassa vahvistettu oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin, toimivaltaisten viranomaisten ja satamien hallinnointielinten tämän asetuksen nojalla tekemiin päätöksiin olisi voitava hakea muutosta tuomioistuimessa asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(39)

Koska todentajien tämän asetuksen nojalla toteuttamilla toimenpiteillä voi olla merkittäviä seurauksia asianomaisille yhtiöille, erityisesti kun on kyse vaatimustenvastaisten satamakäyntien määrittämisestä, seuraamusmaksujen määrien
  laskennasta
  ja FuelEU-vaatimustenmukaisuustodistuksen epäämisestä, kyseisillä yhtiöillä olisi oltava oikeus pyytää tällaisten toimenpiteiden uudelleentarkastelua sen jäsenvaltion toimivaltaiselta viranomaiselta, jossa todentaja on akkreditoitu. Kun otetaan huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklassa vahvistettu oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin, toimivaltaisten viranomaisten ja satamien hallinnointielinten tämän asetuksen nojalla tekemiin päätöksiin olisi voitava hakea muutosta tuomioistuimessa asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

| (39) | Koska todentajien tämän asetuksen nojalla toteuttamilla toimenpiteillä voi olla merkittäviä seurauksia asianomaisille yhtiöille, erityisesti kun on kyse vaatimustenvastaisten satamakäyntien määrittämisestä,
  tietojen kokoamisesta
  seuraamusmaksujen määrien
  laskentaa varten
  ja FuelEU-vaatimustenmukaisuustodistuksen epäämisestä, kyseisillä yhtiöillä olisi oltava oikeus pyytää tällaisten toimenpiteiden uudelleentarkastelua sen jäsenvaltion toimivaltaiselta viranomaiselta, jossa todentaja on akkreditoitu. Kun otetaan huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklassa vahvistettu oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin, toimivaltaisten viranomaisten ja satamien hallinnointielinten tämän asetuksen nojalla tekemiin päätöksiin olisi voitava hakea muutosta tuomioistuimessa asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(39)

Koska todentajien tämän asetuksen nojalla toteuttamilla toimenpiteillä voi olla merkittäviä seurauksia asianomaisille yhtiöille, erityisesti kun on kyse vaatimustenvastaisten satamakäyntien määrittämisestä,
  tietojen kokoamisesta
  seuraamusmaksujen määrien
  laskentaa varten
  ja FuelEU-vaatimustenmukaisuustodistuksen epäämisestä, kyseisillä yhtiöillä olisi oltava oikeus pyytää tällaisten toimenpiteiden uudelleentarkastelua sen jäsenvaltion toimivaltaiselta viranomaiselta, jossa todentaja on akkreditoitu. Kun otetaan huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklassa vahvistettu oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin, toimivaltaisten viranomaisten ja satamien hallinnointielinten tämän asetuksen nojalla tekemiin päätöksiin olisi voitava hakea muutosta tuomioistuimessa asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 40 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (40) | Tasapuolisten toimintaedellytysten säilyttämiseksi tämän asetuksen tehokkaan toiminnan avulla komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat well-to-wake-päästökertoimien (”energialähteeltä työntövoimaksi”) luettelon muuttamista, sovellettavien päästöttömien teknologioiden luettelon tai niiden käyttökriteerien muuttamista,
  laboratoriotestausta
  ja suoria päästömittauksia koskevien sääntöjen vahvistamista, seuraamuskertoimen mukauttamista, todentajien akkreditointia ja seuraamusmaksujen maksamiseen sovellettavia ehtoja. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(40)

Tasapuolisten toimintaedellytysten säilyttämiseksi tämän asetuksen tehokkaan toiminnan avulla komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat well-to-wake-päästökertoimien (”energialähteeltä työntövoimaksi”) luettelon muuttamista, sovellettavien päästöttömien teknologioiden luettelon tai niiden käyttökriteerien muuttamista,
  laboratoriotestausta
  ja suoria päästömittauksia koskevien sääntöjen vahvistamista, seuraamuskertoimen mukauttamista, todentajien akkreditointia ja seuraamusmaksujen maksamiseen sovellettavia ehtoja. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (40) | Tasapuolisten toimintaedellytysten säilyttämiseksi tämän asetuksen tehokkaan toiminnan avulla komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat well-to-wake-päästökertoimien (”energialähteeltä työntövoimaksi”) luettelon muuttamista, sovellettavien päästöttömien teknologioiden luettelon tai niiden käyttökriteerien muuttamista,
  todellisten well-to-tank-päästöarvojen (”energialähteeltä tankkiin”) sertifiointia koskevien sääntöjen
  ja suoria päästömittauksia koskevien sääntöjen vahvistamista, seuraamuskertoimen mukauttamista, todentajien akkreditointia ja seuraamusmaksujen maksamiseen sovellettavia ehtoja. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(40)

Tasapuolisten toimintaedellytysten säilyttämiseksi tämän asetuksen tehokkaan toiminnan avulla komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat well-to-wake-päästökertoimien (”energialähteeltä työntövoimaksi”) luettelon muuttamista, sovellettavien päästöttömien teknologioiden luettelon tai niiden käyttökriteerien muuttamista,
  todellisten well-to-tank-päästöarvojen (”energialähteeltä tankkiin”) sertifiointia koskevien sääntöjen
  ja suoria päästömittauksia koskevien sääntöjen vahvistamista, seuraamuskertoimen mukauttamista, todentajien akkreditointia ja seuraamusmaksujen maksamiseen sovellettavia ehtoja. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 42 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (42) | Kun otetaan huomioon merenkulkualan kansainvälinen ulottuvuus, alusten käyttämän energian kasvihuonekaasuintensiteetin rajoittamista koskeva maailmanlaajuinen lähestymistapa on suositeltava, koska
  sitä voitaisiin pitää tuloksellisempana
  laajemman soveltamisalansa vuoksi. Tältä osin komission olisi toimitettava Kansainväliselle merenkulkujärjestölle IMO:lle ja muille asianomaisille kansainvälisille elimille, joita asia koskee, olennaisia tietoja tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja annettava IMO:lle asiaa koskevia lausuntoja, jotta IMO:n piirissä voitaisiin kehittää kansainvälisiä sääntöjä. Jos tämän asetuksen kannalta merkityksellisistä asioista päästään sopimukseen maailmanlaajuisesta lähestymistavasta, komission olisi tarkasteltava tätä asetusta uudelleen, jotta se voidaan
  tarvittaessa
  saattaa linjaan kansainvälisten sääntöjen kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(42)

Kun otetaan huomioon merenkulkualan kansainvälinen ulottuvuus, alusten käyttämän energian kasvihuonekaasuintensiteetin rajoittamista koskeva maailmanlaajuinen lähestymistapa on suositeltava, koska
  sitä voitaisiin pitää tuloksellisempana
  laajemman soveltamisalansa vuoksi. Tältä osin komission olisi toimitettava Kansainväliselle merenkulkujärjestölle IMO:lle ja muille asianomaisille kansainvälisille elimille, joita asia koskee, olennaisia tietoja tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja annettava IMO:lle asiaa koskevia lausuntoja, jotta IMO:n piirissä voitaisiin kehittää kansainvälisiä sääntöjä. Jos tämän asetuksen kannalta merkityksellisistä asioista päästään sopimukseen maailmanlaajuisesta lähestymistavasta, komission olisi tarkasteltava tätä asetusta uudelleen, jotta se voidaan
  tarvittaessa
  saattaa linjaan kansainvälisten sääntöjen kanssa.

| (42) | Kun otetaan huomioon merenkulkualan kansainvälinen ulottuvuus, alusten käyttämän energian kasvihuonekaasuintensiteetin rajoittamista koskeva maailmanlaajuinen lähestymistapa on suositeltava, koska
  se olisi huomattavasti tuloksellisempi
  laajemman soveltamisalansa vuoksi. Tältä osin komission olisi toimitettava Kansainväliselle merenkulkujärjestölle IMO:lle ja muille asianomaisille kansainvälisille elimille, joita asia koskee, olennaisia tietoja tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja annettava IMO:lle asiaa koskevia lausuntoja, jotta IMO:n piirissä voitaisiin kehittää kansainvälisiä sääntöjä
  , ja näin jatkettava unionin pyrkimyksiä edistää kunnianhimoisia merenkulkualan hiilestä irtautumista koskevia tavoitteita kansainvälisesti
  . Jos tämän asetuksen kannalta merkityksellisistä asioista päästään sopimukseen maailmanlaajuisesta lähestymistavasta, komission olisi tarkasteltava tätä asetusta uudelleen, jotta se voidaan saattaa linjaan kansainvälisten sääntöjen kanssa. |
| --- | --- |

(42)

Kun otetaan huomioon merenkulkualan kansainvälinen ulottuvuus, alusten käyttämän energian kasvihuonekaasuintensiteetin rajoittamista koskeva maailmanlaajuinen lähestymistapa on suositeltava, koska
  se olisi huomattavasti tuloksellisempi
  laajemman soveltamisalansa vuoksi. Tältä osin komission olisi toimitettava Kansainväliselle merenkulkujärjestölle IMO:lle ja muille asianomaisille kansainvälisille elimille, joita asia koskee, olennaisia tietoja tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja annettava IMO:lle asiaa koskevia lausuntoja, jotta IMO:n piirissä voitaisiin kehittää kansainvälisiä sääntöjä
  , ja näin jatkettava unionin pyrkimyksiä edistää kunnianhimoisia merenkulkualan hiilestä irtautumista koskevia tavoitteita kansainvälisesti
  . Jos tämän asetuksen kannalta merkityksellisistä asioista päästään sopimukseen maailmanlaajuisesta lähestymistavasta, komission olisi tarkasteltava tätä asetusta uudelleen, jotta se voidaan saattaa linjaan kansainvälisten sääntöjen kanssa.

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 42 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (42 a) | Jotta voidaan varmistaa kansainvälisesti tasapuoliset toimintaedellytykset ja maksimoida uusiutuvia ja vähähiilisiä polttoaineita koskevan lainsäädännön ympäristövaikutukset, komission ja EU:n jäsenvaltioiden olisi edistettävä IMO:ssa ja muissa kansainvälisissä järjestöissä uusiutuvien polttoaineiden luotettavia sertifiointi- ja seurantajärjestelmiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(42 a)

Jotta voidaan varmistaa kansainvälisesti tasapuoliset toimintaedellytykset ja maksimoida uusiutuvia ja vähähiilisiä polttoaineita koskevan lainsäädännön ympäristövaikutukset, komission ja EU:n jäsenvaltioiden olisi edistettävä IMO:ssa ja muissa kansainvälisissä järjestöissä uusiutuvien polttoaineiden luotettavia sertifiointi- ja seurantajärjestelmiä.

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 42 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (42 b) | Komission olisi varmistettava paremman sääntelyn suuntaviivoissa

   (1 a)

  määriteltyjen meriliikennealan yhteistyön ja parhaiden käytäntöjen vaihdon välineiden täytäntöönpano ja saatavuus. |

Komission teksti

Tarkistus

(42 b)

Komission olisi varmistettava paremman sääntelyn suuntaviivoissa

   (1 a)

  määriteltyjen meriliikennealan yhteistyön ja parhaiden käytäntöjen vaihdon välineiden täytäntöönpano ja saatavuus.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 43 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (43) | Uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden ja korvaavien energialähteiden käyttöönotto aluksissa, jotka eri puolilla unionia saapuvat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin, oleskelevat niissä tai lähtevät niistä, ei ole tavoite, jonka jäsenvaltiot voivat riittävällä tavalla saavuttaa ilman riskiä siitä, että luodaan esteitä sisämarkkinoille ja että kilpailu vääristyy satamien ja laivaliikenteen harjoittajien välillä. Tämä tavoite voidaan saavuttaa paremmin ottamalla käyttöön unionin tasolla yhtenäiset säännöt, jotka luovat laivaliikenteen harjoittajille taloudellisia kannustimia jatkaa esteettä toimintaansa ja täyttää samalla uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käyttöä koskevat velvoitteet. Näin ollen unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi, |

Komission teksti

Tarkistus

(43)

Uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden ja korvaavien energialähteiden käyttöönotto aluksissa, jotka eri puolilla unionia saapuvat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin, oleskelevat niissä tai lähtevät niistä, ei ole tavoite, jonka jäsenvaltiot voivat riittävällä tavalla saavuttaa ilman riskiä siitä, että luodaan esteitä sisämarkkinoille ja että kilpailu vääristyy satamien ja laivaliikenteen harjoittajien välillä. Tämä tavoite voidaan saavuttaa paremmin ottamalla käyttöön unionin tasolla yhtenäiset säännöt, jotka luovat laivaliikenteen harjoittajille taloudellisia kannustimia jatkaa esteettä toimintaansa ja täyttää samalla uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käyttöä koskevat velvoitteet. Näin ollen unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi,

| (43) | Uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden ja korvaavien energialähteiden
  kehittäminen ja laajamittainen
  käyttöönotto aluksissa, jotka eri puolilla unionia saapuvat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin, oleskelevat niissä tai lähtevät niistä, ei ole tavoite, jonka jäsenvaltiot voivat riittävällä tavalla saavuttaa ilman riskiä siitä, että luodaan esteitä sisämarkkinoille ja että kilpailu vääristyy satamien ja laivaliikenteen harjoittajien välillä. Tämä tavoite voidaan saavuttaa paremmin ottamalla käyttöön unionin tasolla yhtenäiset säännöt, jotka luovat laivaliikenteen harjoittajille taloudellisia kannustimia jatkaa esteettä toimintaansa ja täyttää samalla uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käyttöä koskevat velvoitteet. Näin ollen unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

(43)

Uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden ja korvaavien energialähteiden
  kehittäminen ja laajamittainen
  käyttöönotto aluksissa, jotka eri puolilla unionia saapuvat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin, oleskelevat niissä tai lähtevät niistä, ei ole tavoite, jonka jäsenvaltiot voivat riittävällä tavalla saavuttaa ilman riskiä siitä, että luodaan esteitä sisämarkkinoille ja että kilpailu vääristyy satamien ja laivaliikenteen harjoittajien välillä. Tämä tavoite voidaan saavuttaa paremmin ottamalla käyttöön unionin tasolla yhtenäiset säännöt, jotka luovat laivaliikenteen harjoittajille taloudellisia kannustimia jatkaa esteettä toimintaansa ja täyttää samalla uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käyttöä koskevat velvoitteet. Näin ollen unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi,

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan saapuvalla, siellä oleskelevalla tai sieltä lähtevällä aluksella käytetyn energian enimmäisintensiteetti, ja |

Komission teksti

Tarkistus

a)

jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan saapuvalla, siellä oleskelevalla tai sieltä lähtevällä aluksella käytetyn energian enimmäisintensiteetti, ja

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | velvoite käyttää maasähköä tai päästötöntä teknologiaa jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvassa satamassa, |

Komission teksti

Tarkistus

b)

velvoite käyttää maasähköä tai päästötöntä teknologiaa jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvassa satamassa,

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – viimeinen kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden ja korvaavien energialähteiden johdonmukaisen käytön
  lisäämiseksi
  kaikkialla unionissa samalla kun varmistetaan meriliikenteen sujuva toiminta ja vältetään vääristymät sisämarkkinoilla. | Tarkoituksena on
  uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden ja korvaavien energialähteiden johdonmukaisen käytön
  lisääminen meriliikenteessä
  kaikkialla unionissa
  ilmastoneutraaliuden saavuttamista viimeistään vuoteen 2050 mennessä koskevan unionin tavoitteen ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti
  samalla kun varmistetaan meriliikenteen sujuva toiminta
  , luodaan kehitysmahdollisuuksia merenkulkualalle
  ja vältetään vääristymät sisämarkkinoilla.. |

Komission teksti

Tarkistus

uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden ja korvaavien energialähteiden johdonmukaisen käytön
  lisäämiseksi
  kaikkialla unionissa samalla kun varmistetaan meriliikenteen sujuva toiminta ja vältetään vääristymät sisämarkkinoilla.

Tarkoituksena on
  uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden ja korvaavien energialähteiden johdonmukaisen käytön
  lisääminen meriliikenteessä
  kaikkialla unionissa
  ilmastoneutraaliuden saavuttamista viimeistään vuoteen 2050 mennessä koskevan unionin tavoitteen ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti
  samalla kun varmistetaan meriliikenteen sujuva toiminta
  , luodaan kehitysmahdollisuuksia merenkulkualalle
  ja vältetään vääristymät sisämarkkinoilla..

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tätä asetusta sovelletaan lippuvaltiosta riippumatta kaikkiin aluksiin, joiden bruttovetoisuus on yli 5 000 tonnia, seuraavien osalta: | (Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.) |

Komission teksti

Tarkistus

Tätä asetusta sovelletaan lippuvaltiosta riippumatta kaikkiin aluksiin, joiden bruttovetoisuus on yli 5 000 tonnia, seuraavien osalta:

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | kaikki energia, joka käytetään matkalla jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta käyntisatamasta jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan käyntisatamaan
  ja |

Komission teksti

Tarkistus

b)

kaikki energia, joka käytetään matkalla jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta käyntisatamasta jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan käyntisatamaan
  ja

| b) | kaikki energia, joka käytetään matkalla jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta käyntisatamasta jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan käyntisatamaan, |
| --- | --- |

b)

kaikki energia, joka käytetään matkalla jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta käyntisatamasta jonkin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan käyntisatamaan,

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | puolet energiasta, joka käytetään jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvalla syrjäisimmällä alueella sijaitsevasta käyntisatamasta lähtevillä tai sinne saapuvilla matkoilla, ja |

Komission teksti

Tarkistus

b a)

puolet energiasta, joka käytetään jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvalla syrjäisimmällä alueella sijaitsevasta käyntisatamasta lähtevillä tai sinne saapuvilla matkoilla, ja

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | puolet energiasta, joka käytetään jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta käyntisatamasta lähtevillä tai sinne saapuvilla matkoilla, jos edellinen tai seuraava käyntisatama kuuluu kolmannen maan lainkäyttövaltaan. |

Komission teksti

Tarkistus

c)

puolet energiasta, joka käytetään jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta käyntisatamasta lähtevillä tai sinne saapuvilla matkoilla, jos edellinen tai seuraava käyntisatama kuuluu kolmannen maan lainkäyttövaltaan.

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tätä asetusta ei sovelleta sota-aluksiin, laivaston apualuksiin, kalastus- ja kalankäsittelyaluksiin, rakenteeltaan alkeellisiin puisiin aluksiin
  , aluksiin, jotka eivät kulje konevoimalla,
  tai muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin käytettäviin julkisen vallan aluksiin. | Tätä asetusta ei sovelleta sota-aluksiin, laivaston apualuksiin, kalastus- ja kalankäsittelyaluksiin, rakenteeltaan alkeellisiin puisiin aluksiin tai muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin käytettäviin julkisen vallan aluksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

Tätä asetusta ei sovelleta sota-aluksiin, laivaston apualuksiin, kalastus- ja kalankäsittelyaluksiin, rakenteeltaan alkeellisiin puisiin aluksiin
  , aluksiin, jotka eivät kulje konevoimalla,
  tai muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin käytettäviin julkisen vallan aluksiin.

Tätä asetusta ei sovelleta sota-aluksiin, laivaston apualuksiin, kalastus- ja kalankäsittelyaluksiin, rakenteeltaan alkeellisiin puisiin aluksiin tai muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin käytettäviin julkisen vallan aluksiin.

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Komissio hyväksyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 täytäntöönpanosäädöksen, jossa vahvistetaan luettelo naapurimaissa sijaitsevista konttien jälleenlaivaussatamista, jotka jätetään tämän asetuksen mukaisten konttialusten käyntisatamien määritelmän ulkopuolelle. |
| | Komissio hyväksyy vähintään joka toinen vuosi sen jälkeen täytäntöönpanosäädöksiä, joilla saatetaan ajan tasalle tämä luettelo naapurimaissa sijaitsevista konttien jälleenlaivaussatamista, jotka jätetään tämän asetuksen mukaisten konttialusten käyntisatamien määritelmän ulkopuolelle. |
| | Kyseisissä täytäntöönpanosäädöksissä on lueteltava unionin ulkopuolella mutta alle 300 meripeninkulman päässä unionin alueesta naapurimaissa sijaitsevat konttien jälleenlaivaussatamat, joissa konttien jälleenlaivausosuus twenty foot equivalent units (TEU) -yksiköiden määränä mitattuna on yli 65 prosenttia kyseisen sataman konttiliikenteen kokonaismäärästä viimeisimmällä 12 kuukauden kaudella, jolta asiaankuuluvat tiedot ovat saatavilla. |
| | Tätä luetteloa sovellettaessa kontteja pidetään jälleenlaivattuina, kun ne puretaan aluksesta satamaan yksinomaan niiden lastaamiseksi toiseen alukseen. Luetteloon ei sisällytetä kolmannessa maassa sijaitsevia satamia, jotka tosiasiallisesti soveltavat toimenpiteitä, jotka ovat yhtä kunnianhimoisia kuin tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset. |
| | Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Tarkistus

Komissio hyväksyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 täytäntöönpanosäädöksen, jossa vahvistetaan luettelo naapurimaissa sijaitsevista konttien jälleenlaivaussatamista, jotka jätetään tämän asetuksen mukaisten konttialusten käyntisatamien määritelmän ulkopuolelle.

Komissio hyväksyy vähintään joka toinen vuosi sen jälkeen täytäntöönpanosäädöksiä, joilla saatetaan ajan tasalle tämä luettelo naapurimaissa sijaitsevista konttien jälleenlaivaussatamista, jotka jätetään tämän asetuksen mukaisten konttialusten käyntisatamien määritelmän ulkopuolelle.

Kyseisissä täytäntöönpanosäädöksissä on lueteltava unionin ulkopuolella mutta alle 300 meripeninkulman päässä unionin alueesta naapurimaissa sijaitsevat konttien jälleenlaivaussatamat, joissa konttien jälleenlaivausosuus twenty foot equivalent units (TEU) -yksiköiden määränä mitattuna on yli 65 prosenttia kyseisen sataman konttiliikenteen kokonaismäärästä viimeisimmällä 12 kuukauden kaudella, jolta asiaankuuluvat tiedot ovat saatavilla.

Tätä luetteloa sovellettaessa kontteja pidetään jälleenlaivattuina, kun ne puretaan aluksesta satamaan yksinomaan niiden lastaamiseksi toiseen alukseen. Luetteloon ei sisällytetä kolmannessa maassa sijaitsevia satamia, jotka tosiasiallisesti soveltavat toimenpiteitä, jotka ovat yhtä kunnianhimoisia kuin tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 2 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Jäsenvaltiot voivat jättää tietyt reitit ja satamat 1 kohdan a ja b alakohdan soveltamisalan ulkopuolelle, kun kyseessä on muiden matkustaja-alusten kuin risteilymatkustaja-alusten suorittamilla matkoilla jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan käyntisataman ja sellaisen saman jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan käyntisataman välillä, joka sijaitsee saarella, jossa on alle 100 000 vakinaista asukasta, käyttämä energia ja aluksen käyntinsä aikana kyseisen saaren käyntisatamassa käyttämä energia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä vapautuksista ennen niiden voimaantuloa komissiolle, joka julkaisee ne Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tällaisia vapautuksia ei sovelleta 31 päivän joulukuuta 2029 jälkeen. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltiot voivat jättää tietyt reitit ja satamat 1 kohdan a ja b alakohdan soveltamisalan ulkopuolelle, kun kyseessä on muiden matkustaja-alusten kuin risteilymatkustaja-alusten suorittamilla matkoilla jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan käyntisataman ja sellaisen saman jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan käyntisataman välillä, joka sijaitsee saarella, jossa on alle 100 000 vakinaista asukasta, käyttämä energia ja aluksen käyntinsä aikana kyseisen saaren käyntisatamassa käyttämä energia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä vapautuksista ennen niiden voimaantuloa komissiolle, joka julkaisee ne Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tällaisia vapautuksia ei sovelleta 31 päivän joulukuuta 2029 jälkeen.

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 2 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Jäsenvaltiot voivat jättää tietyt reitit ja satamat 1 kohdan a ja b a alakohdan soveltamisalan ulkopuolelle, kun kyseessä on syrjäisimmällä alueella sijaitsevan käyntisataman ja jonkin toisen syrjäisimmällä alueella sijaitsevan käyntisataman välisillä matkoilla käytetty energia ja aluksen käyntinsä aikana kyseisten syrjäisimpien alueiden käyntisatamissa käyttämä energia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä vapautuksista ennen niiden voimaantuloa komissiolle, joka julkaisee ne Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tällaisia vapautuksia ei sovelleta 31 päivän joulukuuta 2029 jälkeen. Mikään ei estä jäsenvaltioita tai niiden alueita päättämästä olla soveltamatta tätä vapautusta tai lopettamasta myöntämänsä vapautukset ennen 31 päivää joulukuuta 2029. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltiot voivat jättää tietyt reitit ja satamat 1 kohdan a ja b a alakohdan soveltamisalan ulkopuolelle, kun kyseessä on syrjäisimmällä alueella sijaitsevan käyntisataman ja jonkin toisen syrjäisimmällä alueella sijaitsevan käyntisataman välisillä matkoilla käytetty energia ja aluksen käyntinsä aikana kyseisten syrjäisimpien alueiden käyntisatamissa käyttämä energia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä vapautuksista ennen niiden voimaantuloa komissiolle, joka julkaisee ne Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tällaisia vapautuksia ei sovelleta 31 päivän joulukuuta 2029 jälkeen. Mikään ei estä jäsenvaltioita tai niiden alueita päättämästä olla soveltamatta tätä vapautusta tai lopettamasta myöntämänsä vapautukset ennen 31 päivää joulukuuta 2029.

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 2 d kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Jäsenvaltiot voivat jättää tietyt reitit 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle, kun kyseessä on matkoilla, jotka tehdään julkisesta palvelusta tehdyn sopimuksen yhteydessä tai jotka tehdään aluksilla, joihin sovelletaan julkisen palvelun velvoitteita neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3577/92 mukaisesti, käytetty energia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä vapautuksista ennen niiden voimaantuloa komissiolle, joka julkaisee ne Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tällaisia vapautuksia ei sovelleta 31 päivän joulukuuta 2029 jälkeen. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltiot voivat jättää tietyt reitit 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle, kun kyseessä on matkoilla, jotka tehdään julkisesta palvelusta tehdyn sopimuksen yhteydessä tai jotka tehdään aluksilla, joihin sovelletaan julkisen palvelun velvoitteita neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3577/92 mukaisesti, käytetty energia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä vapautuksista ennen niiden voimaantuloa komissiolle, joka julkaisee ne Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tällaisia vapautuksia ei sovelleta 31 päivän joulukuuta 2029 jälkeen.

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 2 e kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Komissio seuraa jatkuvasti tämän asetuksen vaikutuksia rahtiliikenteen uudelleensuuntautumiseen erityisesti naapurimaiden jälleenlaivaussatamien kautta. Jos komissio havaitsee unionin satamiin kohdistuvan merkittäviä kielteisiä vaikutuksia, se antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotuksia tämän direktiivin muuttamiseksi. Komissio analysoi erityisesti tämän asetuksen vaikutuksia syrjäisimpiin alueisiin ja saariin ja ehdottaa tarvittaessa muutoksia tämän asetuksen soveltamisalaan. |

Komission teksti

Tarkistus

Komissio seuraa jatkuvasti tämän asetuksen vaikutuksia rahtiliikenteen uudelleensuuntautumiseen erityisesti naapurimaiden jälleenlaivaussatamien kautta. Jos komissio havaitsee unionin satamiin kohdistuvan merkittäviä kielteisiä vaikutuksia, se antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotuksia tämän direktiivin muuttamiseksi. Komissio analysoi erityisesti tämän asetuksen vaikutuksia syrjäisimpiin alueisiin ja saariin ja ehdottaa tarvittaessa muutoksia tämän asetuksen soveltamisalaan.

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – h alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| h) | ”korvaavilla energialähteillä” aluksella tuotettua uusiutuvaa
  tuuli- tai aurinkoenergiaa
  tai maasähköjärjestelmästä toimitettua sähköä, |

Komission teksti

Tarkistus

h)

”korvaavilla energialähteillä” aluksella tuotettua uusiutuvaa
  tuuli- tai aurinkoenergiaa
  tai maasähköjärjestelmästä toimitettua sähköä,

| h) | ”korvaavilla energialähteillä” aluksella tuotettua uusiutuvaa
  energiaa
  tai maasähköjärjestelmästä toimitettua sähköä, |
| --- | --- |

h)

”korvaavilla energialähteillä” aluksella tuotettua uusiutuvaa
  energiaa
  tai maasähköjärjestelmästä toimitettua sähköä,

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – h a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | h a) | ”tuulen käyttövoimalla” tai ”tuuliavusteisella käyttövoimalla” käyttövoimatekniikkaa, joka vaikuttaa ensisijaisesti tai avustavasti minkä tahansa tyyppisten alusten käyttövoimaan aluksen liikkuessa talteen otetun tuulienergian välityksellä, |

Komission teksti

Tarkistus

h a)

”tuulen käyttövoimalla” tai ”tuuliavusteisella käyttövoimalla” käyttövoimatekniikkaa, joka vaikuttaa ensisijaisesti tai avustavasti minkä tahansa tyyppisten alusten käyttövoimaan aluksen liikkuessa talteen otetun tuulienergian välityksellä,

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | ”käyntisatamalla”
  direktiivin (EU) 2015/757 3 artiklan b alakohdassa määriteltyä käyntisatamaa
  , |

Komission teksti

Tarkistus

i)

”käyntisatamalla”
  direktiivin (EU) 2015/757 3 artiklan b alakohdassa määriteltyä käyntisatamaa
  ,

| i) | ”käyntisatamalla”
  satamaa, johon alus pysähtyy lastaamaan tai purkamaan huomattavan osan lastista tai jossa matkustajat nousevat alukseen tai poistuvat siltä; näin ollen lukuun ei oteta pysähdyksiä, joiden yksinomaisena tarkoituksena on tankata, hankkia tarvikkeita, vaihtaa miehistö, siirtyä kuivatelakalle tai korjata alusta tai sen laitteita, pysähdyksiä satamaan sen vuoksi, että alus tarvitsee apua tai on merihädässä, satamien ulkopuolella tapahtuvia siirtoja aluksesta toiseen, pysähdyksiä, joiden yksinomaisena tarkoituksena on suojautua huonolta säältä tai jotka ovat välttämättömiä etsintä- tai pelastustoimien vuoksi, eikä konttialusten pysähdyksiä naapurimaassa sijaitsevassa konttien jälleenlaivaussatamassa, |
| --- | --- |

i)

”käyntisatamalla”
  satamaa, johon alus pysähtyy lastaamaan tai purkamaan huomattavan osan lastista tai jossa matkustajat nousevat alukseen tai poistuvat siltä; näin ollen lukuun ei oteta pysähdyksiä, joiden yksinomaisena tarkoituksena on tankata, hankkia tarvikkeita, vaihtaa miehistö, siirtyä kuivatelakalle tai korjata alusta tai sen laitteita, pysähdyksiä satamaan sen vuoksi, että alus tarvitsee apua tai on merihädässä, satamien ulkopuolella tapahtuvia siirtoja aluksesta toiseen, pysähdyksiä, joiden yksinomaisena tarkoituksena on suojautua huonolta säältä tai jotka ovat välttämättömiä etsintä- tai pelastustoimien vuoksi, eikä konttialusten pysähdyksiä naapurimaassa sijaitsevassa konttien jälleenlaivaussatamassa,

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – m alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| m) | ”kiinnityspaikassa olevalla aluksella”
  direktiivin (EU) 2015/757 3 artiklan n alakohdassa määriteltyä kiinnityspaikassa olevaa alusta
  , |

Komission teksti

Tarkistus

m)

”kiinnityspaikassa olevalla aluksella”
  direktiivin (EU) 2015/757 3 artiklan n alakohdassa määriteltyä kiinnityspaikassa olevaa alusta
  ,

| m) | ”kiinnityspaikassa olevalla aluksella”
  alusta, joka on turvallisesti kiinnitettynä laiturissa jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvassa satamassa, kun sitä lastataan tai puretaan tai kun matkustajat nousevat sille tai poistuvat siltä tai kun se odottaa satamassa
  ,
  mukaan lukien aika, jolloin sillä ei suoriteta lastin tai matkustajien kuljetuksiin liittyviä toimia
  , |
| --- | --- |

m)

”kiinnityspaikassa olevalla aluksella”
  alusta, joka on turvallisesti kiinnitettynä laiturissa jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvassa satamassa, kun sitä lastataan tai puretaan tai kun matkustajat nousevat sille tai poistuvat siltä tai kun se odottaa satamassa
  ,
  mukaan lukien aika, jolloin sillä ei suoriteta lastin tai matkustajien kuljetuksiin liittyviä toimia
  ,

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – n alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| n) | ”aluksella käytetyllä energialla” megajouleina (MJ) ilmaistua energiamäärää, jonka alus käyttää työntövoimana ja aluksen laitteistoa varten merellä tai kiinnityspaikassa, |

Komission teksti

Tarkistus

n)

”aluksella käytetyllä energialla” megajouleina (MJ) ilmaistua energiamäärää, jonka alus käyttää työntövoimana ja aluksen laitteistoa varten merellä tai kiinnityspaikassa,

| n) | ”aluksella käytetyllä energialla” megajouleina (MJ) ilmaistua energiamäärää, jonka alus käyttää työntövoimana ja aluksen laitteistoa varten merellä tai kiinnityspaikassa,
  ilman jääluokkaan IA tai IA Super tai vastaavaan jääluokkaan kuuluvan aluksen teknisten ominaisuuksien vuoksi käytettyä lisäenergiaa ja jääluokkaan IC, IB, IA tai IA Super kuuluvan aluksen tai vastaavaan jääluokkaan kuuluvan aluksen jäissä kulkemisen vuoksi käyttämää lisäenergiaa, |
| --- | --- |

n)

”aluksella käytetyllä energialla” megajouleina (MJ) ilmaistua energiamäärää, jonka alus käyttää työntövoimana ja aluksen laitteistoa varten merellä tai kiinnityspaikassa,
  ilman jääluokkaan IA tai IA Super tai vastaavaan jääluokkaan kuuluvan aluksen teknisten ominaisuuksien vuoksi käytettyä lisäenergiaa ja jääluokkaan IC, IB, IA tai IA Super kuuluvan aluksen tai vastaavaan jääluokkaan kuuluvan aluksen jäissä kulkemisen vuoksi käyttämää lisäenergiaa,

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – q a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | q a) | ”jääluokalla” lippuvaltion toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tai tämän valtion hyväksymän organisaation alukselle määrittämää luokkaa, joka osoittaa, että alus on tarkoitettu jäissä kulkemiseen merellä, |

Komission teksti

Tarkistus

q a)

”jääluokalla” lippuvaltion toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tai tämän valtion hyväksymän organisaation alukselle määrittämää luokkaa, joka osoittaa, että alus on tarkoitettu jäissä kulkemiseen merellä,

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – q b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | q b) | ”jäissä kulkemisella” jääluokitellun aluksen kulkemista jäänreunan sisällä olevalla merialueella, |

Komission teksti

Tarkistus

q b)

”jäissä kulkemisella” jääluokitellun aluksen kulkemista jäänreunan sisällä olevalla merialueella,

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – q c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | q c) | ”jäänreunalla” reunaa avomeren ja kaikenlaisen merijään, joko kiinteän tai ajelehtivan, välillä, |

Komission teksti

Tarkistus

q c)

”jäänreunalla” reunaa avomeren ja kaikenlaisen merijään, joko kiinteän tai ajelehtivan, välillä,

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – r alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| r) | ”maasähköllä” järjestelmää, jolla toimitetaan matala- tai suurjännitteistä tasa- tai vaihtovirtaa kiinnityspaikassa olevalle alukselle, mukaan lukien tarvittavat alus- ja maalaitteistot,
  kun järjestelmä
  syöttää sähköä
  suoraan
  aluksen pääjakelukeskukseen aluksen sähköntarpeita tai akkujen lataamista varten, |

Komission teksti

Tarkistus

r)

”maasähköllä” järjestelmää, jolla toimitetaan matala- tai suurjännitteistä tasa- tai vaihtovirtaa kiinnityspaikassa olevalle alukselle, mukaan lukien tarvittavat alus- ja maalaitteistot,
  kun järjestelmä
  syöttää sähköä
  suoraan
  aluksen pääjakelukeskukseen aluksen sähköntarpeita tai akkujen lataamista varten,

| r) | ”maasähköllä” järjestelmää, jolla toimitetaan matala- tai suurjännitteistä tasa- tai vaihtovirtaa kiinnityspaikassa olevalle alukselle, mukaan lukien tarvittavat
  kiinteät, kelluvat ja siirrettävät
  alus- ja maalaitteistot,
  ja joka
  syöttää sähköä aluksen pääjakelukeskukseen aluksen sähköntarpeita tai akkujen lataamista varten, |
| --- | --- |

r)

”maasähköllä” järjestelmää, jolla toimitetaan matala- tai suurjännitteistä tasa- tai vaihtovirtaa kiinnityspaikassa olevalle alukselle, mukaan lukien tarvittavat
  kiinteät, kelluvat ja siirrettävät
  alus- ja maalaitteistot,
  ja joka
  syöttää sähköä aluksen pääjakelukeskukseen aluksen sähköntarpeita tai akkujen lataamista varten,

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | -
  13
  prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2035, |

Komission teksti

Tarkistus

—

-
  13
  prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2035,

| — | -
  20
  prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2035, |
| --- | --- |

—

-
  20
  prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2035,

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | -
  26
  prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2040, |

Komission teksti

Tarkistus

—

-
  26
  prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2040,

| — | -
  38
  prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2040, |
| --- | --- |

—

-
  38
  prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2040,

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – 5 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | -
  59
  prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2045, |

Komission teksti

Tarkistus

—

-
  59
  prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2045,

| — | -
  64
  prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2045, |
| --- | --- |

—

-
  64
  prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2045,

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – 6 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | -
  75
  prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2050. |

Komission teksti

Tarkistus

—

-
  75
  prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2050.

| — | -
  80
  prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2050. |
| --- | --- |

—

-
  80
  prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2050.

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| [Asteriski: Viitearvo, joka lasketaan lainsäädäntömenettelyn myöhemmässä vaiheessa, vastaa aluksilla vuonna 2020 käytetyn energian keskimääräistä kasvihuonekaasuintensiteettiä, joka määritetään asetuksen (EU) 2015/757 puitteissa seurattujen ja ilmoitettujen tietojen perusteella ja käyttäen kyseisen asetuksen liitteessä I vahvistettuja menetelmiä ja oletusarvoja.] | [Asteriski: Viitearvo, joka lasketaan lainsäädäntömenettelyn myöhemmässä vaiheessa, vastaa
  unionin
  aluksilla vuonna 2020 käytetyn energian keskimääräistä kasvihuonekaasuintensiteettiä, joka määritetään asetuksen (EU) 2015/757 puitteissa seurattujen ja ilmoitettujen tietojen perusteella ja käyttäen kyseisen asetuksen liitteessä I vahvistettuja menetelmiä ja oletusarvoja.] |

Komission teksti

Tarkistus

[Asteriski: Viitearvo, joka lasketaan lainsäädäntömenettelyn myöhemmässä vaiheessa, vastaa aluksilla vuonna 2020 käytetyn energian keskimääräistä kasvihuonekaasuintensiteettiä, joka määritetään asetuksen (EU) 2015/757 puitteissa seurattujen ja ilmoitettujen tietojen perusteella ja käyttäen kyseisen asetuksen liitteessä I vahvistettuja menetelmiä ja oletusarvoja.]

[Asteriski: Viitearvo, joka lasketaan lainsäädäntömenettelyn myöhemmässä vaiheessa, vastaa
  unionin
  aluksilla vuonna 2020 käytetyn energian keskimääräistä kasvihuonekaasuintensiteettiä, joka määritetään asetuksen (EU) 2015/757 puitteissa seurattujen ja ilmoitettujen tietojen perusteella ja käyttäen kyseisen asetuksen liitteessä I vahvistettuja menetelmiä ja oletusarvoja.]

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Aluksella käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetti lasketaan liitteessä I esitetyn menetelmän mukaisesti energiayksikköä kohti laskettujen kasvihuonekaasupäästöjen määränä. | 3.   Aluksella käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetti lasketaan liitteessä I esitetyn menetelmän mukaisesti energiayksikköä kohti laskettujen kasvihuonekaasupäästöjen määränä.
  Jääluokkiin kuuluviin aluksiin sovelletaan korjauskerrointa, jonka avulla vähennetään jäissä kulkemiseen liittyvä suurempi polttoaineenkulutus. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Aluksella käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetti lasketaan liitteessä I esitetyn menetelmän mukaisesti energiayksikköä kohti laskettujen kasvihuonekaasupäästöjen määränä.

3.   Aluksella käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetti lasketaan liitteessä I esitetyn menetelmän mukaisesti energiayksikköä kohti laskettujen kasvihuonekaasupäästöjen määränä.
  Jääluokkiin kuuluviin aluksiin sovelletaan korjauskerrointa, jonka avulla vähennetään jäissä kulkemiseen liittyvä suurempi polttoaineenkulutus.

Tarkistus 79

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 3 a kohta (uusi)

4 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Tämän asetuksen liitteessä II esitettyjä oletusarvoja käytetään päästökertoimien laskennan perustana. Jos on olemassa sertifioinnin tai suorien päästömittausten avulla todennettuja todellisia arvoja, voidaan käyttää näitä todellisia arvoja oletusarvojen sijaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Tämän asetuksen liitteessä II esitettyjä oletusarvoja käytetään päästökertoimien laskennan perustana. Jos on olemassa sertifioinnin tai suorien päästömittausten avulla todennettuja todellisia arvoja, voidaan käyttää näitä todellisia arvoja oletusarvojen sijaan.

Tarkistus 80

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 4 kohta

4 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Siirretään komissiolle valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä II siten, että siihen sisällytetään mahdollisiin uusiin energialähteisiin liittyvät well-to-wake-periaatteella lasketut päästökertoimet
  tai
  mukautetaan nykyisiä päästökertoimia johdonmukaisuuden varmistamiseksi suhteessa tuleviin kansainvälisiin energia-alan standardeihin tai tulevaan unionin energia-alan lainsäädäntöön. | 4.   Siirretään komissiolle valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä II siten, että siihen sisällytetään mahdollisiin uusiin energialähteisiin liittyvät well-to-wake-periaatteella lasketut päästökertoimet, mukautetaan nykyisiä päästökertoimia johdonmukaisuuden varmistamiseksi suhteessa tuleviin kansainvälisiin energia-alan standardeihin tai tulevaan unionin energia-alan lainsäädäntöön
  ja varmistetaan, että ne kuvaavat mahdollisimman hyvin todellisia päästöjä polttoaineen elinkaaren kaikissa vaiheissa, parhaan saatavilla olevan tieteellisen ja teknisen tietämyksen mukaisesti
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Siirretään komissiolle valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä II siten, että siihen sisällytetään mahdollisiin uusiin energialähteisiin liittyvät well-to-wake-periaatteella lasketut päästökertoimet
  tai
  mukautetaan nykyisiä päästökertoimia johdonmukaisuuden varmistamiseksi suhteessa tuleviin kansainvälisiin energia-alan standardeihin tai tulevaan unionin energia-alan lainsäädäntöön.

4.   Siirretään komissiolle valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä II siten, että siihen sisällytetään mahdollisiin uusiin energialähteisiin liittyvät well-to-wake-periaatteella lasketut päästökertoimet, mukautetaan nykyisiä päästökertoimia johdonmukaisuuden varmistamiseksi suhteessa tuleviin kansainvälisiin energia-alan standardeihin tai tulevaan unionin energia-alan lainsäädäntöön
  ja varmistetaan, että ne kuvaavat mahdollisimman hyvin todellisia päästöjä polttoaineen elinkaaren kaikissa vaiheissa, parhaan saatavilla olevan tieteellisen ja teknisen tietämyksen mukaisesti
  .

Tarkistus 81

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 4 a kohta (uusi)

4 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  On järjestettävä kuulemistilaisuuksia satamien hallinnointielinten, terminaalioperaattoreiden, aluksen omistajien, laivaliikenteen harjoittajien, polttoaineiden toimittajien ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, jotta voidaan varmistaa yhteistyö, joka koskee yksittäisissä satamissa suunniteltua ja käyttöön otettua vaihtoehtoisten polttoaineiden toimitusta sekä kyseisissä satamissa käyviltä aluksilta odotettua kysyntää. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  On järjestettävä kuulemistilaisuuksia satamien hallinnointielinten, terminaalioperaattoreiden, aluksen omistajien, laivaliikenteen harjoittajien, polttoaineiden toimittajien ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, jotta voidaan varmistaa yhteistyö, joka koskee yksittäisissä satamissa suunniteltua ja käyttöön otettua vaihtoehtoisten polttoaineiden toimitusta sekä kyseisissä satamissa käyviltä aluksilta odotettua kysyntää.

Tarkistus 82

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 a artikla (uusi)

4 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a artikla |
| | Muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden käyttö |
| | 1.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet käyttäen tarvittaessa direktiivissä XXXX [uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi] säädettyä hyvitystenvaihtomekanismia varmistaakseen, että muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita on saatavilla niiden alueella sijaitsevissa satamissa. |
| | 2.
     
  Aluksella käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetin laskemiseen käytetään kerrointa 2 liitteessä 1 olevan kaavan 1 nimittäjään 1 päivän tammikuuta 2025 ja 31 päivän joulukuuta 2034 välisenä aikana yhtiöiden palkitsemiseksi muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden käytöstä. |
| | 3.
     
  Tammikuun 1 päivästä 2030 alkaen vähintään 2 prosenttia aluksella käytetystä vuotuisesta keskimääräisestä energiasta on tuotettava 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisilla muuta kuin biologista alkuperää olevilla uusiutuvilla polttoaineilla. |
| | 4.
     
  Edellä olevaa 3 kohtaa ei sovelleta 31 päivään joulukuuta 2034 saakka yhtiöihin tai niiden tytäryhtiöihin, jotka liikennöivät enintään kolmea alusta, jotka kuuluvat 2 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| | 5.
     
  Komissio arvioi viimeistään vuonna 2028 3 kohdassa säädettyä velvoitetta mukauttaakseen sitä, jos |
| | — | muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tuotantokapasiteettiin, saatavuuteen tai hintaan liittyy vakavia huolenaiheita tai; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a artikla

4 a artikla

Muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden käyttö

Muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden käyttö

1.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet käyttäen tarvittaessa direktiivissä XXXX [uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi] säädettyä hyvitystenvaihtomekanismia varmistaakseen, että muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita on saatavilla niiden alueella sijaitsevissa satamissa.

2.
     
  Aluksella käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetin laskemiseen käytetään kerrointa 2 liitteessä 1 olevan kaavan 1 nimittäjään 1 päivän tammikuuta 2025 ja 31 päivän joulukuuta 2034 välisenä aikana yhtiöiden palkitsemiseksi muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden käytöstä.

3.
     
  Tammikuun 1 päivästä 2030 alkaen vähintään 2 prosenttia aluksella käytetystä vuotuisesta keskimääräisestä energiasta on tuotettava 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisilla muuta kuin biologista alkuperää olevilla uusiutuvilla polttoaineilla.

4.
     
  Edellä olevaa 3 kohtaa ei sovelleta 31 päivään joulukuuta 2034 saakka yhtiöihin tai niiden tytäryhtiöihin, jotka liikennöivät enintään kolmea alusta, jotka kuuluvat 2 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

5.
     
  Komissio arvioi viimeistään vuonna 2028 3 kohdassa säädettyä velvoitetta mukauttaakseen sitä, jos

—

muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tuotantokapasiteettiin, saatavuuteen tai hintaan liittyy vakavia huolenaiheita tai;

muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tuotantokapasiteettiin, saatavuuteen tai hintaan liittyy vakavia huolenaiheita tai;

| — | muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden kustannukset ovat vähentyneet huomattavasti ja niiden saatavuus on maantieteellisesti kattavaa ja on tarpeen korottaa alakiintiön tasoa unionin ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

—

muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden kustannukset ovat vähentyneet huomattavasti ja niiden saatavuus on maantieteellisesti kattavaa ja on tarpeen korottaa alakiintiön tasoa unionin ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi.

muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden kustannukset ovat vähentyneet huomattavasti ja niiden saatavuus on maantieteellisesti kattavaa ja on tarpeen korottaa alakiintiön tasoa unionin ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi.

6.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan kriteerit tälle arvioinnille ja mukautetaan 4 a artiklan 3 kohdan ja liitteen V velvoitteita, jos se katsotaan tarpeelliseksi 5 kohdan mukaisesti suoritetun arvioinnin jälkeen.

Tarkistus 83

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta

5 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuuluvassa käyntisatamassa kiinnityspaikassa olevan aluksen on 1 päivästä tammikuuta 2030 lähtien kytkeydyttävä maasähköön ja käytettävä sitä kaikkiin
  energiatarpeisiin
  kiinnityspaikassa ollessaan. | 1.   
  Asetuksen XXXX-XXX (vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva asetus) 9 artiklan soveltamisalaan
  kuuluvassa käyntisatamassa kiinnityspaikassa olevan aluksen on 1 päivästä tammikuuta 2030 lähtien kytkeydyttävä maasähköön ja käytettävä sitä kaikkiin
  sähköntarpeisiinsa
  kiinnityspaikassa ollessaan.
  Jos muu kuin TEN-T-satama on vapaaehtoisesti asentanut maasähkön, kyseisessä satamassa käyvien alusten, joilla on yhteensopiva maasähkölaitteisto, on kytkeydyttävä maasähköön, kun sitä on saatavilla käyntisatamassa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuuluvassa käyntisatamassa kiinnityspaikassa olevan aluksen on 1 päivästä tammikuuta 2030 lähtien kytkeydyttävä maasähköön ja käytettävä sitä kaikkiin
  energiatarpeisiin
  kiinnityspaikassa ollessaan.

1.   
  Asetuksen XXXX-XXX (vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva asetus) 9 artiklan soveltamisalaan
  kuuluvassa käyntisatamassa kiinnityspaikassa olevan aluksen on 1 päivästä tammikuuta 2030 lähtien kytkeydyttävä maasähköön ja käytettävä sitä kaikkiin
  sähköntarpeisiinsa
  kiinnityspaikassa ollessaan.
  Jos muu kuin TEN-T-satama on vapaaehtoisesti asentanut maasähkön, kyseisessä satamassa käyvien alusten, joilla on yhteensopiva maasähkölaitteisto, on kytkeydyttävä maasähköön, kun sitä on saatavilla käyntisatamassa.

Tarkistus 84

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 3 kohta – b alakohta

5 artikla – 3 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | käyttävät liitteen III mukaista päästötöntä teknologiaa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

käyttävät liitteen III mukaista päästötöntä teknologiaa;

| b) | käyttävät liitteen III mukaista päästötöntä teknologiaa
  edellyttäen, että niillä saavutetaan jatkuvasti päästötaso, joka vastaa maasähkön käytöllä saavutettavia päästövähennyksiä
  ; |
| --- | --- |

b)

käyttävät liitteen III mukaista päästötöntä teknologiaa
  edellyttäen, että niillä saavutetaan jatkuvasti päästötaso, joka vastaa maasähkön käytöllä saavutettavia päästövähennyksiä
  ;

edellyttäen, että niillä saavutetaan jatkuvasti päästötaso, joka vastaa maasähkön käytöllä saavutettavia päästövähennyksiä

Tarkistus 85

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 3 kohta – d alakohta

5 artikla – 3 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | eivät pysty kytkeytymään maasähköön, koska satamassa ei ole tarvittavia liitäntäpisteitä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

eivät pysty kytkeytymään maasähköön, koska satamassa ei ole tarvittavia liitäntäpisteitä;

| d) | eivät pysty kytkeytymään maasähköön, koska satamassa ei ole tarvittavia liitäntäpisteitä
  , myös verkkokapasiteetin (tilapäisen) puutteen johdosta, kuten kiinnityspaikassa olevien alusten (kausittaisen) sähkön huippukysynnän aikana
  ; |
| --- | --- |

d)

eivät pysty kytkeytymään maasähköön, koska satamassa ei ole tarvittavia liitäntäpisteitä
  , myös verkkokapasiteetin (tilapäisen) puutteen johdosta, kuten kiinnityspaikassa olevien alusten (kausittaisen) sähkön huippukysynnän aikana
  ;

, myös verkkokapasiteetin (tilapäisen) puutteen johdosta, kuten kiinnityspaikassa olevien alusten (kausittaisen) sähkön huippukysynnän aikana

Tarkistus 86

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 3 kohta – e alakohta

5 artikla – 3 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | eivät pysty kytkeytymään maasähköön, koska sataman laitteisto ei ole yhteensopiva aluksen maasähköjärjestelmän kanssa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

eivät pysty kytkeytymään maasähköön, koska sataman laitteisto ei ole yhteensopiva aluksen maasähköjärjestelmän kanssa;

| e) | eivät pysty kytkeytymään maasähköön, koska sataman laitteisto ei ole yhteensopiva aluksen maasähköjärjestelmän kanssa
  , edellyttäen, että aluksella oleva maasähköön kytkettävä laitteisto on sertifioitu asetuksen XXXX-XXX (vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan asetuksen) liitteessä II määriteltyjen merialusten maaliitäntäjärjestelmiä koskevien standardien mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

e)

eivät pysty kytkeytymään maasähköön, koska sataman laitteisto ei ole yhteensopiva aluksen maasähköjärjestelmän kanssa
  , edellyttäen, että aluksella oleva maasähköön kytkettävä laitteisto on sertifioitu asetuksen XXXX-XXX (vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan asetuksen) liitteessä II määriteltyjen merialusten maaliitäntäjärjestelmiä koskevien standardien mukaisesti
  ;

, edellyttäen, että aluksella oleva maasähköön kytkettävä laitteisto on sertifioitu asetuksen XXXX-XXX (vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan asetuksen) liitteessä II määriteltyjen merialusten maaliitäntäjärjestelmiä koskevien standardien mukaisesti

Tarkistus 87

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 3 a kohta (uusi)

5 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Alusten liikenteenharjoittajien on ilmoitettava etukäteen niille satamille, joissa ne käyvät, aikomuksestaan kytkeytyä maasähköön tai aikomuksestaan käyttää tämän asetuksen liitteessä III määriteltyä päästötöntä teknologiaa. Alusten liikenteenharjoittajien on myös soveltuvissa tapauksissa ilmoitettava, kuinka suuri niiden sähköntarve kyseisen käynnin aikana oletettavasti on ja millainen sähkölaitteisto aluksella on. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Alusten liikenteenharjoittajien on ilmoitettava etukäteen niille satamille, joissa ne käyvät, aikomuksestaan kytkeytyä maasähköön tai aikomuksestaan käyttää tämän asetuksen liitteessä III määriteltyä päästötöntä teknologiaa. Alusten liikenteenharjoittajien on myös soveltuvissa tapauksissa ilmoitettava, kuinka suuri niiden sähköntarve kyseisen käynnin aikana oletettavasti on ja millainen sähkölaitteisto aluksella on.

Tarkistus 88

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 4 kohta

5 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 26 artiklan mukaisesti liitteen III muuttamiseksi siten, että hyväksyttyjen päästöttömien teknologioiden luetteloon lisätään uusia teknologioita koskevia viittauksia tai näiden teknologioiden käyttöä koskevia kriteerejä, jos näiden uusien teknologioiden katsotaan tieteellisen ja teknisen kehityksen perusteella vastaavan kyseisessä liitteessä lueteltuja teknologioita. | 4.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 26 artiklan mukaisesti liitteen III muuttamiseksi siten, että hyväksyttyjen päästöttömien teknologioiden luetteloon lisätään uusia teknologioita koskevia viittauksia tai
  että muutetaan
  näiden teknologioiden käyttöä koskevia kriteerejä, jos näiden uusien teknologioiden
  tai niiden käyttöä koskevien kriteerien
  katsotaan tieteellisen ja teknisen kehityksen perusteella vastaavan kyseisessä liitteessä lueteltuja teknologioita
  tai olevan niitä parempia
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 26 artiklan mukaisesti liitteen III muuttamiseksi siten, että hyväksyttyjen päästöttömien teknologioiden luetteloon lisätään uusia teknologioita koskevia viittauksia tai näiden teknologioiden käyttöä koskevia kriteerejä, jos näiden uusien teknologioiden katsotaan tieteellisen ja teknisen kehityksen perusteella vastaavan kyseisessä liitteessä lueteltuja teknologioita.

4.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 26 artiklan mukaisesti liitteen III muuttamiseksi siten, että hyväksyttyjen päästöttömien teknologioiden luetteloon lisätään uusia teknologioita koskevia viittauksia tai
  että muutetaan
  näiden teknologioiden käyttöä koskevia kriteerejä, jos näiden uusien teknologioiden
  tai niiden käyttöä koskevien kriteerien
  katsotaan tieteellisen ja teknisen kehityksen perusteella vastaavan kyseisessä liitteessä lueteltuja teknologioita
  tai olevan niitä parempia
  .

Tarkistus 89

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 5 kohta

5 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Käyntisataman hallinnointielimen on määritettävä, sovelletaanko 3 kohdassa säädettyjä poikkeuksia, ja myönnettävä tai evättävä asiaa koskeva todistus liitteessä IV vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. | 5.   Käyntisataman hallinnointielimen
  tai tapauksen mukaan terminaalioperaattorin tai toimivaltaisen viranomaisen
  on määritettävä, sovelletaanko 3 kohdassa säädettyjä poikkeuksia, ja myönnettävä tai evättävä asiaa koskeva todistus liitteessä IV vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Käyntisataman hallinnointielimen on määritettävä, sovelletaanko 3 kohdassa säädettyjä poikkeuksia, ja myönnettävä tai evättävä asiaa koskeva todistus liitteessä IV vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

5.   Käyntisataman hallinnointielimen
  tai tapauksen mukaan terminaalioperaattorin tai toimivaltaisen viranomaisen
  on määritettävä, sovelletaanko 3 kohdassa säädettyjä poikkeuksia, ja myönnettävä tai evättävä asiaa koskeva todistus liitteessä IV vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

Tarkistus 90

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 6 kohta

5 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.
     
  Edellä 3 kohdan d ja e alakohdassa säädettyjä poikkeuksia saa 1 päivän tammikuuta 2035 jälkeen soveltaa tiettyyn alukseen yhteensä enintään viisi kertaa raportointivuoden aikana. Satamakäyntiä ei lasketa mukaan tämän säännöksen tarkoituksiin, jos yhtiö osoittaa, ettei se voinut kohtuudella tietää, että alus ei 3 kohdan d ja e alakohdassa tarkoitetuista syistä voi kytkeytyä maasähköön. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.
     
  Edellä 3 kohdan d ja e alakohdassa säädettyjä poikkeuksia saa 1 päivän tammikuuta 2035 jälkeen soveltaa tiettyyn alukseen yhteensä enintään viisi kertaa raportointivuoden aikana. Satamakäyntiä ei lasketa mukaan tämän säännöksen tarkoituksiin, jos yhtiö osoittaa, ettei se voinut kohtuudella tietää, että alus ei 3 kohdan d ja e alakohdassa tarkoitetuista syistä voi kytkeytyä maasähköön.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 91

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 7 a kohta (uusi)

5 artikla – 7 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 a.
     
  On järjestettävä kuulemistilaisuuksia satamien hallinnointielinten, terminaalioperaattoreiden, aluksen omistajien, laivaliikenteen harjoittajien, maasähkön toimittajien, verkonhaltijoiden ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, jotta voidaan varmistaa yhteistyö, joka koskee yksittäisissä satamissa suunniteltua ja käyttöön otettua maasähköinfrastruktuuria sekä kyseisissä satamissa käyviltä aluksilta odotettua kysyntää. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 a.
     
  On järjestettävä kuulemistilaisuuksia satamien hallinnointielinten, terminaalioperaattoreiden, aluksen omistajien, laivaliikenteen harjoittajien, maasähkön toimittajien, verkonhaltijoiden ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, jotta voidaan varmistaa yhteistyö, joka koskee yksittäisissä satamissa suunniteltua ja käyttöön otettua maasähköinfrastruktuuria sekä kyseisissä satamissa käyviltä aluksilta odotettua kysyntää.

Tarkistus 92

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 4 kohta

6 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Yhtiöiden on hankittava, tallennettava, koottava, analysoitava ja dokumentoitava seurantatiedot, mukaan lukien oletukset, viitteet, päästökertoimet ja toimintotiedot, läpinäkyvästi ja täsmällisesti, jotta todentaja voi määrittää aluksilla käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetin. | 4.   Yhtiöiden on hankittava, tallennettava, koottava, analysoitava ja dokumentoitava seurantatiedot, mukaan lukien oletukset, viitteet, päästökertoimet ja toimintotiedot,
  ja muut tämän asetuksen noudattamiseksi edellytetyt tiedot
  läpinäkyvästi ja täsmällisesti, jotta todentaja voi määrittää aluksilla käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Yhtiöiden on hankittava, tallennettava, koottava, analysoitava ja dokumentoitava seurantatiedot, mukaan lukien oletukset, viitteet, päästökertoimet ja toimintotiedot, läpinäkyvästi ja täsmällisesti, jotta todentaja voi määrittää aluksilla käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetin.

4.   Yhtiöiden on hankittava, tallennettava, koottava, analysoitava ja dokumentoitava seurantatiedot, mukaan lukien oletukset, viitteet, päästökertoimet ja toimintotiedot,
  ja muut tämän asetuksen noudattamiseksi edellytetyt tiedot
  läpinäkyvästi ja täsmällisesti, jotta todentaja voi määrittää aluksilla käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetin.

Tarkistus 93

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 3 kohta – e alakohta

7 artikla – 3 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | kuvaus suunnitelluista energialähteistä, joita on tarkoitus käyttää aluksella liikenteessä ja kiinnityspaikassa 4 ja 5 artiklassa säädettyjen vaatimusten täyttämiseksi, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

kuvaus suunnitelluista energialähteistä, joita on tarkoitus käyttää aluksella liikenteessä ja kiinnityspaikassa 4 ja 5 artiklassa säädettyjen vaatimusten täyttämiseksi,

| e) | kuvaus suunnitelluista energialähteistä, joita on tarkoitus käyttää aluksella liikenteessä ja kiinnityspaikassa 4 ja 5 artiklassa
  sekä liitteissä I ja III
  säädettyjen vaatimusten täyttämiseksi, |
| --- | --- |

e)

kuvaus suunnitelluista energialähteistä, joita on tarkoitus käyttää aluksella liikenteessä ja kiinnityspaikassa 4 ja 5 artiklassa
  sekä liitteissä I ja III
  säädettyjen vaatimusten täyttämiseksi,

sekä liitteissä I ja III

Tarkistus 94

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 3 kohta – k alakohta

7 artikla – 3 kohta – k alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| k) | kuvaus menetelmästä, jonka avulla määritetään korvaavat tiedot tietoaukkojen poistamiseksi, ja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

k)

kuvaus menetelmästä, jonka avulla määritetään korvaavat tiedot tietoaukkojen poistamiseksi, ja

| k) | kuvaus menetelmästä, jonka avulla määritetään korvaavat tiedot tietoaukkojen poistamiseksi
  tai tietovirheiden havaitsemiseksi ja korjaamiseksi
  , ja |
| --- | --- |

k)

kuvaus menetelmästä, jonka avulla määritetään korvaavat tiedot tietoaukkojen poistamiseksi
  tai tietovirheiden havaitsemiseksi ja korjaamiseksi
  , ja

tai tietovirheiden havaitsemiseksi ja korjaamiseksi

Tarkistus 95

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 3 a kohta (uusi)

7 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Jos aluksen jääluokan vuoksi tarvittava lisäenergia jätetään pois aluksella käytetyn energian määrän laskennasta, seurantasuunnitelman on sisällettävä myös |
| | a) | tiedot aluksen jääluokituksesta, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Jos aluksen jääluokan vuoksi tarvittava lisäenergia jätetään pois aluksella käytetyn energian määrän laskennasta, seurantasuunnitelman on sisällettävä myös

a)

a)

tiedot aluksen jääluokituksesta,

tiedot aluksen jääluokituksesta,

| b) | kuvaus koko matkan aikana kuljetun etäisyyden seurantamenetelmästä ja |
| --- | --- |

b)

b)

kuvaus koko matkan aikana kuljetun etäisyyden seurantamenetelmästä ja

kuvaus koko matkan aikana kuljetun etäisyyden seurantamenetelmästä ja

| c) | jäissä kulkiessa jäissä kulkemisen päivämäärä ja kellonaika, polttoaineenkulutus ja korvaavista energialähteistä saatu energia tai liitteessä III esitetyn päästöttömän teknologian tuottama energia jäissä kulkemisen aikana. |
| --- | --- |

c)

c)

jäissä kulkiessa jäissä kulkemisen päivämäärä ja kellonaika, polttoaineenkulutus ja korvaavista energialähteistä saatu energia tai liitteessä III esitetyn päästöttömän teknologian tuottama energia jäissä kulkemisen aikana.

jäissä kulkiessa jäissä kulkemisen päivämäärä ja kellonaika, polttoaineenkulutus ja korvaavista energialähteistä saatu energia tai liitteessä III esitetyn päästöttömän teknologian tuottama energia jäissä kulkemisen aikana.

Tarkistus 96

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta

8 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Yhtiöiden on tarkastettava säännöllisin väliajoin ja vähintään vuosittain, vastaako aluksen seurantasuunnitelma aluksen luonnetta ja toimintatapaa ja voidaanko sen tietoja tarkentaa. | 1.   Yhtiöiden on tarkastettava säännöllisin väliajoin ja vähintään vuosittain, vastaako aluksen seurantasuunnitelma aluksen luonnetta ja toimintatapaa ja voidaanko sen tietoja tarkentaa
  , korjata tai päivittää
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Yhtiöiden on tarkastettava säännöllisin väliajoin ja vähintään vuosittain, vastaako aluksen seurantasuunnitelma aluksen luonnetta ja toimintatapaa ja voidaanko sen tietoja tarkentaa.

1.   Yhtiöiden on tarkastettava säännöllisin väliajoin ja vähintään vuosittain, vastaako aluksen seurantasuunnitelma aluksen luonnetta ja toimintatapaa ja voidaanko sen tietoja tarkentaa
  , korjata tai päivittää
  .

Tarkistus 97

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 2 kohta – johdantokappale

8 artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Yhtiöiden on muutettava seurantasuunnitelmaa missä tahansa seuraavista tilanteista: | 2.   Yhtiöiden on muutettava seurantasuunnitelmaa
  ilman aiheetonta viivytystä
  missä tahansa seuraavista tilanteista: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Yhtiöiden on muutettava seurantasuunnitelmaa missä tahansa seuraavista tilanteista:

2.   Yhtiöiden on muutettava seurantasuunnitelmaa
  ilman aiheetonta viivytystä
  missä tahansa seuraavista tilanteista:

Tarkistus 98

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 2 kohta – e a alakohta (uusi)

8 artikla – 2 kohta – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e a) | menetelmät tietoaukkojen välttämiseksi ja tietovirheiden tunnistamiseksi ovat osoittautuneet riittämättömiksi varmistamaan tietojen luotettavuuden ja avoimuuden. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e a)

e a)

menetelmät tietoaukkojen välttämiseksi ja tietovirheiden tunnistamiseksi ovat osoittautuneet riittämättömiksi varmistamaan tietojen luotettavuuden ja avoimuuden.

menetelmät tietoaukkojen välttämiseksi ja tietovirheiden tunnistamiseksi ovat osoittautuneet riittämättömiksi varmistamaan tietojen luotettavuuden ja avoimuuden.

Tarkistus 99

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta

9 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Yhtiöiden on toimitettava biopolttoaineiden, biokaasun, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kasvihuonekaasupäästöintensiteetistä ja kestävyysominaisuuksista tarkat ja luotettavat tiedot, jotka on todennettu komission direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti tunnustamalla järjestelmällä. | 2.   Yhtiöiden on toimitettava biopolttoaineiden, biokaasun, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kasvihuonekaasupäästöintensiteetistä ja kestävyysominaisuuksista tarkat
  , täydelliset
  ja luotettavat tiedot, jotka on todennettu komission direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti tunnustamalla järjestelmällä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Yhtiöiden on toimitettava biopolttoaineiden, biokaasun, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kasvihuonekaasupäästöintensiteetistä ja kestävyysominaisuuksista tarkat ja luotettavat tiedot, jotka on todennettu komission direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti tunnustamalla järjestelmällä.

2.   Yhtiöiden on toimitettava biopolttoaineiden, biokaasun, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kasvihuonekaasupäästöintensiteetistä ja kestävyysominaisuuksista tarkat
  , täydelliset
  ja luotettavat tiedot, jotka on todennettu komission direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti tunnustamalla järjestelmällä.

Tarkistus 100

Tarkistus 100

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 3 kohta

9 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Yhtiöillä on oikeus poiketa vahvistetuista tank-to-wake-päästökertoimien oletusarvoista edellyttäen, että todelliset arvot on varmistettu
  laboratoriotestauksella tai suorilla päästömittauksilla
  . Siirretään komissiolle valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla
  laboratoriotestausta ja
  suoria päästömittauksia koskevat säännöt. | 3.   Yhtiöillä on oikeus poiketa vahvistetuista tank-to-wake-päästökertoimien oletusarvoista edellyttäen, että todelliset arvot on varmistettu
  suorilla päästömittauksilla direktiivissä (EU) 2018/2001 ja direktiivissä (EU) XXXX/XXXX [kaasudirektiivi] säädettyjen olemassa olevien sertifiointi- ja todentamisjärjestelmien mukaisesti
  . Siirretään komissiolle valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla suoria päästömittauksia koskevat säännöt. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Yhtiöillä on oikeus poiketa vahvistetuista tank-to-wake-päästökertoimien oletusarvoista edellyttäen, että todelliset arvot on varmistettu
  laboratoriotestauksella tai suorilla päästömittauksilla
  . Siirretään komissiolle valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla
  laboratoriotestausta ja
  suoria päästömittauksia koskevat säännöt.

3.   Yhtiöillä on oikeus poiketa vahvistetuista tank-to-wake-päästökertoimien oletusarvoista edellyttäen, että todelliset arvot on varmistettu
  suorilla päästömittauksilla direktiivissä (EU) 2018/2001 ja direktiivissä (EU) XXXX/XXXX [kaasudirektiivi] säädettyjen olemassa olevien sertifiointi- ja todentamisjärjestelmien mukaisesti
  . Siirretään komissiolle valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla suoria päästömittauksia koskevat säännöt.

Tarkistus 101

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 a artikla (uusi)

9 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 a artikla




  Muiden polttoaineiden sertifiointi





  1.
     
  Yhtiöillä on oikeus poiketa kaikkien muiden polttoaineiden vahvistetuista well-to-tank-päästökertoimien oletusarvoista edellyttäen, että todelliset arvot on vahvistettu sertifioinnilla tai suorilla päästömittauksilla.






  2.
     
  Yhtiöillä on oikeus poiketa kaikkien muiden polttoaineiden vahvistetuista tank-to-wake-päästökertoimien oletusarvoista edellyttäen, että todelliset arvot on sertifioitu suorilla päästömittauksilla.






  3.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla todellisten well-to-tank-päästöarvojen sertifiointia koskevat säännöt ja suorien päästömittauksien tekemistä koskevat säännöt. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 a artikla

Muiden polttoaineiden sertifiointi

1.
     
  Yhtiöillä on oikeus poiketa kaikkien muiden polttoaineiden vahvistetuista well-to-tank-päästökertoimien oletusarvoista edellyttäen, että todelliset arvot on vahvistettu sertifioinnilla tai suorilla päästömittauksilla.

2.
     
  Yhtiöillä on oikeus poiketa kaikkien muiden polttoaineiden vahvistetuista tank-to-wake-päästökertoimien oletusarvoista edellyttäen, että todelliset arvot on sertifioitu suorilla päästömittauksilla.

3.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla todellisten well-to-tank-päästöarvojen sertifiointia koskevat säännöt ja suorien päästömittauksien tekemistä koskevat säännöt.

Tarkistus 102

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta

10 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Todentajan on arvioitava, onko seurantasuunnitelma 6–9 artiklassa asetettujen vaatimusten mukainen. Jos todentajan arvioinnissa todetaan, ettei kyseisiä vaatimuksia noudateta, asianomaisen yhtiön on tarkistettava seurantasuunnitelmaansa vastaavasti ja toimitettava tarkistettu suunnitelma todentajalle lopullisesti arvioitavaksi ennen raportointikauden alkamista. Kyseisen yhtiön on sovittava todentajan kanssa tällaisten tarkistusten käyttöön ottamiseksi tarvittavasta määräajasta. Kyseisen määräajan on joka tapauksessa päätyttävä ennen raportointikauden alkua. | 1.   Todentajan on arvioitava, onko seurantasuunnitelma 6–9 artiklassa asetettujen vaatimusten mukainen. Jos todentajan arvioinnissa todetaan, ettei kyseisiä vaatimuksia noudateta, asianomaisen yhtiön on
  ilman aiheetonta viivytystä
  tarkistettava seurantasuunnitelmaansa vastaavasti ja toimitettava tarkistettu suunnitelma todentajalle lopullisesti arvioitavaksi ennen raportointikauden alkamista. Kyseisen yhtiön on sovittava todentajan kanssa tällaisten tarkistusten käyttöön ottamiseksi tarvittavasta määräajasta. Kyseisen määräajan on joka tapauksessa päätyttävä ennen raportointikauden alkua. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Todentajan on arvioitava, onko seurantasuunnitelma 6–9 artiklassa asetettujen vaatimusten mukainen. Jos todentajan arvioinnissa todetaan, ettei kyseisiä vaatimuksia noudateta, asianomaisen yhtiön on tarkistettava seurantasuunnitelmaansa vastaavasti ja toimitettava tarkistettu suunnitelma todentajalle lopullisesti arvioitavaksi ennen raportointikauden alkamista. Kyseisen yhtiön on sovittava todentajan kanssa tällaisten tarkistusten käyttöön ottamiseksi tarvittavasta määräajasta. Kyseisen määräajan on joka tapauksessa päätyttävä ennen raportointikauden alkua.

1.   Todentajan on arvioitava, onko seurantasuunnitelma 6–9 artiklassa asetettujen vaatimusten mukainen. Jos todentajan arvioinnissa todetaan, ettei kyseisiä vaatimuksia noudateta, asianomaisen yhtiön on
  ilman aiheetonta viivytystä
  tarkistettava seurantasuunnitelmaansa vastaavasti ja toimitettava tarkistettu suunnitelma todentajalle lopullisesti arvioitavaksi ennen raportointikauden alkamista. Kyseisen yhtiön on sovittava todentajan kanssa tällaisten tarkistusten käyttöön ottamiseksi tarvittavasta määräajasta. Kyseisen määräajan on joka tapauksessa päätyttävä ennen raportointikauden alkua.

Tarkistus 103

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 3 kohta

10 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jos todentamisarvioinnissa havaitaan virheellisiä lausumia tai tämän asetuksen vaatimusten vastaisuuksia, todentajan on ilmoitettava tästä asianomaiselle yhtiölle hyvissä ajoin. Kyseisen yhtiön on tämän jälkeen korjattava virheelliset lausumat tai vaatimusten vastaisuudet, jotta todennusprosessi voidaan saattaa päätökseen ajoissa. | 3.   Jos todentamisarvioinnissa havaitaan virheellisiä lausumia tai tämän asetuksen vaatimusten vastaisuuksia, todentajan on ilmoitettava tästä asianomaiselle yhtiölle hyvissä ajoin. Kyseisen yhtiön on tämän jälkeen korjattava virheelliset lausumat tai vaatimusten vastaisuudet
  ilman aiheetonta viivytystä
  , jotta todennusprosessi voidaan saattaa päätökseen ajoissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Jos todentamisarvioinnissa havaitaan virheellisiä lausumia tai tämän asetuksen vaatimusten vastaisuuksia, todentajan on ilmoitettava tästä asianomaiselle yhtiölle hyvissä ajoin. Kyseisen yhtiön on tämän jälkeen korjattava virheelliset lausumat tai vaatimusten vastaisuudet, jotta todennusprosessi voidaan saattaa päätökseen ajoissa.

3.   Jos todentamisarvioinnissa havaitaan virheellisiä lausumia tai tämän asetuksen vaatimusten vastaisuuksia, todentajan on ilmoitettava tästä asianomaiselle yhtiölle hyvissä ajoin. Kyseisen yhtiön on tämän jälkeen korjattava virheelliset lausumat tai vaatimusten vastaisuudet
  ilman aiheetonta viivytystä
  , jotta todennusprosessi voidaan saattaa päätökseen ajoissa.

Tarkistus 104

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 kohta – d alakohta

11 artikla – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | maasähkön käyttö tai 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti todistetut poikkeustilanteet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

maasähkön käyttö tai 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti todistetut poikkeustilanteet.

| d) | maasähkön käyttö tai
  5 artiklan 3 kohdassa luetellut ja
  5 artiklan 5 kohdan mukaisesti todistetut poikkeustilanteet. |
| --- | --- |

d)

maasähkön käyttö tai
  5 artiklan 3 kohdassa luetellut ja
  5 artiklan 5 kohdan mukaisesti todistetut poikkeustilanteet.

5 artiklan 3 kohdassa luetellut ja

Tarkistus 105

Tarkistus 105

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 3 kohta – d alakohta

11 artikla – 3 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | aluksen asiaankuuluvat kirjaukset ovat moitteettomat ja johdonmukaiset. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

aluksen asiaankuuluvat kirjaukset ovat moitteettomat ja johdonmukaiset.

| d) | aluksen asiaankuuluvat kirjaukset ovat moitteettomat
  , läpinäkyvät
  ja johdonmukaiset. |
| --- | --- |

d)

aluksen asiaankuuluvat kirjaukset ovat moitteettomat
  , läpinäkyvät
  ja johdonmukaiset.

, läpinäkyvät

Tarkistus 106

Tarkistus 106

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta

12 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Todentajan on kartoitettava riskit, joita seuranta- ja raportointiprosessiin voi liittyä, vertailemalla ilmoitettuja aluksella käytetyn energian määriä, tyyppejä ja päästökertoimia arvioituihin tietoihin, jotka perustuvat alusten jäljittämistietoihin ja ominaisuuksiin, kuten asennettuun konetehoon. Jos merkittäviä poikkeamia
  havaitaan
  , todentajan on tehtävä lisäanalyysejä. | 1.   Todentajan on kartoitettava riskit, joita seuranta- ja raportointiprosessiin voi liittyä, vertailemalla ilmoitettuja aluksella käytetyn energian määriä, tyyppejä ja päästökertoimia arvioituihin tietoihin, jotka perustuvat alusten jäljittämistietoihin ja ominaisuuksiin, kuten asennettuun konetehoon. Jos
  havaitaan
  merkittäviä poikkeamia
  , jotka vaarantaisivat tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamisen
  , todentajan on tehtävä lisäanalyysejä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Todentajan on kartoitettava riskit, joita seuranta- ja raportointiprosessiin voi liittyä, vertailemalla ilmoitettuja aluksella käytetyn energian määriä, tyyppejä ja päästökertoimia arvioituihin tietoihin, jotka perustuvat alusten jäljittämistietoihin ja ominaisuuksiin, kuten asennettuun konetehoon. Jos merkittäviä poikkeamia
  havaitaan
  , todentajan on tehtävä lisäanalyysejä.

1.   Todentajan on kartoitettava riskit, joita seuranta- ja raportointiprosessiin voi liittyä, vertailemalla ilmoitettuja aluksella käytetyn energian määriä, tyyppejä ja päästökertoimia arvioituihin tietoihin, jotka perustuvat alusten jäljittämistietoihin ja ominaisuuksiin, kuten asennettuun konetehoon. Jos
  havaitaan
  merkittäviä poikkeamia
  , jotka vaarantaisivat tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamisen
  , todentajan on tehtävä lisäanalyysejä.

Tarkistus 107

Tarkistus 107

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta

13 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Todentajan akkreditoi tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia toimintoja varten kansallinen akkreditointielin asetuksen (EY) N:o 765/2008 mukaisesti. | 1.   Todentajan akkreditoi tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia toimintoja varten kansallinen akkreditointielin asetuksen (EY) N:o 765/2008 mukaisesti.
  Kansallisen akkreditointielimen on annettava komissiolle säännöllisesti tiedoksi akkreditoitujen todentajien luettelo sekä kaikki asiaankuuluvat yhteystiedot. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Todentajan akkreditoi tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia toimintoja varten kansallinen akkreditointielin asetuksen (EY) N:o 765/2008 mukaisesti.

1.   Todentajan akkreditoi tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia toimintoja varten kansallinen akkreditointielin asetuksen (EY) N:o 765/2008 mukaisesti.
  Kansallisen akkreditointielimen on annettava komissiolle säännöllisesti tiedoksi akkreditoitujen todentajien luettelo sekä kaikki asiaankuuluvat yhteystiedot.

Tarkistus 108

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 a kohta (uusi)

13 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kansallisten akkreditointielinten on varmistettava, että |
| | a) | todentajalla on asiantuntemusta merenkulkualalta, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1a.
     
  Kansallisten akkreditointielinten on varmistettava, että

a)

a)

todentajalla on asiantuntemusta merenkulkualalta,

todentajalla on asiantuntemusta merenkulkualalta,

| b) | todentajalla on jatkuvasti käytössään teknistä ja tukihenkilöstöä huomattavissa määrin ja oikeassa suhteessa hänen todentamiensa alusten määrään, |
| --- | --- |

b)

b)

todentajalla on jatkuvasti käytössään teknistä ja tukihenkilöstöä huomattavissa määrin ja oikeassa suhteessa hänen todentamiensa alusten määrään,

todentajalla on jatkuvasti käytössään teknistä ja tukihenkilöstöä huomattavissa määrin ja oikeassa suhteessa hänen todentamiensa alusten määrään,

| c) | todentaja kykenee osoittamaan jokaiselle työpaikalle tarvittaessa välineet ja henkilöstön, jotka ovat oikeassa suhteessa tämän asetuksen V luvussa lueteltujen eri tehtävien mukaisesti suoritettaviin tehtäviin. |
| --- | --- |

c)

c)

todentaja kykenee osoittamaan jokaiselle työpaikalle tarvittaessa välineet ja henkilöstön, jotka ovat oikeassa suhteessa tämän asetuksen V luvussa lueteltujen eri tehtävien mukaisesti suoritettaviin tehtäviin.

todentaja kykenee osoittamaan jokaiselle työpaikalle tarvittaessa välineet ja henkilöstön, jotka ovat oikeassa suhteessa tämän asetuksen V luvussa lueteltujen eri tehtävien mukaisesti suoritettaviin tehtäviin.

Tarkistus 109

Tarkistus 109

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 b kohta (uusi)

13 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Mahdollisten eturistiriitojen poissulkemiseksi todentaja ei saa olla tulojensa osalta olennaisesti riippuvainen yksittäisestä yrityksestä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 b.
     
  Mahdollisten eturistiriitojen poissulkemiseksi todentaja ei saa olla tulojensa osalta olennaisesti riippuvainen yksittäisestä yrityksestä.

Tarkistus 110

Tarkistus 110

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 3 kohta

13 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Siirretään komissiolle valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla todentajien akkreditointia koskevia tarkempia menettelysääntöjä ja kriteerejä. Kyseisissä delegoiduissa säädöksissä täsmennettyjen menetelmien on perustuttava 10 ja 11 artiklassa säädettyihin todentamista koskeviin periaatteisiin ja asiaa koskeviin kansainvälisesti hyväksyttyihin vaatimuksiin. | 3.   Siirretään komissiolle valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla todentajien akkreditointia koskevia tarkempia menettelysääntöjä ja kriteerejä
  ja muita sääntöjä, joilla varmistetaan todentajien riippumattomuus ja puolueettomuus
  . Kyseisissä delegoiduissa säädöksissä täsmennettyjen menetelmien on perustuttava 10 ja 11 artiklassa säädettyihin todentamista koskeviin periaatteisiin ja asiaa koskeviin kansainvälisesti hyväksyttyihin vaatimuksiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Siirretään komissiolle valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla todentajien akkreditointia koskevia tarkempia menettelysääntöjä ja kriteerejä. Kyseisissä delegoiduissa säädöksissä täsmennettyjen menetelmien on perustuttava 10 ja 11 artiklassa säädettyihin todentamista koskeviin periaatteisiin ja asiaa koskeviin kansainvälisesti hyväksyttyihin vaatimuksiin.

3.   Siirretään komissiolle valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla todentajien akkreditointia koskevia tarkempia menettelysääntöjä ja kriteerejä
  ja muita sääntöjä, joilla varmistetaan todentajien riippumattomuus ja puolueettomuus
  . Kyseisissä delegoiduissa säädöksissä täsmennettyjen menetelmien on perustuttava 10 ja 11 artiklassa säädettyihin todentamista koskeviin periaatteisiin ja asiaa koskeviin kansainvälisesti hyväksyttyihin vaatimuksiin.

Tarkistus 111

Tarkistus 111

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 1 kohta – c alakohta

14 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | kunkin kiinnityspaikassa ja merellä kulutetun polttoainetyypin määrä, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

kunkin kiinnityspaikassa ja merellä kulutetun polttoainetyypin määrä,

| c) | kunkin kiinnityspaikassa ja merellä kulutetun polttoainetyypin määrä,
  mukaan lukien kiinnityspaikassa navigointitarkoituksiin otetun sähkön määrä, |
| --- | --- |

c)

kunkin kiinnityspaikassa ja merellä kulutetun polttoainetyypin määrä,
  mukaan lukien kiinnityspaikassa navigointitarkoituksiin otetun sähkön määrä,

mukaan lukien kiinnityspaikassa navigointitarkoituksiin otetun sähkön määrä,

Tarkistus 112

Tarkistus 112

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 1 kohta – d alakohta

14 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | kunkin kiinnityspaikassa ja merellä kulutetun polttoainetyypin well-to-wake-päästökertoimet, jaoteltuina well-to-tank-, tank-to-wake- ja hajapäästöjen mukaan kattaen kaikki asiaankuuluvat kasvihuonekaasut, ja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

kunkin kiinnityspaikassa ja merellä kulutetun polttoainetyypin well-to-wake-päästökertoimet, jaoteltuina well-to-tank-, tank-to-wake- ja hajapäästöjen mukaan kattaen kaikki asiaankuuluvat kasvihuonekaasut, ja

| d) | kunkin kiinnityspaikassa ja merellä kulutetun polttoainetyypin
  , mukaan lukien maasähkö,
  well-to-wake-päästökertoimet, jaoteltuina well-to-tank-, tank-to-wake- ja hajapäästöjen mukaan kattaen kaikki asiaankuuluvat kasvihuonekaasut, ja |
| --- | --- |

d)

kunkin kiinnityspaikassa ja merellä kulutetun polttoainetyypin
  , mukaan lukien maasähkö,
  well-to-wake-päästökertoimet, jaoteltuina well-to-tank-, tank-to-wake- ja hajapäästöjen mukaan kattaen kaikki asiaankuuluvat kasvihuonekaasut, ja

, mukaan lukien maasähkö,

Tarkistus 113

Tarkistus 113

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 1 kohta – e alakohta

14 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | kunkin kiinnityspaikassa ja merellä kulutetun korvaavan energialähteen tyypin määrä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

kunkin kiinnityspaikassa ja merellä kulutetun korvaavan energialähteen tyypin määrä.

| e) | kunkin kiinnityspaikassa ja merellä kulutetun korvaavan energialähteen tyypin määrä
  , mukaan lukien polttoaineet, sähkö sekä tuuli- ja aurinkoenergia
  . |
| --- | --- |

e)

kunkin kiinnityspaikassa ja merellä kulutetun korvaavan energialähteen tyypin määrä
  , mukaan lukien polttoaineet, sähkö sekä tuuli- ja aurinkoenergia
  .

, mukaan lukien polttoaineet, sähkö sekä tuuli- ja aurinkoenergia

Tarkistus 114

Tarkistus 114

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 1 a kohta (uusi)

14 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Jos aluksen jääluokan vuoksi tarvittava lisäenergia jätetään pois aluksella käytetyn energian määrästä, seurantasuunnitelman on sisällettävä myös seuraavat: |
| | a) | aluksen jääluokitus, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Jos aluksen jääluokan vuoksi tarvittava lisäenergia jätetään pois aluksella käytetyn energian määrästä, seurantasuunnitelman on sisällettävä myös seuraavat:

a)

a)

aluksen jääluokitus,

aluksen jääluokitus,

| b) | jäissä kulkemisen päivämäärä ja kellonaika, |
| --- | --- |

b)

b)

jäissä kulkemisen päivämäärä ja kellonaika,

jäissä kulkemisen päivämäärä ja kellonaika,

| c) | kunkin jäissä kulkiessa kulutetun polttoainetyypin määrä, |
| --- | --- |

c)

c)

kunkin jäissä kulkiessa kulutetun polttoainetyypin määrä,

kunkin jäissä kulkiessa kulutetun polttoainetyypin määrä,

| d) | kunkin jäissä kulkiessa kulutetun korvaavan energialähteen tyypin määrä, |
| --- | --- |

d)

d)

kunkin jäissä kulkiessa kulutetun korvaavan energialähteen tyypin määrä,

kunkin jäissä kulkiessa kulutetun korvaavan energialähteen tyypin määrä,

| e) | jäissä kuljetun matkan pituus, |
| --- | --- |

e)

e)

jäissä kuljetun matkan pituus,

jäissä kuljetun matkan pituus,

| f) | matkan aikana kuljettu etäisyys, |
| --- | --- |

f)

f)

matkan aikana kuljettu etäisyys,

matkan aikana kuljettu etäisyys,

| g) | kunkin merellä kulutetun polttoainetyypin määrä ja |
| --- | --- |

g)

g)

kunkin merellä kulutetun polttoainetyypin määrä ja

kunkin merellä kulutetun polttoainetyypin määrä ja

| h) | kunkin merellä kulutetun korvaavan energialähteen tyypin määrä. |
| --- | --- |

h)

h)

kunkin merellä kulutetun korvaavan energialähteen tyypin määrä.

kunkin merellä kulutetun korvaavan energialähteen tyypin määrä.

Tarkistus 115

Tarkistus 115

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 2 kohta

14 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Yhtiöiden on kirjattava 1 kohdassa luetellut tiedot
  vuosittain
  läpinäkyvällä tavalla
  , jonka pohjalta todentajan on mahdollista
  todentaa tämän asetuksen
  noudattaminen
  . | 2.   Yhtiöiden on kirjattava 1 kohdassa luetellut tiedot
  oikea-aikaisesti ja
  läpinäkyvällä tavalla
  ja koottava ne vuosittain yhteen, jotta todentaja voi
  todentaa tämän asetuksen
  noudattamisen
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Yhtiöiden on kirjattava 1 kohdassa luetellut tiedot
  vuosittain
  läpinäkyvällä tavalla
  , jonka pohjalta todentajan on mahdollista
  todentaa tämän asetuksen
  noudattaminen
  .

2.   Yhtiöiden on kirjattava 1 kohdassa luetellut tiedot
  oikea-aikaisesti ja
  läpinäkyvällä tavalla
  ja koottava ne vuosittain yhteen, jotta todentaja voi
  todentaa tämän asetuksen
  noudattamisen
  .

Tarkistus 116

Tarkistus 116

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

15 artikla – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (c a) | kokoaa nämä 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimitetut tiedot yhteen ja toimittaa ne jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c a)

(c a)

kokoaa nämä 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimitetut tiedot yhteen ja toimittaa ne jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle.

kokoaa nämä 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimitetut tiedot yhteen ja toimittaa ne jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle.

Tarkistus 117

Tarkistus 117

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 2 kohta – d alakohta

15 artikla – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | laskee 20 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen seuraamusmaksujen määrän. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

d)

laskee 20 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen seuraamusmaksujen määrän.

laskee 20 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen seuraamusmaksujen määrän.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 118

Tarkistus 118

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 3 a kohta (uusi)

15 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on laskettava 20 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen seuraamusmaksujen määrä todentajan toimittamien tietojen perusteella ja ilmoitettava se yhtiölle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on laskettava 20 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen seuraamusmaksujen määrä todentajan toimittamien tietojen perusteella ja ilmoitettava se yhtiölle.

Tarkistus 119

Tarkistus 119

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 4 a kohta (uusi)

15 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Varustamosta vastaavan hallintoviranomaisen on oltava |
| | a) | jäsenvaltiossa rekisteröidyn varustamon tapauksessa se jäsenvaltio, jossa varustamo on rekisteröity, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4a.
     
  Varustamosta vastaavan hallintoviranomaisen on oltava

a)

a)

jäsenvaltiossa rekisteröidyn varustamon tapauksessa se jäsenvaltio, jossa varustamo on rekisteröity,

jäsenvaltiossa rekisteröidyn varustamon tapauksessa se jäsenvaltio, jossa varustamo on rekisteröity,

| b) | sellaisen varustamon tapauksessa, jota ei ole rekisteröity jäsenvaltiossa, se jäsenvaltio, jossa varustamolla on ollut suurin arvioitu määrä satamakäyntejä varustamon kahden viimeksi kuluneen seurantavuoden aikana suorittamilla 2 artiklassa määriteltyyn soveltamisalaan kuuluvilla matkoilla, |
| --- | --- |

b)

b)

sellaisen varustamon tapauksessa, jota ei ole rekisteröity jäsenvaltiossa, se jäsenvaltio, jossa varustamolla on ollut suurin arvioitu määrä satamakäyntejä varustamon kahden viimeksi kuluneen seurantavuoden aikana suorittamilla 2 artiklassa määriteltyyn soveltamisalaan kuuluvilla matkoilla,

sellaisen varustamon tapauksessa, jota ei ole rekisteröity jäsenvaltiossa, se jäsenvaltio, jossa varustamolla on ollut suurin arvioitu määrä satamakäyntejä varustamon kahden viimeksi kuluneen seurantavuoden aikana suorittamilla 2 artiklassa määriteltyyn soveltamisalaan kuuluvilla matkoilla,

| c) | sellaisen varustamon tapauksessa, jota ei ole rekisteröity jäsenvaltiossa ja joka ei ole suorittanut yhtään 2 artiklassa määriteltyyn soveltamisalaan kuuluvaa matkaa kahtena edeltävänä seurantavuonna, se jäsenvaltio, josta käsin varustamo on aloittanut ensimmäisen 2 artiklan soveltamisalaan kuuluvan matkansa. |
| --- | --- |

c)

c)

sellaisen varustamon tapauksessa, jota ei ole rekisteröity jäsenvaltiossa ja joka ei ole suorittanut yhtään 2 artiklassa määriteltyyn soveltamisalaan kuuluvaa matkaa kahtena edeltävänä seurantavuonna, se jäsenvaltio, josta käsin varustamo on aloittanut ensimmäisen 2 artiklan soveltamisalaan kuuluvan matkansa.

sellaisen varustamon tapauksessa, jota ei ole rekisteröity jäsenvaltiossa ja joka ei ole suorittanut yhtään 2 artiklassa määriteltyyn soveltamisalaan kuuluvaa matkaa kahtena edeltävänä seurantavuonna, se jäsenvaltio, josta käsin varustamo on aloittanut ensimmäisen 2 artiklan soveltamisalaan kuuluvan matkansa.

Tarkistus 120

Tarkistus 120

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 1 kohta

16 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio perustaa sekä pitää toiminnassa ja ajan tasalla sähköisen vaatimustenmukaisuustietokannan 4 ja 5 artiklan noudattamisen seurantaa varten. Vaatimustenmukaisuustietokannassa pidetään kirjaa alusten vaatimustenmukaisuustaseista
  sekä
  17 ja 18 artiklassa säädettyjen joustomekanismien käytöstä. Tietokantaan on pääsy yhtiöillä, todentajilla, toimivaltaisilla viranomaisilla ja komissiolla. | 1.   Komissio perustaa sekä pitää toiminnassa ja ajan tasalla sähköisen vaatimustenmukaisuustietokannan
  , joka yhdistetään asetuksen (EU) 2015/757 nojalla perustettuun THETIS-MRV-järjestelmään,
  4 ja 5 artiklan noudattamisen seurantaa varten. Vaatimustenmukaisuustietokannassa pidetään kirjaa alusten vaatimustenmukaisuustaseista
  , 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen poikkeusten hyödyntämisestä,
  17 ja 18 artiklassa säädettyjen joustomekanismien käytöstä
  ja 20 artiklan nojalla aiheutuneista seuraamusmaksuista
  . Tietokantaan on pääsy yhtiöillä, todentajilla, toimivaltaisilla viranomaisilla ja komissiolla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Komissio perustaa sekä pitää toiminnassa ja ajan tasalla sähköisen vaatimustenmukaisuustietokannan 4 ja 5 artiklan noudattamisen seurantaa varten. Vaatimustenmukaisuustietokannassa pidetään kirjaa alusten vaatimustenmukaisuustaseista
  sekä
  17 ja 18 artiklassa säädettyjen joustomekanismien käytöstä. Tietokantaan on pääsy yhtiöillä, todentajilla, toimivaltaisilla viranomaisilla ja komissiolla.

1.   Komissio perustaa sekä pitää toiminnassa ja ajan tasalla sähköisen vaatimustenmukaisuustietokannan
  , joka yhdistetään asetuksen (EU) 2015/757 nojalla perustettuun THETIS-MRV-järjestelmään,
  4 ja 5 artiklan noudattamisen seurantaa varten. Vaatimustenmukaisuustietokannassa pidetään kirjaa alusten vaatimustenmukaisuustaseista
  , 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen poikkeusten hyödyntämisestä,
  17 ja 18 artiklassa säädettyjen joustomekanismien käytöstä
  ja 20 artiklan nojalla aiheutuneista seuraamusmaksuista
  . Tietokantaan on pääsy yhtiöillä, todentajilla, toimivaltaisilla viranomaisilla ja komissiolla.

Tarkistus 121

Tarkistus 121

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 1 a kohta (uusi)

16 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Yhtiöiden sallitaan tallettaa täysin uusiutuvalla energialla, kuten tuuli- tai aurinkoenergialla, kulkevien tämän asetuksen soveltamisalaan kuulumattomien alusten tuottama vaatimustenmukaisuusylijäämä edellyttäen, että kyseisiä aluksia ei käytetä pelkästään huvialuksina. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Yhtiöiden sallitaan tallettaa täysin uusiutuvalla energialla, kuten tuuli- tai aurinkoenergialla, kulkevien tämän asetuksen soveltamisalaan kuulumattomien alusten tuottama vaatimustenmukaisuusylijäämä edellyttäen, että kyseisiä aluksia ei käytetä pelkästään huvialuksina.

Tarkistus 122

Tarkistus 122

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 3 kohta

16 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Yhtiön on kirjattava vaatimustenmukaisuustietokantaan kunkin vuoden huhtikuun 30 päivään mennessä kustakin aluksestaan 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut todentajan vahvistamat tiedot sekä aluksen, yhtiön sekä arvioinnin suorittaneen todentajan tunnistetiedot. | 3.   Yhtiön on kirjattava vaatimustenmukaisuustietokantaan kunkin vuoden huhtikuun 30 päivään mennessä kustakin aluksestaan 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut todentajan vahvistamat
  ja laskemat
  tiedot
  , 17 ja 18 artiklassa säädettyjen joustomekanismien käyttö, mahdolliset 5 artiklan 3 kohdan mukaiset vuosittaiset poikkeukset
  sekä aluksen, yhtiön sekä arvioinnin suorittaneen todentajan tunnistetiedot. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Yhtiön on kirjattava vaatimustenmukaisuustietokantaan kunkin vuoden huhtikuun 30 päivään mennessä kustakin aluksestaan 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut todentajan vahvistamat tiedot sekä aluksen, yhtiön sekä arvioinnin suorittaneen todentajan tunnistetiedot.

3.   Yhtiön on kirjattava vaatimustenmukaisuustietokantaan kunkin vuoden huhtikuun 30 päivään mennessä kustakin aluksestaan 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut todentajan vahvistamat
  ja laskemat
  tiedot
  , 17 ja 18 artiklassa säädettyjen joustomekanismien käyttö, mahdolliset 5 artiklan 3 kohdan mukaiset vuosittaiset poikkeukset
  sekä aluksen, yhtiön sekä arvioinnin suorittaneen todentajan tunnistetiedot.

Tarkistus 123

Tarkistus 123

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 1 kohta

17 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jos aluksella on raportointikaudella vaatimustenmukaisuusylijäämää, yhtiö voi tallettaa sen saman aluksen vaatimustenmukaisuustaseeseen seuraavalle raportointikaudelle. Kun todentaja on hyväksynyt vaatimustenmukaisuusylijäämän, yhtiön on kirjattava sen tallettaminen seuraavalle raportointikaudelle vaatimustenmukaisuustietokantaan. Yhtiö ei saa tallettaa vaatimustenmukaisuusylijäämää enää sen jälkeen, kun FuelEU-vaatimustenmukaisuustodistus on annettu. | 1.   Jos aluksella on
  15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen perusteella
  raportointikaudella vaatimustenmukaisuusylijäämää
  4 artiklan 2 kohdassa ja 4 a artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen kasvihuonekaasuintensiteetin tai muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden kiintiön osalta
  , yhtiö voi tallettaa sen saman aluksen vaatimustenmukaisuustaseeseen seuraavalle raportointikaudelle. Kun todentaja on hyväksynyt vaatimustenmukaisuusylijäämän, yhtiön on kirjattava sen tallettaminen seuraavalle raportointikaudelle vaatimustenmukaisuustietokantaan. Yhtiö ei saa tallettaa vaatimustenmukaisuusylijäämää enää sen jälkeen, kun FuelEU-vaatimustenmukaisuustodistus on annettu.
  Käyttämättä jäänyt vaatimustenmukaisuusylijäämä, joka talletetaan seuraavalle raportointikaudelle, on voimassa kolme vuotta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jos aluksella on raportointikaudella vaatimustenmukaisuusylijäämää, yhtiö voi tallettaa sen saman aluksen vaatimustenmukaisuustaseeseen seuraavalle raportointikaudelle. Kun todentaja on hyväksynyt vaatimustenmukaisuusylijäämän, yhtiön on kirjattava sen tallettaminen seuraavalle raportointikaudelle vaatimustenmukaisuustietokantaan. Yhtiö ei saa tallettaa vaatimustenmukaisuusylijäämää enää sen jälkeen, kun FuelEU-vaatimustenmukaisuustodistus on annettu.

1.   Jos aluksella on
  15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen perusteella
  raportointikaudella vaatimustenmukaisuusylijäämää
  4 artiklan 2 kohdassa ja 4 a artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen kasvihuonekaasuintensiteetin tai muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden kiintiön osalta
  , yhtiö voi tallettaa sen saman aluksen vaatimustenmukaisuustaseeseen seuraavalle raportointikaudelle. Kun todentaja on hyväksynyt vaatimustenmukaisuusylijäämän, yhtiön on kirjattava sen tallettaminen seuraavalle raportointikaudelle vaatimustenmukaisuustietokantaan. Yhtiö ei saa tallettaa vaatimustenmukaisuusylijäämää enää sen jälkeen, kun FuelEU-vaatimustenmukaisuustodistus on annettu.
  Käyttämättä jäänyt vaatimustenmukaisuusylijäämä, joka talletetaan seuraavalle raportointikaudelle, on voimassa kolme vuotta.

Tarkistus 124

Tarkistus 124

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 1 kohta

18 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Kahden tai useamman aluksen, joiden osalta todentamisesta vastaa sama todentaja, vaatimustenmukaisuustaseet voidaan yhdistää aluspooliksi 4 artiklan vaatimusten täyttämiseksi. Tietyn aluksen vaatimustenmukaisuustase voidaan sisällyttää samalla raportointikaudella vain yhteen aluspooliin. | 1.   Kahden tai useamman aluksen, joiden osalta todentamisesta vastaa sama todentaja, vaatimustenmukaisuustaseet
  4 artiklan 2 kohdassa ja 4 a artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen kasvihuonekaasuintensiteetin ja muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden kiintiön osalta
  voidaan yhdistää aluspooliksi 4
  ja 4 a
  artiklan vaatimusten täyttämiseksi. Tietyn aluksen vaatimustenmukaisuustase voidaan sisällyttää samalla raportointikaudella vain yhteen aluspooliin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Kahden tai useamman aluksen, joiden osalta todentamisesta vastaa sama todentaja, vaatimustenmukaisuustaseet voidaan yhdistää aluspooliksi 4 artiklan vaatimusten täyttämiseksi. Tietyn aluksen vaatimustenmukaisuustase voidaan sisällyttää samalla raportointikaudella vain yhteen aluspooliin.

1.   Kahden tai useamman aluksen, joiden osalta todentamisesta vastaa sama todentaja, vaatimustenmukaisuustaseet
  4 artiklan 2 kohdassa ja 4 a artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen kasvihuonekaasuintensiteetin ja muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden kiintiön osalta
  voidaan yhdistää aluspooliksi 4
  ja 4 a
  artiklan vaatimusten täyttämiseksi. Tietyn aluksen vaatimustenmukaisuustase voidaan sisällyttää samalla raportointikaudella vain yhteen aluspooliin.

Tarkistus 125

Tarkistus 125

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 1 kohta

20 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jos aluksella on raportointijaksoa seuraavan vuoden 1 päivänä toukokuuta vaatimustenmukaisuusalijäämää, yhtiön on maksettava seuraamusmaksu.
  Todentajan
  on laskettava seuraamusmaksun määrä liitteessä V 
  esitetyllä kaavalla
  . | 1.   Jos aluksella on raportointijaksoa seuraavan vuoden 1 päivänä toukokuuta vaatimustenmukaisuusalijäämää, yhtiön on maksettava
  korjaava
  seuraamusmaksu.
  Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen
  on laskettava
  todentajan toimittamien tietojen perusteella
  seuraamusmaksun määrä liitteessä V 
  esitetyillä kaavoilla 4 artiklan 2 kohdassa ja 4 a artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen kasvihuonekaasuintensiteetin raja-arvojen ja soveltuvissa tapauksissa muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden kiintiön osalta
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jos aluksella on raportointijaksoa seuraavan vuoden 1 päivänä toukokuuta vaatimustenmukaisuusalijäämää, yhtiön on maksettava seuraamusmaksu.
  Todentajan
  on laskettava seuraamusmaksun määrä liitteessä V 
  esitetyllä kaavalla
  .

1.   Jos aluksella on raportointijaksoa seuraavan vuoden 1 päivänä toukokuuta vaatimustenmukaisuusalijäämää, yhtiön on maksettava
  korjaava
  seuraamusmaksu.
  Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen
  on laskettava
  todentajan toimittamien tietojen perusteella
  seuraamusmaksun määrä liitteessä V 
  esitetyillä kaavoilla 4 artiklan 2 kohdassa ja 4 a artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen kasvihuonekaasuintensiteetin raja-arvojen ja soveltuvissa tapauksissa muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden kiintiön osalta
  .

Tarkistus 126

Tarkistus 126

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 2 kohta

20 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Yhtiön on maksettava seuraamusmaksu jokaisesta vaatimusten vastaisesta satamakäynnistä.
  Todentajan
  on laskettava seuraamusmaksun määrä kertomalla 250 euron määrä alukseen asennetun tehon megawattimäärällä ja kiinnityspaikassa vietettyjen täysien tuntien määrällä. | 2.   Yhtiön on maksettava seuraamusmaksu jokaisesta vaatimusten vastaisesta satamakäynnistä.
  Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen
  on laskettava seuraamusmaksun määrä
  todentajan toimittamien tietojen perusteella
  kertomalla 250 euron
  (vuoden 2022 hintoina)
  määrä alukseen asennetun tehon megawattimäärällä ja kiinnityspaikassa vietettyjen täysien tuntien määrällä.
  Seuraamusmaksua laskettaessa katsotaan, että maasähköön kytkeytymiseen tarvittava aika on kaksi tuntia, ja tämä aika vähennetään oletusarvoisesti kiinnityspaikassa vietettyjen täysien tuntien määrästä maasähköön kytkeytymiseen tarvittavan ajan huomioon ottamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Yhtiön on maksettava seuraamusmaksu jokaisesta vaatimusten vastaisesta satamakäynnistä.
  Todentajan
  on laskettava seuraamusmaksun määrä kertomalla 250 euron määrä alukseen asennetun tehon megawattimäärällä ja kiinnityspaikassa vietettyjen täysien tuntien määrällä.

2.   Yhtiön on maksettava seuraamusmaksu jokaisesta vaatimusten vastaisesta satamakäynnistä.
  Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen
  on laskettava seuraamusmaksun määrä
  todentajan toimittamien tietojen perusteella
  kertomalla 250 euron
  (vuoden 2022 hintoina)
  määrä alukseen asennetun tehon megawattimäärällä ja kiinnityspaikassa vietettyjen täysien tuntien määrällä.
  Seuraamusmaksua laskettaessa katsotaan, että maasähköön kytkeytymiseen tarvittava aika on kaksi tuntia, ja tämä aika vähennetään oletusarvoisesti kiinnityspaikassa vietettyjen täysien tuntien määrästä maasähköön kytkeytymiseen tarvittavan ajan huomioon ottamiseksi.

Tarkistus 127

Tarkistus 127

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 3 a kohta (uusi)

20 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Yhtiöstä vastaavan hallinnoivan jäsenvaltion on varmistettava, että yhtiö maksaa raportointivuoden 30 päivään kesäkuuta mennessä aluksista, joilla on raportointivuoden 1 päivänä kesäkuuta vaatimustenmukaisuusalijäämää, toimivaltaisen viranomaisen mahdollisen vahvistuksen jälkeen summan, joka vastaa liitteessä V olevassa B osassa esitettyjen kaavojen soveltamiseen perustuvaa seuraamusmaksua. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Yhtiöstä vastaavan hallinnoivan jäsenvaltion on varmistettava, että yhtiö maksaa raportointivuoden 30 päivään kesäkuuta mennessä aluksista, joilla on raportointivuoden 1 päivänä kesäkuuta vaatimustenmukaisuusalijäämää, toimivaltaisen viranomaisen mahdollisen vahvistuksen jälkeen summan, joka vastaa liitteessä V olevassa B osassa esitettyjen kaavojen soveltamiseen perustuvaa seuraamusmaksua.

Tarkistus 128

Tarkistus 128

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 3 b kohta (uusi)

20 artikla – 3 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 b.
     
  Jos yhtiö tekee kaupallisen liikenteenharjoittajan kanssa sopimuksen, jossa täsmennetään, että liikenteenharjoittaja on vastuussa polttoaineen hankinnasta ja aluksen toiminnasta, yhtiön ja kyseisen kaupallisen liikenteenharjoittajan on sopimusjärjestelyllä määritettävä, että liikenteenharjoittaja on vastuussa tässä artiklassa tarkoitetuista seuraamusmaksuista aiheutuvien kustannusten maksamisesta. Tätä kohtaa sovellettaessa aluksen toiminnasta vastuussa olemisella tarkoitetaan aluksen kuljettaman lastin, reitin, reitityksen ja/tai nopeuden määrittämistä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 b.
     
  Jos yhtiö tekee kaupallisen liikenteenharjoittajan kanssa sopimuksen, jossa täsmennetään, että liikenteenharjoittaja on vastuussa polttoaineen hankinnasta ja aluksen toiminnasta, yhtiön ja kyseisen kaupallisen liikenteenharjoittajan on sopimusjärjestelyllä määritettävä, että liikenteenharjoittaja on vastuussa tässä artiklassa tarkoitetuista seuraamusmaksuista aiheutuvien kustannusten maksamisesta. Tätä kohtaa sovellettaessa aluksen toiminnasta vastuussa olemisella tarkoitetaan aluksen kuljettaman lastin, reitin, reitityksen ja/tai nopeuden määrittämistä.

Tarkistus 129

Tarkistus 129

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 3 c kohta (uusi)

20 artikla – 3 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 c.
     
  Jos yhtiö tai kaupallinen liikenteenharjoittaja tekee polttoaineen toimittajan kanssa sopimuksen, jonka mukaan polttoaineen toimittaja on vastuussa tiettyjen polttoaineiden toimittamisesta, tässä sopimuksessa on oltava määräyksiä polttoaineen toimittajan vastuusta korvata yhtiölle tai kaupalliselle liikenteenharjoittajalle tässä artiklassa tarkoitettujen seuraamusmaksujen maksaminen, jos polttoaineita ei toimiteta sovittujen ehtojen mukaisesti. Tätä kohtaa sovellettaessa edellä mainittujen sopimusten nojalla toimitettavien polttoaineiden on oltava 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 c.
     
  Jos yhtiö tai kaupallinen liikenteenharjoittaja tekee polttoaineen toimittajan kanssa sopimuksen, jonka mukaan polttoaineen toimittaja on vastuussa tiettyjen polttoaineiden toimittamisesta, tässä sopimuksessa on oltava määräyksiä polttoaineen toimittajan vastuusta korvata yhtiölle tai kaupalliselle liikenteenharjoittajalle tässä artiklassa tarkoitettujen seuraamusmaksujen maksaminen, jos polttoaineita ei toimiteta sovittujen ehtojen mukaisesti. Tätä kohtaa sovellettaessa edellä mainittujen sopimusten nojalla toimitettavien polttoaineiden on oltava 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisia.

Tarkistus 130

Tarkistus 130

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 4 kohta

20 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 26 artiklan mukaisesti liitteen V muuttamiseksi siten, että tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kaavaa mukautetaan ja tämän artiklan 2 kohdassa säädettyä kiinteää seuraamusmaksun määrää tarkistetaan energiakustannusten
  kehityksen huomioon ottamiseksi
  . | 4.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 26 artiklan mukaisesti liitteen V muuttamiseksi siten, että tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kaavaa mukautetaan ja tämän artiklan 2 kohdassa säädettyä kiinteää seuraamusmaksun määrää tarkistetaan
  sitä mukaa kun
  energiakustannusten
  kehitys heikentää olemassa olevien seuraamusmaksujen varoittavaa vaikutusta. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kaavan osalta seuraamusmaksun on oltava suurempi kuin sen uusiutuvan ja vähähiilisen polttoaineen määrä ja kustannukset, jota alukset olisivat käyttäneet, jos ne olisivat täyttäneet tämän asetuksen vaatimukset. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 26 artiklan mukaisesti liitteen V muuttamiseksi siten, että tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kaavaa mukautetaan ja tämän artiklan 2 kohdassa säädettyä kiinteää seuraamusmaksun määrää tarkistetaan energiakustannusten
  kehityksen huomioon ottamiseksi
  .

4.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 26 artiklan mukaisesti liitteen V muuttamiseksi siten, että tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kaavaa mukautetaan ja tämän artiklan 2 kohdassa säädettyä kiinteää seuraamusmaksun määrää tarkistetaan
  sitä mukaa kun
  energiakustannusten
  kehitys heikentää olemassa olevien seuraamusmaksujen varoittavaa vaikutusta. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kaavan osalta seuraamusmaksun on oltava suurempi kuin sen uusiutuvan ja vähähiilisen polttoaineen määrä ja kustannukset, jota alukset olisivat käyttäneet, jos ne olisivat täyttäneet tämän asetuksen vaatimukset.

Tarkistus 131

Tarkistus 131

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 1 kohta

21 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Edellä 20 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista seuraamusmaksuista saadut tulot on kohdennettava yhteisiin hankkeisiin, joiden tavoitteena on uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden nopea käyttöönotto merenkulkualalla. Seuraamusmaksuilla kerätyistä varoista rahoitettavilla hankkeilla on edistettävä merenkulkualan uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden tuotannon lisäämistä, helpotettava asianmukaisten tankkauslaitosten tai sähköyhteyksien rakentamista satamiin ja tuettava innovatiivisimpien eurooppalaisten teknologioiden kehittämistä, testaamista ja käyttöönottoa aluskannassa merkittävien päästövähennysten saavuttamiseksi. | 1.   Edellä 20 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista seuraamusmaksuista saadut tulot on kohdennettava yhteisiin hankkeisiin, joiden tavoitteena on uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden nopea käyttöönotto merenkulkualalla. Seuraamusmaksuilla kerätyistä varoista rahoitettavilla hankkeilla on edistettävä merenkulkualan uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden tuotannon lisäämistä, helpotettava asianmukaisten tankkauslaitosten tai sähköyhteyksien rakentamista satamiin
  tai tarvittaessa mukautettava suprastruktuuria
  ja tuettava innovatiivisimpien eurooppalaisten teknologioiden kehittämistä, testaamista ja käyttöönottoa aluskannassa merkittävien päästövähennysten saavuttamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Edellä 20 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista seuraamusmaksuista saadut tulot on kohdennettava yhteisiin hankkeisiin, joiden tavoitteena on uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden nopea käyttöönotto merenkulkualalla. Seuraamusmaksuilla kerätyistä varoista rahoitettavilla hankkeilla on edistettävä merenkulkualan uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden tuotannon lisäämistä, helpotettava asianmukaisten tankkauslaitosten tai sähköyhteyksien rakentamista satamiin ja tuettava innovatiivisimpien eurooppalaisten teknologioiden kehittämistä, testaamista ja käyttöönottoa aluskannassa merkittävien päästövähennysten saavuttamiseksi.

1.   Edellä 20 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista seuraamusmaksuista saadut tulot on kohdennettava yhteisiin hankkeisiin, joiden tavoitteena on uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden nopea käyttöönotto merenkulkualalla. Seuraamusmaksuilla kerätyistä varoista rahoitettavilla hankkeilla on edistettävä merenkulkualan uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden tuotannon lisäämistä, helpotettava asianmukaisten tankkauslaitosten tai sähköyhteyksien rakentamista satamiin
  tai tarvittaessa mukautettava suprastruktuuria
  ja tuettava innovatiivisimpien eurooppalaisten teknologioiden kehittämistä, testaamista ja käyttöönottoa aluskannassa merkittävien päästövähennysten saavuttamiseksi.

Tarkistus 132

Tarkistus 132

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 2 kohta

21 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Seuraamusmaksuista saadut 1 kohdassa tarkoitetut tulot on kohdennettava direktiivin 2003/87/EY
  10
  a 
  artiklan 8 kohdassa tarkoitettuun innovaatiorahastoon
  . Nämä tulot ovat ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti, ja ne käytetään
  innovaatiorahastoon
  sovellettavien sääntöjen mukaisesti. | 2.   Seuraamusmaksuista saadut 1 kohdassa tarkoitetut tulot on kohdennettava direktiivin 2003/87/EY
  3 g
  a 
  b artiklassa tarkoitettuun valtamerirahastoon. Nämä tulot on korvamerkittävä merenkulkualalle, ja niillä on edistettävä sen hiilestä irtautumista
  . Nämä tulot ovat ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti, ja ne käytetään
  valtamerirahastoon
  sovellettavien sääntöjen mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Seuraamusmaksuista saadut 1 kohdassa tarkoitetut tulot on kohdennettava direktiivin 2003/87/EY
  10
  a 
  artiklan 8 kohdassa tarkoitettuun innovaatiorahastoon
  . Nämä tulot ovat ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti, ja ne käytetään
  innovaatiorahastoon
  sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

2.   Seuraamusmaksuista saadut 1 kohdassa tarkoitetut tulot on kohdennettava direktiivin 2003/87/EY
  3 g
  a 
  b artiklassa tarkoitettuun valtamerirahastoon. Nämä tulot on korvamerkittävä merenkulkualalle, ja niillä on edistettävä sen hiilestä irtautumista
  . Nämä tulot ovat ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti, ja ne käytetään
  valtamerirahastoon
  sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

Tarkistus 133

Tarkistus 133

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 1 kohta

24 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Yhtiöillä on oltava oikeus pyytää todentajan niille tämän asetuksen mukaisesti osoittamien laskelmien ja toimenpiteiden, mukaan lukien kieltäytyminen myöntämästä FuelEU-vaatimustenmukaisuustodistusta 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti, uudelleentarkastelua. | 1.   Yhtiöillä on oltava oikeus pyytää
  jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tai
  todentajan niille tämän asetuksen mukaisesti osoittamien laskelmien ja toimenpiteiden, mukaan lukien kieltäytyminen myöntämästä FuelEU-vaatimustenmukaisuustodistusta 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti, uudelleentarkastelua. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Yhtiöillä on oltava oikeus pyytää todentajan niille tämän asetuksen mukaisesti osoittamien laskelmien ja toimenpiteiden, mukaan lukien kieltäytyminen myöntämästä FuelEU-vaatimustenmukaisuustodistusta 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti, uudelleentarkastelua.

1.   Yhtiöillä on oltava oikeus pyytää
  jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tai
  todentajan niille tämän asetuksen mukaisesti osoittamien laskelmien ja toimenpiteiden, mukaan lukien kieltäytyminen myöntämästä FuelEU-vaatimustenmukaisuustodistusta 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti, uudelleentarkastelua.

Tarkistus 134

Tarkistus 134

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

26 artikla – 2 kohta

26 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään komissiolle [tämän asetuksen voimaantulopäivästä] määräämättömäksi ajaksi 4 artiklan 6 kohdassa, 5 artiklan 4 kohdassa, 9 artiklan 3 kohdassa, 13 artiklan 3 kohdassa, 20 artiklan 4 kohdassa ja 21 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. | 2.   Siirretään komissiolle [tämän asetuksen voimaantulopäivästä] määräämättömäksi ajaksi 4 artiklan
  4 kohdassa, 4 a artiklan
  6 kohdassa, 5 artiklan 4 kohdassa, 9 
  artiklan 3 kohdassa, 9 a
   artiklan 3 kohdassa, 13 artiklan 3 kohdassa, 20 artiklan 4 kohdassa ja 21 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Siirretään komissiolle [tämän asetuksen voimaantulopäivästä] määräämättömäksi ajaksi 4 artiklan 6 kohdassa, 5 artiklan 4 kohdassa, 9 artiklan 3 kohdassa, 13 artiklan 3 kohdassa, 20 artiklan 4 kohdassa ja 21 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

2.   Siirretään komissiolle [tämän asetuksen voimaantulopäivästä] määräämättömäksi ajaksi 4 artiklan
  4 kohdassa, 4 a artiklan
  6 kohdassa, 5 artiklan 4 kohdassa, 9 
  artiklan 3 kohdassa, 9 a
   artiklan 3 kohdassa, 13 artiklan 3 kohdassa, 20 artiklan 4 kohdassa ja 21 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

Tarkistus 135

Tarkistus 135

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

26 artikla – 3 kohta

26 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 4 artiklan
  7
  kohdassa, 5 artiklan 4 kohdassa, 9 artiklan 3 kohdassa, 13 artiklan 3 kohdassa, 20 artiklan 4 kohdassa ja 21 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. | 3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 4 artiklan
  4 kohdassa, 4 a artiklan 6
  kohdassa, 5 artiklan 4 kohdassa, 9
  artiklan 3 kohdassa, 9 a
  artiklan 3 kohdassa, 13 artiklan 3 kohdassa, 20 artiklan 4 kohdassa ja 21 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 4 artiklan
  7
  kohdassa, 5 artiklan 4 kohdassa, 9 artiklan 3 kohdassa, 13 artiklan 3 kohdassa, 20 artiklan 4 kohdassa ja 21 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 4 artiklan
  4 kohdassa, 4 a artiklan 6
  kohdassa, 5 artiklan 4 kohdassa, 9
  artiklan 3 kohdassa, 9 a
  artiklan 3 kohdassa, 13 artiklan 3 kohdassa, 20 artiklan 4 kohdassa ja 21 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

Tarkistus 136

Tarkistus 136

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

26 artikla – 6 kohta

26 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Edellä 4 artiklan
  7
  kohdan, 5 artiklan 4 kohdan, 9 artiklan 3 kohdan, 13 artiklan 3 kohdan, 20 artiklan 4 kohdan ja 21 artiklan 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. | 6.   Edellä 4 artiklan
  4
  kohdan
  , 4 a artiklan 6 kohdan
  , 5 artiklan 4 kohdan, 9 artiklan 3 kohdan
  , 9 a artiklan 3 kohdan
  , 13 artiklan 3 kohdan, 20 artiklan 4 kohdan ja 21 artiklan 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Edellä 4 artiklan
  7
  kohdan, 5 artiklan 4 kohdan, 9 artiklan 3 kohdan, 13 artiklan 3 kohdan, 20 artiklan 4 kohdan ja 21 artiklan 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

6.   Edellä 4 artiklan
  4
  kohdan
  , 4 a artiklan 6 kohdan
  , 5 artiklan 4 kohdan, 9 artiklan 3 kohdan
  , 9 a artiklan 3 kohdan
  , 13 artiklan 3 kohdan, 20 artiklan 4 kohdan ja 21 artiklan 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

Tarkistus 137

Tarkistus 137

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – - 1 kohta (uusi)

28 artikla – - 1 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Komissio julkaisee viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2024 kertomuksen tämän asetuksen sosiaalisista vaikutuksista. Kertomukseen on sisällyttävä ennuste tämän asetuksen vaikutuksista työllisyys- ja koulutustarpeisiin vuoteen 2030 ja vuoteen 2050 saakka. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

-1.
     
  Komissio julkaisee viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2024 kertomuksen tämän asetuksen sosiaalisista vaikutuksista. Kertomukseen on sisällyttävä ennuste tämän asetuksen vaikutuksista työllisyys- ja koulutustarpeisiin vuoteen 2030 ja vuoteen 2050 saakka.

Tarkistus 138

Tarkistus 138

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 1 kohta – johdantokappale

28 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta
  2030
  raportin tämän asetuksen toimintaa sekä meriliikenteen uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden teknologioiden ja markkinoiden kehitystä ja vaikutusta unionin merenkulkualaan koskevan arvioinnin tuloksista. Komissio harkitsee mahdollisia muutoksia seuraaviin: | 1.   Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta
  2027


  ja sen jälkeen viiden vuoden välein
  raportin tämän asetuksen toimintaa sekä meriliikenteen uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden teknologioiden ja markkinoiden kehitystä ja vaikutusta unionin merenkulkualaan koskevan arvioinnin tuloksista.
  Raportissa on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, miten tämä asetus edistää unionin yleisten ja alakohtaisten ilmastotavoitteiden saavuttamista, sellaisina kuin ne on määritelty eurooppalaisessa ilmastolaissa, sekä unionin uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevia tavoitteita. Raportissa on myös arvioitava tämän asetuksen vaikutusta sisämarkkinoiden toimintaan, merenkulkualan kilpailukykyyn, kuljetusten rahtihintoihin ja hiilivuodon ja yritysvuodon laajuuteen. Komissio arvioi samalla myös tämän asetuksen vaikutuksia kasvihuonekaasupäästöjen vähenemiseen maailmanlaajuisesti kuljetusalalla sekä maailmanlaajuisten ja alueellisten kauppavirtojen kehitykseen.
  Komissio harkitsee mahdollisia muutoksia seuraaviin: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta
  2030
  raportin tämän asetuksen toimintaa sekä meriliikenteen uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden teknologioiden ja markkinoiden kehitystä ja vaikutusta unionin merenkulkualaan koskevan arvioinnin tuloksista. Komissio harkitsee mahdollisia muutoksia seuraaviin:

1.   Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta
  2027


  ja sen jälkeen viiden vuoden välein
  raportin tämän asetuksen toimintaa sekä meriliikenteen uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden teknologioiden ja markkinoiden kehitystä ja vaikutusta unionin merenkulkualaan koskevan arvioinnin tuloksista.
  Raportissa on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, miten tämä asetus edistää unionin yleisten ja alakohtaisten ilmastotavoitteiden saavuttamista, sellaisina kuin ne on määritelty eurooppalaisessa ilmastolaissa, sekä unionin uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevia tavoitteita. Raportissa on myös arvioitava tämän asetuksen vaikutusta sisämarkkinoiden toimintaan, merenkulkualan kilpailukykyyn, kuljetusten rahtihintoihin ja hiilivuodon ja yritysvuodon laajuuteen. Komissio arvioi samalla myös tämän asetuksen vaikutuksia kasvihuonekaasupäästöjen vähenemiseen maailmanlaajuisesti kuljetusalalla sekä maailmanlaajuisten ja alueellisten kauppavirtojen kehitykseen.
  Komissio harkitsee mahdollisia muutoksia seuraaviin:

Tarkistus 139

Tarkistus 139

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

28 artikla – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | tämän asetuksen soveltamisala seuraavien osalta:








  — | 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun bruttovetoisuuden kynnysarvon alentaminen 400 bruttotonniin, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

tämän asetuksen soveltamisala seuraavien osalta:

tämän asetuksen soveltamisala seuraavien osalta:

—

2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun bruttovetoisuuden kynnysarvon alentaminen 400 bruttotonniin,

2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun bruttovetoisuuden kynnysarvon alentaminen 400 bruttotonniin,

| — | 2 artiklan c alakohdassa tarkoitetun alusten kolmansiin maihin suuntautuvan ja sieltä lähtevän matkan aikana käyttämän energian osuuden nostaminen, |
| --- | --- |

—

2 artiklan c alakohdassa tarkoitetun alusten kolmansiin maihin suuntautuvan ja sieltä lähtevän matkan aikana käyttämän energian osuuden nostaminen,

2 artiklan c alakohdassa tarkoitetun alusten kolmansiin maihin suuntautuvan ja sieltä lähtevän matkan aikana käyttämän energian osuuden nostaminen,

Tarkistus 140

Tarkistus 140

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 1 kohta – a b alakohta (uusi)

28 artikla – 1 kohta – a b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a b) | liitteessä II esitetyt oletusarvot tarkimpaan saatavilla olevaan tieteelliseen tietoon ja näyttöön perustuen, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a b)

a b)

liitteessä II esitetyt oletusarvot tarkimpaan saatavilla olevaan tieteelliseen tietoon ja näyttöön perustuen,

liitteessä II esitetyt oletusarvot tarkimpaan saatavilla olevaan tieteelliseen tietoon ja näyttöön perustuen,

Tarkistus 141

Tarkistus 141

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 1 kohta – a c alakohta (uusi)

28 artikla – 1 kohta – a c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a c) | luettelo tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista epäpuhtauksista, erityisesti mahdollisuus sisällyttää siihen mustan hiilen päästöt, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a c)

a c)

luettelo tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista epäpuhtauksista, erityisesti mahdollisuus sisällyttää siihen mustan hiilen päästöt,

luettelo tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista epäpuhtauksista, erityisesti mahdollisuus sisällyttää siihen mustan hiilen päästöt,

Tarkistus 142

Tarkistus 142

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 1 kohta – b alakohta

28 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | alustyypit
  , joihin sovelletaan 5 artiklan 1 kohtaa, ja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

alustyypit
  , joihin sovelletaan 5 artiklan 1 kohtaa, ja

alustyypit

| b) | niiden alustyyppien lisääminen
  , joihin sovelletaan 5 artiklan 1 kohtaa, ja |
| --- | --- |

b)

niiden alustyyppien lisääminen
  , joihin sovelletaan 5 artiklan 1 kohtaa, ja

niiden alustyyppien lisääminen

Tarkistus 143

Tarkistus 143

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

28 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | liitteessä I täsmennetty menetelmä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

liitteessä I täsmennetty menetelmä.

liitteessä I täsmennetty menetelmä.

Tarkistus 144

Tarkistus 144

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 1 a kohta (uusi)

28 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Tavoitelähtöisen ja teknologianeutraalin lähestymistavan varmistamiseksi tätä asetusta olisi tarkasteltava uudelleen ja tarvittaessa tarkistettava, kun uudet kasvihuonekaasujen vähentämisteknologiat, kuten hiilen talteenotto aluksella, uudet uusiutuvat ja vähähiiliset polttoaineet sekä uudet käyttövoimamenetelmät, kuten tuulivoima, ovat teknisesti ja taloudellisesti riittävän kehittyneitä. Komissio arvioi jatkuvasti kasvihuonekaasujen erilaisten vähentämisteknologioiden kehitystasoa ja esittää asiasta ensimmäisen uudelleentarkastelun Euroopan parlamentille ja neuvostolle 1 päivään tammikuuta 2027 mennessä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Tavoitelähtöisen ja teknologianeutraalin lähestymistavan varmistamiseksi tätä asetusta olisi tarkasteltava uudelleen ja tarvittaessa tarkistettava, kun uudet kasvihuonekaasujen vähentämisteknologiat, kuten hiilen talteenotto aluksella, uudet uusiutuvat ja vähähiiliset polttoaineet sekä uudet käyttövoimamenetelmät, kuten tuulivoima, ovat teknisesti ja taloudellisesti riittävän kehittyneitä. Komissio arvioi jatkuvasti kasvihuonekaasujen erilaisten vähentämisteknologioiden kehitystasoa ja esittää asiasta ensimmäisen uudelleentarkastelun Euroopan parlamentille ja neuvostolle 1 päivään tammikuuta 2027 mennessä.

Tarkistus 145

Tarkistus 145

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 1 b kohta (uusi)

28 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Komissio seuraa jatkuvasti varustamojen saataville asetettujen vaihtoehtoisten polttoaineiden määrää unionissa ja raportoi havainnoistaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2027 ja sen jälkeen viiden vuoden välein vuoteen 2050 saakka. Jos näiden polttoaineiden tarjonta ei vastaa niiden varustamojen kysyntää, joiden on noudatettava tässä asetuksessa säädettyjä velvoitteita, komission olisi ehdotettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että meripolttoaineen toimittajat unionissa asettavat unionin satamissa käyvien varustamojen saataville riittävät määrät vaihtoehtoisia polttoaineita. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 b.
     
  Komissio seuraa jatkuvasti varustamojen saataville asetettujen vaihtoehtoisten polttoaineiden määrää unionissa ja raportoi havainnoistaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2027 ja sen jälkeen viiden vuoden välein vuoteen 2050 saakka. Jos näiden polttoaineiden tarjonta ei vastaa niiden varustamojen kysyntää, joiden on noudatettava tässä asetuksessa säädettyjä velvoitteita, komission olisi ehdotettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että meripolttoaineen toimittajat unionissa asettavat unionin satamissa käyvien varustamojen saataville riittävät määrät vaihtoehtoisia polttoaineita.

Tarkistus 146

Tarkistus 146

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 1 c kohta (uusi)

28 artikla – 1 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 c.
     
  Jos Kansainvälinen merenkulkujärjestö hyväksyy kasvihuonekaasuintensiteetille tämän asetuksen tasoa vastaavat maailmanlaajuiset raja-arvot, komissio ehdottaa muutoksia tähän asetukseen, jotta varmistetaan asetuksen yhdenmukaisuus kansainvälisen sopimuksen kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 c.
     
  Jos Kansainvälinen merenkulkujärjestö hyväksyy kasvihuonekaasuintensiteetille tämän asetuksen tasoa vastaavat maailmanlaajuiset raja-arvot, komissio ehdottaa muutoksia tähän asetukseen, jotta varmistetaan asetuksen yhdenmukaisuus kansainvälisen sopimuksen kanssa.

Tarkistus 147

Tarkistus 147

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 1 d kohta (uusi)

28 artikla – 1 d kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 d.
     
  Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2027 ja sen jälkeen viiden vuoden välein vuoteen 2050 saakka kertomuksen 55-valmiuspaketin

   (1 a)

  makrotaloudellisen yhteisvaikutuksen kattavan arvioinnin tuloksista. Kertomuksessa kiinnitetään erityistä huomiota vaikutuksiin unionin kilpailukykyyn, työpaikkojen luomiseen, kuljetusten rahtihintoihin, kotitalouksien ostovoimaan ja hiilivuodon laajuuteen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 d.
     
  Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2027 ja sen jälkeen viiden vuoden välein vuoteen 2050 saakka kertomuksen 55-valmiuspaketin

   (1 a)

  makrotaloudellisen yhteisvaikutuksen kattavan arvioinnin tuloksista. Kertomuksessa kiinnitetään erityistä huomiota vaikutuksiin unionin kilpailukykyyn, työpaikkojen luomiseen, kuljetusten rahtihintoihin, kotitalouksien ostovoimaan ja hiilivuodon laajuuteen.

Tarkistus 148

Tarkistus 148

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 1 e kohta (uusi)

28 artikla – 1 e kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 e.
     
  Komissio harkitsee mahdollisia muutoksia tähän asetukseen sääntelyn yksinkertaistamiseksi. Komissio ja toimivaltaiset viranomaiset mukautuvat jatkuvasti parhaisiin käytäntöihin perustuviin hallinnollisiin menettelyihin ja toteuttavat kaikki toimenpiteet tämän asetuksen täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi niin, että alusten omistajien, liikenteenharjoittajien, satamien ja todentajien hallinnolliset rasitteet pidetään mahdollisimman vähäisinä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 e.
     
  Komissio harkitsee mahdollisia muutoksia tähän asetukseen sääntelyn yksinkertaistamiseksi. Komissio ja toimivaltaiset viranomaiset mukautuvat jatkuvasti parhaisiin käytäntöihin perustuviin hallinnollisiin menettelyihin ja toteuttavat kaikki toimenpiteet tämän asetuksen täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi niin, että alusten omistajien, liikenteenharjoittajien, satamien ja todentajien hallinnolliset rasitteet pidetään mahdollisimman vähäisinä.

Tarkistus 149

Tarkistus 149

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 a artikla (uusi)

28 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 28 a artikla




  Kompensoiva sääntelyn vähentäminen




  Komissio esittää viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2024”yksi sisään, yksi ulos” -periaatteesta antamansa tiedonannon mukaisesti ehdotuksia tällä asetuksella käyttöön otetun sääntelytaakan kompensoimiseksi muuttamalla tai kumoamalla muissa unionin säädöksissä olevia säännöksiä, joista koituu säännösten noudattamisesta aiheutuvia rasitteita merenkulkualalle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

28 a artikla

Kompensoiva sääntelyn vähentäminen

Komissio esittää viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2024”yksi sisään, yksi ulos” -periaatteesta antamansa tiedonannon mukaisesti ehdotuksia tällä asetuksella käyttöön otetun sääntelytaakan kompensoimiseksi muuttamalla tai kumoamalla muissa unionin säädöksissä olevia säännöksiä, joista koituu säännösten noudattamisesta aiheutuvia rasitteita merenkulkualalle.

Tarkistus 150

Tarkistus 150

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – kaava 1

Liite I – kaava 1

Komission teksti

Komission teksti

| Kasvihuonekaasu-intensiteetti | WtT (Well-to-Tank, ”energialähteeltä tankkiin”) | TtW (Tank-to-Wake, ”tankista työntövoimaksi”) |
| --- | --- | --- |
| GHG intensity


  C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.) | C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.) | C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.) |

Kasvihuonekaasu-intensiteetti

Kasvihuonekaasu-intensiteetti

WtT (Well-to-Tank, ”energialähteeltä tankkiin”)

TtW (Tank-to-Wake, ”tankista työntövoimaksi”)

GHG intensity

Image 1C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

Image 2C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

Image 3C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

Tarkistus

Tarkistus

| Kasvihuonekaasu-intensiteetti | WtT (Well-to-Tank, ”energialähteeltä tankkiin”) | TtW (Tank-to-Wake, ”tankista työntövoimaksi”) |
| --- | --- | --- |
| GHG intensity


  C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.) | C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.) | C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.) |

Kasvihuonekaasu-intensiteetti

Kasvihuonekaasu-intensiteetti

WtT (Well-to-Tank, ”energialähteeltä tankkiin”)

TtW (Tank-to-Wake, ”tankista työntövoimaksi”)

GHG intensity

Image 4C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

Image 5C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

Image 6C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

Tarkistus 151

Tarkistus 151

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 1 taulukko – 6 a rivi (uusi)

Liite I – 1 taulukko – 6 a rivi (uusi)

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

| n fuel | Viitejakson aikana alukselle toimitettujen polttoaineiden lukumäärä |
| --- | --- |

n fuel

n fuel

Viitejakson aikana alukselle toimitettujen polttoaineiden lukumäärä

Viitejakson aikana alukselle toimitettujen polttoaineiden lukumäärä

Tarkistus 152

Tarkistus 152

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 1 taulukko – 12 a rivi (uusi)

Liite I – 1 taulukko – 12 a rivi (uusi)

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

| MULTi | Muuta kuin biologista alkuperää olevaan uusiutuvaan polttoaineeseen sovellettava kerroin i |
| --- | --- |

MULTi

MULTi

Muuta kuin biologista alkuperää olevaan uusiutuvaan polttoaineeseen sovellettava kerroin i

Muuta kuin biologista alkuperää olevaan uusiutuvaan polttoaineeseen sovellettava kerroin i

Tarkistus 153

Tarkistus 153

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 1 taulukko – 19 a rivi (uusi)

Liite I – 1 taulukko – 19 a rivi (uusi)

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

| Mi, j A | Energiankulutuskohteessa j hapetetun tietyn polttoaineen i mukautettu massa [gFuel], jota käytetään jääluokan IC, IB, IA tai IA Super tai vastaavan jääluokan aluksen kulkiessa jäissä ja jääluokan IA tai IA Super tai vastaavan jääluokan

   (1 a)

  aluksen teknisten ominaisuuksien johdosta. Kaavassa 1 käytetään tarpeen mukaan massan Mi, j sijasta mukautettua massaa Mi, j A. |
| --- | --- |

Mi, j A

Mi, j A

Energiankulutuskohteessa j hapetetun tietyn polttoaineen i mukautettu massa [gFuel], jota käytetään jääluokan IC, IB, IA tai IA Super tai vastaavan jääluokan aluksen kulkiessa jäissä ja jääluokan IA tai IA Super tai vastaavan jääluokan

   (1 a)

  aluksen teknisten ominaisuuksien johdosta. Kaavassa 1 käytetään tarpeen mukaan massan Mi, j sijasta mukautettua massaa Mi, j A.

Energiankulutuskohteessa j hapetetun tietyn polttoaineen i mukautettu massa [gFuel], jota käytetään jääluokan IC, IB, IA tai IA Super tai vastaavan jääluokan aluksen kulkiessa jäissä ja jääluokan IA tai IA Super tai vastaavan jääluokan

1 a

aluksen teknisten ominaisuuksien johdosta. Kaavassa 1 käytetään tarpeen mukaan massan Mi, j sijasta mukautettua massaa Mi, j A.

Tarkistus 154

Tarkistus 154

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 4 kohta – johdantokappale

Liite I – 4 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Fossiilisten polttoaineiden osalta on käytettävä liitteen II oletusarvoja. | Fossiilisten polttoaineiden osalta on käytettävä liitteen II oletusarvoja
  , jollei todellisia arvoja voida saada sertifioinnin tai suorien päästömittausten avulla
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Fossiilisten polttoaineiden osalta on käytettävä liitteen II oletusarvoja.

Fossiilisten polttoaineiden osalta on käytettävä liitteen II oletusarvoja
  , jollei todellisia arvoja voida saada sertifioinnin tai suorien päästömittausten avulla
  .

, jollei todellisia arvoja voida saada sertifioinnin tai suorien päästömittausten avulla

Tarkistus 155

Tarkistus 155

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 4 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

Liite I – 4 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tätä asetusta sovellettaessa kaavassa 1 termin, arvoksi asetetaan nolla. | Tätä asetusta sovellettaessa kaavassa 1 termin, arvoksi asetetaan nolla. |
| | Kaavan 1 nimittäjässä termin MULT arvoksi asetetaan 4 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden kertoimen arvo 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Kaikkien muiden polttoaineiden kertoimeksi asetetaan yksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tätä asetusta sovellettaessa kaavassa 1 termin, arvoksi asetetaan nolla.

Tätä asetusta sovellettaessa kaavassa 1 termin, arvoksi asetetaan nolla.

Kaavan 1 nimittäjässä termin MULT arvoksi asetetaan 4 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden kertoimen arvo 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Kaikkien muiden polttoaineiden kertoimeksi asetetaan yksi.

Kaavan 1 nimittäjässä termin MULT arvoksi asetetaan 4 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden kertoimen arvo 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Kaikkien muiden polttoaineiden kertoimeksi asetetaan yksi.

Tarkistus 156

Tarkistus 156

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 5 kohta

Liite I – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Polttoaineen massa [Mi] määritetään käyttäen määrää, joka on ilmoitettu asetuksen (EU) 2015/757 mukaisesti tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien matkojen osalta yhtiön valitseman seurantamenetelmän perusteella. | Polttoaineen massa [Mi] määritetään käyttäen määrää, joka on ilmoitettu asetuksen (EU) 2015/757 mukaisesti tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien matkojen osalta yhtiön valitseman seurantamenetelmän perusteella.
  Polttoaineen mukautettua massaa [MiA] voidaan käyttää polttoaineen massan [Mi] sijasta, jos aluksen jääluokka on IC, IB, IA tai IA Super tai vastaava jääluokka. Mukautettu massa [Mi A] määritellään liitteessä V a. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Polttoaineen massa [Mi] määritetään käyttäen määrää, joka on ilmoitettu asetuksen (EU) 2015/757 mukaisesti tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien matkojen osalta yhtiön valitseman seurantamenetelmän perusteella.

i

Polttoaineen massa [Mi] määritetään käyttäen määrää, joka on ilmoitettu asetuksen (EU) 2015/757 mukaisesti tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien matkojen osalta yhtiön valitseman seurantamenetelmän perusteella.
  Polttoaineen mukautettua massaa [MiA] voidaan käyttää polttoaineen massan [Mi] sijasta, jos aluksen jääluokka on IC, IB, IA tai IA Super tai vastaava jääluokka. Mukautettu massa [Mi A] määritellään liitteessä V a.

i

Polttoaineen mukautettua massaa [MiA

i

i A

Tarkistus 157

Tarkistus 157

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 12 kohta

Liite I – 12 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tämän asetuksen 6 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuussuunnitelman mukaisesti ja todentajan arvioinnin perusteella voidaan käyttää muita menetelmiä, kuten suoria hiilidioksidiekvivalenttimittauksia
  tai laboratoriotestausta
  , jos tämä parantaa laskennan yleistä tarkkuutta. | Tämän asetuksen 6 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuussuunnitelman mukaisesti ja todentajan arvioinnin perusteella voidaan käyttää muita menetelmiä, kuten suoria hiilidioksidiekvivalenttimittauksia, jos tämä parantaa laskennan yleistä tarkkuutta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tämän asetuksen 6 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuussuunnitelman mukaisesti ja todentajan arvioinnin perusteella voidaan käyttää muita menetelmiä, kuten suoria hiilidioksidiekvivalenttimittauksia
  tai laboratoriotestausta
  , jos tämä parantaa laskennan yleistä tarkkuutta.

tai laboratoriotestausta

Tämän asetuksen 6 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuussuunnitelman mukaisesti ja todentajan arvioinnin perusteella voidaan käyttää muita menetelmiä, kuten suoria hiilidioksidiekvivalenttimittauksia, jos tämä parantaa laskennan yleistä tarkkuutta.

Tarkistus 158

Tarkistus 158

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – taulukko

Liite I – taulukko

Komission teksti

Komission teksti

| Polttoaineluokka | WtT (Well-to-Tank, ”energialähteeltä tankkiin”) | TtW (Tank-to-Wake, ”tankista työntövoimaksi”) |
| --- | --- | --- |
| Fossiiliset | Käytetään oletusarvoja tämän asetuksen taulukon 1 mukaisesti. | Asetuksessa (EU) 2015/757 vahvistettuja hiilidioksidin hiilikertoimia käytetään niiden polttoaineiden osalta, joille tällainen kerroin on annettu.
  Kaikkien muiden päästökertoimien osalta voidaan vaihtoehtoisesti käyttää oletusarvoja tämän asetuksen taulukon 1 mukaisesti.


  Laboratoriotestauksen tai
  suorien päästömittausten avulla saadut sertifioidut arvot. |
| Kestävät uusiutuvat polttoaineet
  (bionesteet, biokaasut, e-polttoaineet) | RED II -direktiivin mukaisia hiilidioksidiekvivalenttiarvoja (ilman polttoa) voidaan käyttää kaikille polttoaineille, joiden tuotantoketjut sisältyvät RED II -direktiiviin
  Voidaan käyttää RED II -direktiivin mukaisesti hyväksyttyä sertifiointijärjestelmää. | Voidaan käyttää tämän asetuksen taulukon 1 mukaisia päästökertoimia ja oletusarvoja.


  Laboratoriotestauksen tai
  suorien päästömittausten avulla saadut sertifioidut arvot. |
| Muut (mukaan lukien sähkö) | RED II -direktiivin mukaisia hiilidioksidiekvivalenttiarvoja (ilman polttoa) voidaan käyttää kaikille polttoaineille, joiden tuotantoketjut sisältyvät RED II -direktiiviin
  Voidaan käyttää RED II -direktiivin mukaisesti hyväksyttyä sertifiointijärjestelmää. | Voidaan käyttää tämän asetuksen taulukon 1 mukaisia päästökertoimia ja oletusarvoja.
  Laboratoriotestauksen tai suorien päästömittausten avulla saadut sertifioidut arvot. |

Polttoaineluokka

WtT (Well-to-Tank, ”energialähteeltä tankkiin”)

TtW (Tank-to-Wake, ”tankista työntövoimaksi”)

Fossiiliset

Käytetään oletusarvoja tämän asetuksen taulukon 1 mukaisesti.

Asetuksessa (EU) 2015/757 vahvistettuja hiilidioksidin hiilikertoimia käytetään niiden polttoaineiden osalta, joille tällainen kerroin on annettu.

Kaikkien muiden päästökertoimien osalta voidaan vaihtoehtoisesti käyttää oletusarvoja tämän asetuksen taulukon 1 mukaisesti.

Laboratoriotestauksen tai
  suorien päästömittausten avulla saadut sertifioidut arvot.

Laboratoriotestauksen tai

Kestävät uusiutuvat polttoaineet

(bionesteet, biokaasut, e-polttoaineet)

RED II -direktiivin mukaisia hiilidioksidiekvivalenttiarvoja (ilman polttoa) voidaan käyttää kaikille polttoaineille, joiden tuotantoketjut sisältyvät RED II -direktiiviin

Voidaan käyttää RED II -direktiivin mukaisesti hyväksyttyä sertifiointijärjestelmää.

Voidaan käyttää tämän asetuksen taulukon 1 mukaisia päästökertoimia ja oletusarvoja.

Laboratoriotestauksen tai
  suorien päästömittausten avulla saadut sertifioidut arvot.

Laboratoriotestauksen tai

Muut (mukaan lukien sähkö)

RED II -direktiivin mukaisia hiilidioksidiekvivalenttiarvoja (ilman polttoa) voidaan käyttää kaikille polttoaineille, joiden tuotantoketjut sisältyvät RED II -direktiiviin

Voidaan käyttää RED II -direktiivin mukaisesti hyväksyttyä sertifiointijärjestelmää.

Voidaan käyttää tämän asetuksen taulukon 1 mukaisia päästökertoimia ja oletusarvoja.

Laboratoriotestauksen tai suorien päästömittausten avulla saadut sertifioidut arvot.

Tarkistus

Tarkistus

| Polttoaineluokka | WtT (Well-to-Tank, ”energialähteeltä tankkiin”) | TtW (Tank-to-Wake, ”tankista työntövoimaksi”) |
| --- | --- | --- |
| Fossiiliset | Käytetään oletusarvoja tämän asetuksen taulukon 1 mukaisesti
  , jollei todellisia arvoja voida saada sertifioinnin tai suorien päästömittausten avulla
  . | Asetuksessa (EU) 2015/757 vahvistettuja hiilidioksidin hiilikertoimia käytetään niiden polttoaineiden osalta, joille tällainen kerroin on annettu.
  Kaikkien muiden päästökertoimien osalta voidaan vaihtoehtoisesti käyttää oletusarvoja tämän asetuksen taulukon 1 mukaisesti.
  Suorien päästömittausten avulla saadut sertifioidut arvot. |
| Kestävät uusiutuvat polttoaineet
  (bionesteet, biokaasut, e-polttoaineet) | RED II -direktiivin mukaisia hiilidioksidiekvivalenttiarvoja (ilman polttoa) voidaan käyttää kaikille polttoaineille, joiden tuotantoketjut sisältyvät RED II -direktiiviin
  Voidaan käyttää RED II -direktiivin mukaisesti hyväksyttyä sertifiointijärjestelmää
  tai suoria päästömittauksia
  . | Voidaan käyttää tämän asetuksen taulukon 1 mukaisia päästökertoimia ja oletusarvoja.
  Suorien päästömittausten avulla saadut sertifioidut arvot. |
| Muut (mukaan lukien sähkö) | RED II -direktiivin mukaisia hiilidioksidiekvivalenttiarvoja (ilman polttoa) voidaan käyttää kaikille polttoaineille, joiden tuotantoketjut sisältyvät RED II -direktiiviin
  Voidaan käyttää RED II -direktiivin mukaisesti hyväksyttyä sertifiointijärjestelmää
  tai suoria päästömittauksia
  . | Voidaan käyttää tämän asetuksen taulukon 1 mukaisia päästökertoimia ja oletusarvoja.
  Suorien päästömittausten avulla saadut sertifioidut arvot. |

Polttoaineluokka

WtT (Well-to-Tank, ”energialähteeltä tankkiin”)

TtW (Tank-to-Wake, ”tankista työntövoimaksi”)

Fossiiliset

Käytetään oletusarvoja tämän asetuksen taulukon 1 mukaisesti
  , jollei todellisia arvoja voida saada sertifioinnin tai suorien päästömittausten avulla
  .

, jollei todellisia arvoja voida saada sertifioinnin tai suorien päästömittausten avulla

Asetuksessa (EU) 2015/757 vahvistettuja hiilidioksidin hiilikertoimia käytetään niiden polttoaineiden osalta, joille tällainen kerroin on annettu.

Kaikkien muiden päästökertoimien osalta voidaan vaihtoehtoisesti käyttää oletusarvoja tämän asetuksen taulukon 1 mukaisesti.

Suorien päästömittausten avulla saadut sertifioidut arvot.

Kestävät uusiutuvat polttoaineet

(bionesteet, biokaasut, e-polttoaineet)

RED II -direktiivin mukaisia hiilidioksidiekvivalenttiarvoja (ilman polttoa) voidaan käyttää kaikille polttoaineille, joiden tuotantoketjut sisältyvät RED II -direktiiviin

Voidaan käyttää RED II -direktiivin mukaisesti hyväksyttyä sertifiointijärjestelmää
  tai suoria päästömittauksia
  .

tai suoria päästömittauksia

Voidaan käyttää tämän asetuksen taulukon 1 mukaisia päästökertoimia ja oletusarvoja.

Suorien päästömittausten avulla saadut sertifioidut arvot.

Muut (mukaan lukien sähkö)

RED II -direktiivin mukaisia hiilidioksidiekvivalenttiarvoja (ilman polttoa) voidaan käyttää kaikille polttoaineille, joiden tuotantoketjut sisältyvät RED II -direktiiviin

Voidaan käyttää RED II -direktiivin mukaisesti hyväksyttyä sertifiointijärjestelmää
  tai suoria päästömittauksia
  .

tai suoria päästömittauksia

Voidaan käyttää tämän asetuksen taulukon 1 mukaisia päästökertoimia ja oletusarvoja.

Suorien päästömittausten avulla saadut sertifioidut arvot.

Tarkistus 159

Tarkistus 159

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 2 kohta

Liite II – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Biopolttoaineiden, biokaasun, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden päästökertoimet määritetään direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä 5 olevassa C osassa esitettyjen menetelmien mukaisesti. | Biopolttoaineiden, biokaasun, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden päästökertoimet määritetään direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä 5 olevassa C osassa esitettyjen menetelmien mukaisesti. |
| | Kaikkien polttoaineiden päästökertoimet voidaan vaihtoehtoisesti määrittää käyttäen todellisia sertifioituja arvoja tai suorilla päästömittauksilla varmistettuja arvoja. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Biopolttoaineiden, biokaasun, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden päästökertoimet määritetään direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä 5 olevassa C osassa esitettyjen menetelmien mukaisesti.

Biopolttoaineiden, biokaasun, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden päästökertoimet määritetään direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä 5 olevassa C osassa esitettyjen menetelmien mukaisesti.

Kaikkien polttoaineiden päästökertoimet voidaan vaihtoehtoisesti määrittää käyttäen todellisia sertifioituja arvoja tai suorilla päästömittauksilla varmistettuja arvoja.

Kaikkien polttoaineiden päästökertoimet voidaan vaihtoehtoisesti määrittää käyttäen todellisia sertifioituja arvoja tai suorilla päästömittauksilla varmistettuja arvoja.

Tarkistus 160

Tarkistus 160

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – taulukko

Liite II – taulukko

Komission teksti

Komission teksti

| Bionestekaasu (Bio-LNG)
  Päätuotteet / jätteet / raaka-aineyhdistelmä | 0,05 | Direktiivi (EU) 2018/2001 | LNG Otto (kaksipolttoaine, keskinopeus) | 2,755
  MEPC245 (66)
  Asetus (EU) 2015/757 | 0,00005 | 0,00018 | 3,1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LNG Otto (kaksipolttoaine, matalanopeus) | 1,7 |
| LNG Diesel (kaksipolttoaineet) | 0,2 |
| LBSI | N/A |

Bionestekaasu (Bio-LNG)

Päätuotteet / jätteet / raaka-aineyhdistelmä

0,05

Direktiivi (EU) 2018/2001

LNG Otto (kaksipolttoaine, keskinopeus)

2,755

MEPC245 (66)

Asetus (EU) 2015/757

0,00005

0,00005

0,00018

0,00018

3,1

LNG Otto (kaksipolttoaine, matalanopeus)

1,7

LNG Diesel (kaksipolttoaineet)

0,2

LBSI

N/A

Tarkistus

Tarkistus

| Bionestekaasu (Bio-LNG)
  Päätuotteet / jätteet / raaka-aineyhdistelmä | 0,05 | Direktiivi (EU) 2018/2001 | LNG Otto (kaksipolttoaine, keskinopeus) | 2,755
  MEPC245 (66)
  Asetus (EU) 2015/757 | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LNG Otto (kaksipolttoaine, matalanopeus) | 1,7 |
| LNG Diesel (kaksipolttoaineet) | 0,2 |
| LBSI | N/A |

Bionestekaasu (Bio-LNG)

Päätuotteet / jätteet / raaka-aineyhdistelmä

0,05

Direktiivi (EU) 2018/2001

LNG Otto (kaksipolttoaine, keskinopeus)

2,755

MEPC245 (66)

Asetus (EU) 2015/757

0

0

0,00011

0,00011

3,1

LNG Otto (kaksipolttoaine, matalanopeus)

1,7

LNG Diesel (kaksipolttoaineet)

0,2

LBSI

N/A

Tarkistus 161

Tarkistus 161

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 8 kohta

Liite II – 8 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Sarake 4 sisältää hiilidioksidiekvivalenttipäästöarvot [gCO2eq/MJ]. Fossiilisten polttoaineiden osalta on käytettävä
  ainoastaan
  taulukon oletusarvoja. Kaikkien muiden polttoaineiden arvot (ellei nimenomaisesti toisin mainita) on laskettava käyttämällä direktiivin (EU) 2018/2001 mukaista menetelmää tai sen mukaisia oletusarvoja, joista on vähennetty poltosta aiheutuvat päästöt, kun oletuksena on polttoaineen täydellinen hapettuminen (33) | Sarake 4 sisältää hiilidioksidiekvivalenttipäästöarvot [gCO2eq/MJ]. Fossiilisten polttoaineiden osalta on käytettävä taulukon oletusarvoja
  , jollei todellisia arvoja voida saada sertifioinnin tai suorien päästömittausten avulla
  . Kaikkien muiden polttoaineiden arvot (ellei nimenomaisesti toisin mainita) on laskettava käyttämällä direktiivin (EU) 2018/2001 mukaista menetelmää tai sen mukaisia oletusarvoja, joista on vähennetty poltosta aiheutuvat päästöt, kun oletuksena on polttoaineen täydellinen hapettuminen (33). |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Sarake 4 sisältää hiilidioksidiekvivalenttipäästöarvot [gCO2eq/MJ]. Fossiilisten polttoaineiden osalta on käytettävä
  ainoastaan
  taulukon oletusarvoja. Kaikkien muiden polttoaineiden arvot (ellei nimenomaisesti toisin mainita) on laskettava käyttämällä direktiivin (EU) 2018/2001 mukaista menetelmää tai sen mukaisia oletusarvoja, joista on vähennetty poltosta aiheutuvat päästöt, kun oletuksena on polttoaineen täydellinen hapettuminen (33)

2eq

ainoastaan

33

Sarake 4 sisältää hiilidioksidiekvivalenttipäästöarvot [gCO2eq/MJ]. Fossiilisten polttoaineiden osalta on käytettävä taulukon oletusarvoja
  , jollei todellisia arvoja voida saada sertifioinnin tai suorien päästömittausten avulla
  . Kaikkien muiden polttoaineiden arvot (ellei nimenomaisesti toisin mainita) on laskettava käyttämällä direktiivin (EU) 2018/2001 mukaista menetelmää tai sen mukaisia oletusarvoja, joista on vähennetty poltosta aiheutuvat päästöt, kun oletuksena on polttoaineen täydellinen hapettuminen (33).

2eq

, jollei todellisia arvoja voida saada sertifioinnin tai suorien päästömittausten avulla

33

Tarkistus 162

Tarkistus 162

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – taulukko – 4 a rivi (uusi)

Liite III – taulukko – 4 a rivi (uusi)

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

| Kaikki muut päästöttömät voimanlähteet | Kaikki teknologiat, joilla saavutetaan päästövähennyksiä, jotka vastaavat maasähkön käytöllä saavutettavia vähennyksiä tai ovat niitä suurempia |
| --- | --- |

Kaikki muut päästöttömät voimanlähteet

Kaikki muut päästöttömät voimanlähteet

Kaikki teknologiat, joilla saavutetaan päästövähennyksiä, jotka vastaavat maasähkön käytöllä saavutettavia vähennyksiä tai ovat niitä suurempia

Kaikki teknologiat, joilla saavutetaan päästövähennyksiä, jotka vastaavat maasähkön käytöllä saavutettavia vähennyksiä tai ovat niitä suurempia

Tarkistus 163

Tarkistus 163

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite V

Liite V

Komission teksti

Komission teksti

| LIITE V |
| --- |
| VAATIMUSTENMUKAISUUSTASEEN JA 20 ARTIKLAN 1 KOHDASSA SÄÄDETYN SEURAAMUKSEN LASKENTAKAAVAT |
| Aluksen vaatimustenmukaisuustaseen laskeminen |
| Aluksen vaatimustenmukaisuustase on laskettava seuraavalla kaavalla: |
| Vaatimustenmukaisuustase [gCO2eq/MJ] = | C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.) |
| jossa: |
| gCO
  2eq | Hiilidioksidiekvivalentti grammoissa |
| GHGIEtarget | Tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdan mukainen aluksella käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetin raja-arvo |
| GHGIEactual | Aluksella käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetin vuotuinen keskiarvo asianomaisella raportointikaudella |
| Tämän asetuksen 20 artiklan 1 kohdassa säädetyn seuraamuksen laskeminen |
| Tämän asetuksen 20 artiklan 1 kohdassa säädetyn seuraamuksen määrä lasketaan seuraavasti: |
| Seuraamusmaksu = | (Vaatimustenmukaisuustase / GHGIEactual) x muuntokerroin megajouleista tonneiksi erittäin vähärikkistä polttoöljyä (VLSFO) (41,0 MJ/kg) x 2 400 euroa |

LIITE V

VAATIMUSTENMUKAISUUSTASEEN JA 20 ARTIKLAN 1 KOHDASSA SÄÄDETYN SEURAAMUKSEN LASKENTAKAAVAT

Aluksen vaatimustenmukaisuustaseen laskeminen

Aluksen vaatimustenmukaisuustase on laskettava seuraavalla kaavalla:

Vaatimustenmukaisuustase [gCO2eq/MJ] =

2eq

Image 7C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

jossa:

gCO
  2eq

2eq

Hiilidioksidiekvivalentti grammoissa

GHGIEtarget

target

Tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdan mukainen aluksella käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetin raja-arvo

GHGIEactual

actual

Aluksella käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetin vuotuinen keskiarvo asianomaisella raportointikaudella

Tämän asetuksen 20 artiklan 1 kohdassa säädetyn seuraamuksen laskeminen

Tämän asetuksen 20 artiklan 1 kohdassa säädetyn seuraamuksen määrä lasketaan seuraavasti:

Seuraamusmaksu =

(Vaatimustenmukaisuustase / GHGIEactual) x muuntokerroin megajouleista tonneiksi erittäin vähärikkistä polttoöljyä (VLSFO) (41,0 MJ/kg) x 2 400 euroa

actual

Tarkistus

Tarkistus

| LIITE V |
| --- |
| VAATIMUSTENMUKAISUUSTASEEN JA 20 ARTIKLAN 1 KOHDASSA SÄÄDETYN
  KORJAAVAN
  SEURAAMUKSEN LASKENTAKAAVAT |
| A. | Aluksen vaatimustenmukaisuustaseen laskeminen |

LIITE V

VAATIMUSTENMUKAISUUSTASEEN JA 20 ARTIKLAN 1 KOHDASSA SÄÄDETYN
  KORJAAVAN
  SEURAAMUKSEN LASKENTAKAAVAT

KORJAAVAN

A.

A.

Aluksen vaatimustenmukaisuustaseen laskeminen

| a) | Vaatimustenmukaisuustase aluksen kasvihuonekaasuintensiteetin osalta 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |

a)

a)

Vaatimustenmukaisuustase aluksen kasvihuonekaasuintensiteetin osalta 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti

Vaatimustenmukaisuustase aluksen kasvihuonekaasuintensiteetin osalta 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti

Aluksen vaatimustenmukaisuustase on laskettava seuraavalla kaavalla:

Vaatimustenmukaisuustase [gCO2eq/MJ] =

2eq

Image 8C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

jossa:

gCO
  2eq

2eq

Hiilidioksidiekvivalentti grammoissa

GHGIEtarget

target

Tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdan mukainen aluksella käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetin raja-arvo

GHGIEactual

actual

Aluksella käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteetin vuotuinen keskiarvo asianomaisella raportointikaudella

| b) | Vaatimustenmukaisuustase muuta kuin biologista alkuperää olevien polttoaineiden kiintiön osalta 4 a artiklan 3 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |

b)

b)

Vaatimustenmukaisuustase muuta kuin biologista alkuperää olevien polttoaineiden kiintiön osalta 4 a artiklan 3 kohdan mukaisesti

Vaatimustenmukaisuustase muuta kuin biologista alkuperää olevien polttoaineiden kiintiön osalta 4 a artiklan 3 kohdan mukaisesti

CB_RFNBO [% RFNBO] =

CB_RFNBO [% RFNBO] =

(% RFNBOquota – % RFNBOactual)

(% RFNBOquota

actual

jossa:

jossa:

CB_RFNBO

CB_RFNBO

Vaatimustenmukaisuustase muuta kuin biologista alkuperää olevien polttoaineiden kiintiön (RFNBOquota) osalta 4 a artiklan 3 kohdan mukaisesti

Vaatimustenmukaisuustase muuta kuin biologista alkuperää olevien polttoaineiden kiintiön (RFNBOquota

% RFNBOquota

% RFNBOquota

Tämän asetuksen 4 a artiklan 3 kohdan mukainen muuta kuin biologista alkuperää olevien polttoaineiden kiintiö (RFNBOquota) aluksella käytetystä vuotuisesta keskimääräisestä energiasta

Tämän asetuksen 4 a artiklan 3 kohdan mukainen muuta kuin biologista alkuperää olevien polttoaineiden kiintiö (RFNBOquota

% RFNBOactual

% RFNBOactual

Aluksen ilmoittama aluksella käytetyn vuotuisen keskimääräisen energian prosenttiosuus, joka tosiasiallisesti muodostuu 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisista muuta kuin biologista alkuperää olevista uusiutuvista polttoaineista

Aluksen ilmoittama aluksella käytetyn vuotuisen keskimääräisen energian prosenttiosuus, joka tosiasiallisesti muodostuu 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisista muuta kuin biologista alkuperää olevista uusiutuvista polttoaineista

| B. | Tämän asetuksen 20 artiklan 1 kohdassa säädetyn seuraamuksen laskeminen |
| --- | --- |

B.

B.

Tämän asetuksen 20 artiklan 1 kohdassa säädetyn seuraamuksen laskeminen

| a) | Korjaava seuraamusmaksu aluksen kasvihuonekaasuintensiteetin vaatimustenmukaisuustaseen osalta 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |

a)

a)

Korjaava seuraamusmaksu aluksen kasvihuonekaasuintensiteetin vaatimustenmukaisuustaseen osalta 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti

Korjaava seuraamusmaksu aluksen kasvihuonekaasuintensiteetin vaatimustenmukaisuustaseen osalta 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti

Tämän asetuksen 20 artiklan 1 kohdassa säädetyn seuraamuksen määrä lasketaan seuraavasti:

Seuraamusmaksu =

(Vaatimustenmukaisuustase / GHGIEactual) x muuntokerroin megajouleista tonneiksi erittäin vähärikkistä polttoöljyä (VLSFO) (41,0 MJ/kg) x 2 400 euroa

actual

| b) | Korjaava seuraamusmaksu muuta kuin biologista alkuperää olevien polttoaineiden kiintiön osalta 4 a artiklan 3 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |

b)

b)

Korjaava seuraamusmaksu muuta kuin biologista alkuperää olevien polttoaineiden kiintiön osalta 4 a artiklan 3 kohdan mukaisesti

Korjaava seuraamusmaksu muuta kuin biologista alkuperää olevien polttoaineiden kiintiön osalta 4 a artiklan 3 kohdan mukaisesti

Tämän asetuksen 20 artiklan 1 a kohdassa säädetyn korjaavan seuraamuksen määrä lasketaan seuraavasti:

Tämän asetuksen 20 artiklan 1 a kohdassa säädetyn korjaavan seuraamuksen määrä lasketaan seuraavasti:

Korjaava seuraamusmaksu (RFNBO) =

Korjaava seuraamusmaksu (RFNBO) =

abs(CB_RFNBO) x Pd x 3

abs(CB_RFNBO) x Pd x 3

jossa:

jossa:

Korjaava seuraamusmaksu

Korjaava seuraamusmaksu

euroina

euroina

abs(CB_RFNBO)

abs(CB_RFNBO)

on muuta kuin biologista alkuperää olevien polttoaineiden vaatimustenmukaisuustaseen absoluuttinen arvo

on muuta kuin biologista alkuperää olevien polttoaineiden vaatimustenmukaisuustaseen absoluuttinen arvo

Pd

Pd

muuta kuin biologista alkuperää olevien polttoaineiden ja aluksen laitteistojen kanssa yhteensopivien fossiilisten polttoaineiden hintaero

muuta kuin biologista alkuperää olevien polttoaineiden ja aluksen laitteistojen kanssa yhteensopivien fossiilisten polttoaineiden hintaero

Tarkistus 164

Tarkistus 164

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite V a (uusi)

Liite V a (uusi)

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

LIITE V a

LIITE V a

POLTTOAINEEN MUKAUTETUN MASSAN JA LISÄENERGIAN LASKEMINEN

POLTTOAINEEN MUKAUTETUN MASSAN JA LISÄENERGIAN LASKEMINEN

Tässä liitteessä kuvataan ensinnäkin, miten polttoaineen mukautettu massa lasketaan käyttäen perusteena jääluokan IA tai IA Super tai vastaavan jääluokan
   (1 a)

  aluksen teknisistä ominaisuuksista johtuvaa ylimääräistä energiankulutusta sekä jääluokan IC, IB, IA tai IA Super tai vastaavan jääluokan aluksen ylimääräistä energiankulutusta sen kulkiessa jäissä. Toiseksi siinä kuvataan, miten lisäenergia lasketaan.

Tässä liitteessä kuvataan ensinnäkin, miten polttoaineen mukautettu massa lasketaan käyttäen perusteena jääluokan IA tai IA Super tai vastaavan jääluokan

1 a

aluksen teknisistä ominaisuuksista johtuvaa ylimääräistä energiankulutusta sekä jääluokan IC, IB, IA tai IA Super tai vastaavan jääluokan aluksen ylimääräistä energiankulutusta sen kulkiessa jäissä. Toiseksi siinä kuvataan, miten lisäenergia lasketaan.

Mukautettu massa [Mj A]

Mukautettu massa [Mj A]

Polttoaineen mukautettu massa [Mi A] lasketaan käyttäen perusteena jäissä kulkevan aluksen ylimääräistä energiankulutusta ja jääluokan IA tai IA Super tai vastaavan jääluokan aluksen teknisistä ominaisuuksista johtuvaa ylimääräistä energiankulutusta. Yhtiö voi valita, mille polttoaineelle i ylimääräinen energiankulutus kohdennetaan. Valitun polttoaineen i on oltava yksi niistä polttoaineista, joita alus on kuluttanut raportointikauden aikana. Polttoaineen i kulutettua massaa vastaava energian määrä voi olla pienempi kuin kulutetun lisäenergian määrä.

Polttoaineen mukautettu massa [Mi A] lasketaan käyttäen perusteena jäissä kulkevan aluksen ylimääräistä energiankulutusta ja jääluokan IA tai IA Super tai vastaavan jääluokan aluksen teknisistä ominaisuuksista johtuvaa ylimääräistä energiankulutusta. Yhtiö voi valita, mille polttoaineelle i ylimääräinen energiankulutus kohdennetaan. Valitun polttoaineen i on oltava yksi niistä polttoaineista, joita alus on kuluttanut raportointikauden aikana. Polttoaineen i kulutettua massaa vastaava energian määrä voi olla pienempi kuin kulutetun lisäenergian määrä.

Polttoaineen i mukautettu massa [Mi A] lasketaan seuraavasti:

Polttoaineen i mukautettu massa [Mi A] lasketaan seuraavasti:

| C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.) | , (Ax.1) |
| --- | --- |

Image 9C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

, (Ax.1)

, (Ax.1)

jossa Mi total on polttoaineen i kokonaismassa, Mi additional due to ice class on jääluokan IA tai IA Super tai vastaavan jääluokan aluksen ylimääräistä energiankulutusta vastaava polttoaineen massa ja Mi additional due to ice conditions on jäissä kulkevan aluksen ylimääräistä energiankulutusta vastaava polttoaineen massa.

jossa Mi total on polttoaineen i kokonaismassa, Mi additional due to ice class on jääluokan IA tai IA Super tai vastaavan jääluokan aluksen ylimääräistä energiankulutusta vastaava polttoaineen massa ja Mi additional due to ice conditions on jäissä kulkevan aluksen ylimääräistä energiankulutusta vastaava polttoaineen massa.

Polttoaineen i massa, joka vastaa jääluokan IA tai IA Super tai vastaavan jääluokan aluksen teknisistä ominaisuuksista johtuvaa ylimääräistä energiankulutusta, lasketaan seuraavasti:

Polttoaineen i massa, joka vastaa jääluokan IA tai IA Super tai vastaavan jääluokan aluksen teknisistä ominaisuuksista johtuvaa ylimääräistä energiankulutusta, lasketaan seuraavasti:

| C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.) | , (Ax.2) |
| --- | --- |

Image 10C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

, (Ax.2)

, (Ax.2)

jossa Eadditional due to ice class on jääluokan IA tai IA Super tai vastaavan jääluokan aluksen teknisistä ominaisuuksista johtuva ylimääräinen energiankulutus ja LCVi on polttoaineen i tehollinen lämpöarvo.

jossa Eadditional due to ice class on jääluokan IA tai IA Super tai vastaavan jääluokan aluksen teknisistä ominaisuuksista johtuva ylimääräinen energiankulutus ja LCVi on polttoaineen i tehollinen lämpöarvo.

Samoin polttoaineen massa, joka vastaa jäissä kulkevan aluksen ylimääräistä energiankulutusta, lasketaan seuraavasti:

Samoin polttoaineen massa, joka vastaa jäissä kulkevan aluksen ylimääräistä energiankulutusta, lasketaan seuraavasti:

| C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.) | , (Ax.3) |
| --- | --- |

Image 11C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

, (Ax.3)

, (Ax.3)

jossa Eadditional due to ice conditions on aluksen ylimääräinen energiankulutus jäissä kulkiessa.

jossa Eadditional due to ice conditions on aluksen ylimääräinen energiankulutus jäissä kulkiessa.

Aluksen jääluokasta ja jäissä kulkemisesta johtuva ylimääräinen energiankulutus

Aluksen jääluokasta ja jäissä kulkemisesta johtuva ylimääräinen energiankulutus

Jääluokan IA tai IA Super tai vastaavan jääluokan aluksen teknisistä ominaisuuksista johtuva ylimääräinen energiankulutus lasketaan seuraavasti:

Jääluokan IA tai IA Super tai vastaavan jääluokan aluksen teknisistä ominaisuuksista johtuva ylimääräinen energiankulutus lasketaan seuraavasti:

| C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.) | , (Ax.4) |
| --- | --- |

Image 12C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

, (Ax.4)

, (Ax.4)

jossa Evoyages, total on kokonaisenergiankulutus kaikilla matkoilla ja Eadditional due to ice conditions on ylimääräinen energiankulutus jäissä kulkiessa.

jossa Evoyages, total on kokonaisenergiankulutus kaikilla matkoilla ja Eadditional due to ice conditions on ylimääräinen energiankulutus jäissä kulkiessa.

Kokonaisenergiankulutus kaikilla matkoilla lasketaan seuraavasti:

Kokonaisenergiankulutus kaikilla matkoilla lasketaan seuraavasti:

| C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.) | , (Ax.5) |
| --- | --- |

Image 13C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

, (Ax.5)

, (Ax.5)

jossa Mi, voyages, total on kaikilla tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla matkoilla kulutetun polttoaineen i massa, LCVi on polttoaineen i tehollinen lämpöarvo ja Eelect., voyages, total on alukselle toimitetun sähkön kulutus kaikilla matkoilla.

jossa Mi, voyages, total on kaikilla tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla matkoilla kulutetun polttoaineen i massa, LCVi on polttoaineen i tehollinen lämpöarvo ja Eelect., voyages, total on alukselle toimitetun sähkön kulutus kaikilla matkoilla.

Kaikilla tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla matkoilla kulutetun polttoaineen i massa Mi, voyages, total lasketaan seuraavasti:

Kaikilla tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla matkoilla kulutetun polttoaineen i massa Mi, voyages, total lasketaan seuraavasti:

| C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.) | , (Ax.6) |
| --- | --- |

Image 14C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

, (Ax.6)

, (Ax.6)

jossa Mi, voyages between MS on kaikilla jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvien satamien välisillä matkoilla kulutetun polttoaineen yhteenlaskettu massa, Mi, voyages from MS on kaikilla jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvista satamista lähtevillä matkoilla kulutetun polttoaineen yhteenlaskettu massa ja Mi, voyages to MS on kaikilla jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin suuntautuvilla matkoilla kulutetun polttoaineen yhteenlaskettu massa. Alukselle toimitetun sähkön kulutus Eelect., voyages total voidaan laskea samalla tavalla.

jossa Mi, voyages between MS on kaikilla jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvien satamien välisillä matkoilla kulutetun polttoaineen yhteenlaskettu massa, Mi, voyages from MS on kaikilla jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvista satamista lähtevillä matkoilla kulutetun polttoaineen yhteenlaskettu massa ja Mi, voyages to MS on kaikilla jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin suuntautuvilla matkoilla kulutetun polttoaineen yhteenlaskettu massa. Alukselle toimitetun sähkön kulutus Eelect., voyages total voidaan laskea samalla tavalla.

Ylimääräinen energiankulutus jäissä kulkiessa lasketaan seuraavasti:

Ylimääräinen energiankulutus jäissä kulkiessa lasketaan seuraavasti:

| C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.) | , (Ax.7) |
| --- | --- |

Image 15C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

, (Ax.7)

, (Ax.7)

jossa Evoyages, open water on energiankulutus avovesissä kuljetuilla matkoilla ja Evoyages, ice conditions, adjusted on mukautettu energiankulutus jäissä kulkiessa.

jossa Evoyages, open water on energiankulutus avovesissä kuljetuilla matkoilla ja Evoyages, ice conditions, adjusted on mukautettu energiankulutus jäissä kulkiessa.

Energiankulutus matkoilla, joilla kuljetaan yksinomaan avovesillä, lasketaan seuraavasti:

Energiankulutus matkoilla, joilla kuljetaan yksinomaan avovesillä, lasketaan seuraavasti:

| C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.) | (Ax.8) |
| --- | --- |

Image 16C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

(Ax.8)

(Ax.8)

jossa Evoyages, ice conditions on energiankulutus jäissä kulkiessa, joka lasketaan seuraavasti:

jossa Evoyages, ice conditions on energiankulutus jäissä kulkiessa, joka lasketaan seuraavasti:

| C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.) | (Ax.9) |
| --- | --- |

Image 17C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

(Ax.9)

(Ax.9)

jossa Mi, voyages, ice conditions on jäissä kulkevan aluksen kuluttaman polttoaineen i massa ja Eelect., voyages, total on alukselle toimitetun sähkön kulutus jäissä kulkiessa.

jossa Mi, voyages, ice conditions on jäissä kulkevan aluksen kuluttaman polttoaineen i massa ja Eelect., voyages, total on alukselle toimitetun sähkön kulutus jäissä kulkiessa.

Jäissä kulkiessa kulutetun polttoaineen i massa määritetään seuraavasti:

Jäissä kulkiessa kulutetun polttoaineen i massa määritetään seuraavasti:

| C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.) | , (Ax.10) |
| --- | --- |

Image 18C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

, (Ax.10)

, (Ax.10)

jossa Mi, voyages between MS, ice cond. on jääluokitellun aluksen jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvien satamien välisillä matkoilla jäissä kulkiessaan kuluttaman polttoaineen i yhteenlaskettu massa, Mi, voyages from MS jääluokitellun aluksen kaikilla jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvista satamista lähtevillä matkoilla jäissä kulkiessaan kuluttaman polttoaineen i yhteenlaskettu massa ja Mi, voyages to MS jääluokitellun aluksen jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin suuntautuvilla matkoilla jäissä kulkiessaan kuluttaman polttoaineen i yhteenlaskettu massa. Alukselle toimitetun sähkön kulutus Eice conditions voidaan laskea samalla tavalla.

jossa Mi, voyages between MS, ice cond. on jääluokitellun aluksen jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvien satamien välisillä matkoilla jäissä kulkiessaan kuluttaman polttoaineen i yhteenlaskettu massa, Mi, voyages from MS jääluokitellun aluksen kaikilla jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvista satamista lähtevillä matkoilla jäissä kulkiessaan kuluttaman polttoaineen i yhteenlaskettu massa ja Mi, voyages to MS jääluokitellun aluksen jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin suuntautuvilla matkoilla jäissä kulkiessaan kuluttaman polttoaineen i yhteenlaskettu massa. Alukselle toimitetun sähkön kulutus Eice conditions voidaan laskea samalla tavalla.

Mukautettu energiankulutus jäissä kulkiessa lasketaan seuraavasti:

Mukautettu energiankulutus jäissä kulkiessa lasketaan seuraavasti:

1)

1)

| C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.) | (Ax.1) |
| --- | --- |

Image 19C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

(Ax.1)

(Ax.1)

jossa Dice conditions on jäissä kuljetun matkan pituus ja pituusyksikkökohtainen energiankulutus avovesissä kuljetulla matkalla on
  Image 20C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.).

jossa Dice conditions on jäissä kuljetun matkan pituus ja pituusyksikkökohtainen energiankulutus avovesissä kuljetulla matkalla on
  Image 20C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.).

Jäissä kuljetun matkan pituus Dice conditions lasketaan seuraavasti:

Jäissä kuljetun matkan pituus Dice conditions lasketaan seuraavasti:

| C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.) | , (Ax.12) |
| --- | --- |

Image 21C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

, (Ax.12)

, (Ax.12)

jossa Dvoyages between MS, ice cond. on jäissä kuljetun matkan yhteenlaskettu pituus jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvien satamien välisillä matkoilla, Dvoyages from MS on jäissä kuljetun matkan yhteenlaskettu pituus kaikilla jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvista satamista lähteneillä matkoilla ja Dvoyages to MS on jäissä kuljetun matkan yhteenlaskettu pituus jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin suuntautuneilla matkoilla.

jossa Dvoyages between MS, ice cond. on jäissä kuljetun matkan yhteenlaskettu pituus jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvien satamien välisillä matkoilla, Dvoyages from MS on jäissä kuljetun matkan yhteenlaskettu pituus kaikilla jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvista satamista lähteneillä matkoilla ja Dvoyages to MS on jäissä kuljetun matkan yhteenlaskettu pituus jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin suuntautuneilla matkoilla.

Viimeksi mainittu määritetään seuraavasti:

Viimeksi mainittu määritetään seuraavasti:

| C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.) | , (Ax.13) |
| --- | --- |

Image 22C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

, (Ax.13)

, (Ax.13)

jossa Evoyages, ice conditions on energiankulutus jäissä kulkiessa ja Dtotal on kuljetun matkan kokonaispituus vuodessa.

jossa Evoyages, ice conditions on energiankulutus jäissä kulkiessa ja Dtotal on kuljetun matkan kokonaispituus vuodessa.

Kuljetun matkan kokonaispituus vuodessa lasketaan seuraavasti:

Kuljetun matkan kokonaispituus vuodessa lasketaan seuraavasti:

| C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.) | , (Ax.14) |
| --- | --- |

Image 23C1492023FI29910120221020FI0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

, (Ax.14)

, (Ax.14)

jossa Dvoyages between MS on matkan yhteenlaskettu pituus jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvien satamien välisillä matkoilla, Dvoyages from MS on matkan yhteenlaskettu pituus kaikilla jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvista satamista lähteneillä matkoilla ja Dvoyages to MS on matkan yhteenlaskettu pituus jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin suuntautuneilla matkoilla.

jossa Dvoyages between MS on matkan yhteenlaskettu pituus jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvien satamien välisillä matkoilla, Dvoyages from MS on matkan yhteenlaskettu pituus kaikilla jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvista satamista lähteneillä matkoilla ja Dvoyages to MS on matkan yhteenlaskettu pituus jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin suuntautuneilla matkoilla.

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0233/2022).

1

(1 a)  
  Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestön (ECSA) raportti ”The Economic Value of the EU Shipping Industry”, 2020.

1 a

Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestön (ECSA) raportti ”The Economic Value of the EU Shipping Industry”, 2020.

(1 a)  
  Euroopan ympäristökeskuksen tutkimus, 2020, https://www.eea.europa.eu/publications/rail-and-waterborne-transport

1 a

Euroopan ympäristökeskuksen tutkimus, 2020, https://www.eea.europa.eu/publications/rail-and-waterborne-transport

(19)  COM(2020)0563

19

(20)  COM(2020)0562

20

(19)  COM(2020)0563

19

(20)  COM(2020)0562

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/757, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta sekä direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta (EUVL L 123, 19.5.2015, s. 55).

21

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 765/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 339/93 kumoamisesta (EUVL L 218, 13.8.2008, s. 30).

24

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 765/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 339/93 kumoamisesta (EUVL L 218, 13.8.2008, s. 30).

24

(1 a)  
  Euroopan komissio, Bryssel, komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Paremman sääntelyn suuntaviivat, 3.11.2021, SWD(2021)0305.

1 a

Euroopan komissio, Bryssel, komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Paremman sääntelyn suuntaviivat, 3.11.2021, SWD(2021)0305.

(1 a)  
  Komission tiedonanto (COM(2021)0550), annettu 14 päivänä heinäkuuta 2021.

1 a

Komission tiedonanto (COM(2021)0550), annettu 14 päivänä heinäkuuta 2021.

(1 a)  
  Lisätietoja jääluokkien vastaavuudesta on HELCOM-suosituksessa 25/7 osoitteessa http://www.helcom.fi.

1 a

Lisätietoja jääluokkien vastaavuudesta on HELCOM-suosituksessa 25/7 osoitteessa http://www.helcom.fi.

(33)  Tältä osin viitataan direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä V olevan C osan 1 kohdan a alakohdan termiin eu”käytössä olevasta polttoaineesta aiheutuvat päästöt”.

33

u

(33)  Tältä osin viitataan direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä V olevan C osan 1 kohdan a alakohdan termiin eu”käytössä olevasta polttoaineesta aiheutuvat päästöt”.

33

u

(1 a)  
  Lisätietoja jääluokkien vastaavuudesta on HELCOM-suosituksessa 25/7 osoitteessa http://www.helcom.fi.

1 a

Lisätietoja jääluokkien vastaavuudesta on HELCOM-suosituksessa 25/7 osoitteessa http://www.helcom.fi.

---

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 149/199 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 149/199

---

P9_TA(2022)0368

Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotto ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 19. lokakuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/94/EU kumoamisesta (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 149/14)

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2014/94/EU (43) luotiin puitteet vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotolle. Kyseisen direktiivin soveltamista koskevassa komission tiedonannossa (44) viitataan lataus- ja tankkausinfrastruktuurin epätasaiseen kehitykseen unionissa sekä puutteisiin yhteentoimivuudessa ja käyttäjäystävällisyydessä. Tiedonannossa todetaan, että selkeiden yhteisten menetelmien puuttuminen tavoitteiden asettamiseksi ja direktiivissä 2014/94/EU edellytettyjen kansallisten toimintakehysten mukaisten toimenpiteiden hyväksymiseksi on johtanut tilanteeseen, jossa tavoitteiden asettamisen ja tukemisen tavoitetaso vaihtelee suuresti jäsenvaltioiden välillä. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2014/94/EU (43) luotiin puitteet vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotolle. Kyseisen direktiivin soveltamista koskevassa komission tiedonannossa (44) viitataan lataus- ja tankkausinfrastruktuurin epätasaiseen kehitykseen unionissa sekä puutteisiin yhteentoimivuudessa ja käyttäjäystävällisyydessä. Tiedonannossa todetaan, että selkeiden yhteisten menetelmien puuttuminen tavoitteiden asettamiseksi ja direktiivissä 2014/94/EU edellytettyjen kansallisten toimintakehysten mukaisten toimenpiteiden hyväksymiseksi on johtanut tilanteeseen, jossa tavoitteiden asettamisen ja tukemisen tavoitetaso vaihtelee suuresti jäsenvaltioiden välillä.

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2014/94/EU (43) luotiin puitteet vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotolle. Kyseisen direktiivin soveltamista koskevassa komission tiedonannossa (44) viitataan lataus- ja tankkausinfrastruktuurin epätasaiseen kehitykseen unionissa sekä puutteisiin yhteentoimivuudessa ja käyttäjäystävällisyydessä. Tiedonannossa todetaan, että selkeiden yhteisten menetelmien puuttuminen tavoitteiden asettamiseksi ja direktiivissä 2014/94/EU edellytettyjen kansallisten toimintakehysten mukaisten toimenpiteiden hyväksymiseksi on johtanut tilanteeseen, jossa tavoitteiden asettamisen ja tukemisen tavoitetaso vaihtelee suuresti jäsenvaltioiden välillä.
  Tämä puolestaan on johtanut siihen, että kaikkialla unionissa ei ole onnistuttu luomaan kattavaa ja valmista vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuriverkkoa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2014/94/EU (43) luotiin puitteet vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotolle. Kyseisen direktiivin soveltamista koskevassa komission tiedonannossa (44) viitataan lataus- ja tankkausinfrastruktuurin epätasaiseen kehitykseen unionissa sekä puutteisiin yhteentoimivuudessa ja käyttäjäystävällisyydessä. Tiedonannossa todetaan, että selkeiden yhteisten menetelmien puuttuminen tavoitteiden asettamiseksi ja direktiivissä 2014/94/EU edellytettyjen kansallisten toimintakehysten mukaisten toimenpiteiden hyväksymiseksi on johtanut tilanteeseen, jossa tavoitteiden asettamisen ja tukemisen tavoitetaso vaihtelee suuresti jäsenvaltioiden välillä.
  Tämä puolestaan on johtanut siihen, että kaikkialla unionissa ei ole onnistuttu luomaan kattavaa ja valmista vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuriverkkoa.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/631 (46) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/1242 (47) asetetaan jo hiilidioksidipäästönormit uusille henkilöautoille ja uusille kevyille hyötyajoneuvoille sekä tietyille raskaille hyötyajoneuvoille. Näiden välineiden
  odotetaan nopeuttavan
  erityisesti päästöttömien ajoneuvojen käyttöönottoa ja
  luovan
  siten kysyntää lataus- ja tankkausinfrastruktuurille. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/631 (46) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/1242 (47) asetetaan jo hiilidioksidipäästönormit uusille henkilöautoille ja uusille kevyille hyötyajoneuvoille sekä tietyille raskaille hyötyajoneuvoille. Näiden välineiden
  odotetaan nopeuttavan
  erityisesti päästöttömien ajoneuvojen käyttöönottoa ja
  luovan
  siten kysyntää lataus- ja tankkausinfrastruktuurille.

| (3) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/631 (46) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/1242 (47) asetetaan jo hiilidioksidipäästönormit uusille henkilöautoille ja uusille kevyille hyötyajoneuvoille sekä tietyille raskaille hyötyajoneuvoille. Näiden välineiden
  tarkistamisessa olisi varmistettava yhdenmukaisuus nykyisen asetuksen tarkistamisen kanssa, jotta varmistetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä ja käyttöönottoa tieliikenteessä koskevan kehyksen johdonmukaisuus ja jotta voidaan nopeuttaa
  erityisesti päästöttömien ajoneuvojen
  ja vaihtoehtoisten polttoaineiden
  käyttöönottoa ja
  luoda
  siten kysyntää lataus- ja tankkausinfrastruktuurille. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/631 (46) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/1242 (47) asetetaan jo hiilidioksidipäästönormit uusille henkilöautoille ja uusille kevyille hyötyajoneuvoille sekä tietyille raskaille hyötyajoneuvoille. Näiden välineiden
  tarkistamisessa olisi varmistettava yhdenmukaisuus nykyisen asetuksen tarkistamisen kanssa, jotta varmistetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä ja käyttöönottoa tieliikenteessä koskevan kehyksen johdonmukaisuus ja jotta voidaan nopeuttaa
  erityisesti päästöttömien ajoneuvojen
  ja vaihtoehtoisten polttoaineiden
  käyttöönottoa ja
  luoda
  siten kysyntää lataus- ja tankkausinfrastruktuurille.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | ReFuelEU Aviation (48) - ja FuelEU Maritime (49) -aloitteiden odotetaan lisäävän kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden tuotantoa ja käyttöä lento- ja meriliikenteessä. Vaikka kestävien lentopolttoaineiden käyttövaatimukset voivat suurelta osin täyttää nykyisellä tankkausinfrastruktuurilla, pysäköityjen ilma-alusten sähkönsyöttöön tarvitaan investointeja. FuelEU Maritime -aloitteessa asetetaan erityisesti maasähkön käyttöä koskevia vaatimuksia, jotka voidaan täyttää vain, jos TEN-T-satamissa otetaan käyttöön riittävä määrä maasähköjärjestelmiä. Näihin aloitteisiin ei kuitenkaan sisälly tarvittavaa polttoaineinfrastruktuuria koskevia säännöksiä, jotka ovat edellytys tavoitteiden saavuttamiselle. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

ReFuelEU Aviation (48) - ja FuelEU Maritime (49) -aloitteiden odotetaan lisäävän kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden tuotantoa ja käyttöä lento- ja meriliikenteessä. Vaikka kestävien lentopolttoaineiden käyttövaatimukset voivat suurelta osin täyttää nykyisellä tankkausinfrastruktuurilla, pysäköityjen ilma-alusten sähkönsyöttöön tarvitaan investointeja. FuelEU Maritime -aloitteessa asetetaan erityisesti maasähkön käyttöä koskevia vaatimuksia, jotka voidaan täyttää vain, jos TEN-T-satamissa otetaan käyttöön riittävä määrä maasähköjärjestelmiä. Näihin aloitteisiin ei kuitenkaan sisälly tarvittavaa polttoaineinfrastruktuuria koskevia säännöksiä, jotka ovat edellytys tavoitteiden saavuttamiselle.

| (4) | ReFuelEU Aviation (48) - ja FuelEU Maritime (49) -aloitteiden odotetaan lisäävän kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden tuotantoa ja käyttöä lento- ja meriliikenteessä. Vaikka kestävien lentopolttoaineiden käyttövaatimukset voivat suurelta osin täyttää nykyisellä tankkausinfrastruktuurilla, pysäköityjen ilma-alusten sähkönsyöttöön tarvitaan investointeja.
  Lisäksi jäsenvaltioiden ja komission olisi arvioitava lentoliikenteen vetymarkkinoiden nykytilaa ja tulevaa kehitystä sekä huolehdittava siitä, että laaditaan toteutettavuustutkimus, joka koskee asiaankuuluvan infrastruktuurin käyttöönottoa ilma-alusten tehonsyötössä, mukaan lukien tarvittaessa suunnitelma vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta lentoasemilla, erityisesti ilma-alusten vetytankkauksen ja sähkölatauksen osalta.
  FuelEU Maritime -aloitteessa asetetaan erityisesti maasähkön käyttöä koskevia vaatimuksia, jotka voidaan täyttää vain, jos TEN-T-satamissa otetaan käyttöön riittävä määrä maasähköjärjestelmiä. Näihin aloitteisiin ei kuitenkaan sisälly tarvittavaa polttoaineinfrastruktuuria koskevia säännöksiä, jotka ovat edellytys tavoitteiden saavuttamiselle. |
| --- | --- |

(4)

ReFuelEU Aviation (48) - ja FuelEU Maritime (49) -aloitteiden odotetaan lisäävän kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden tuotantoa ja käyttöä lento- ja meriliikenteessä. Vaikka kestävien lentopolttoaineiden käyttövaatimukset voivat suurelta osin täyttää nykyisellä tankkausinfrastruktuurilla, pysäköityjen ilma-alusten sähkönsyöttöön tarvitaan investointeja.
  Lisäksi jäsenvaltioiden ja komission olisi arvioitava lentoliikenteen vetymarkkinoiden nykytilaa ja tulevaa kehitystä sekä huolehdittava siitä, että laaditaan toteutettavuustutkimus, joka koskee asiaankuuluvan infrastruktuurin käyttöönottoa ilma-alusten tehonsyötössä, mukaan lukien tarvittaessa suunnitelma vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta lentoasemilla, erityisesti ilma-alusten vetytankkauksen ja sähkölatauksen osalta.
  FuelEU Maritime -aloitteessa asetetaan erityisesti maasähkön käyttöä koskevia vaatimuksia, jotka voidaan täyttää vain, jos TEN-T-satamissa otetaan käyttöön riittävä määrä maasähköjärjestelmiä. Näihin aloitteisiin ei kuitenkaan sisälly tarvittavaa polttoaineinfrastruktuuria koskevia säännöksiä, jotka ovat edellytys tavoitteiden saavuttamiselle.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Sen vuoksi kaikkia liikennemuotoja olisi käsiteltävä yhdellä säädöksellä, jossa olisi otettava huomioon erilaiset vaihtoehtoiset polttoaineet. Päästöttömien voimansiirtoteknologioiden käyttö on eri kehitysvaiheissa eri liikennemuodoissa. Erityisesti tieliikenteessä akkukäyttöiset sähköajoneuvot ja ladattavat hybridiajoneuvot yleistyvät nopeasti. Myös vetypolttokennokäyttöisiä tieliikenteen moottoriajoneuvoja on saatavilla markkinoilla. Lisäksi pienempiä vety- ja akkukäyttöisiä sähköaluksia ja vetypolttokennojunia otetaan käyttöön parhaillaan eri hankkeissa ja ensimmäisissä kaupallisissa toiminnoissa, ja laajaa kaupallista käyttöönottoa odotetaan lähivuosina. Sitä vastoin ilmailu- ja vesiliikenneala ovat edelleen riippuvaisia nestemäisistä ja kaasumaisista polttoaineista, sillä päästöttömien ja vähäpäästöisten voimalinjaratkaisujen odotetaan tulevan markkinoille vasta vuoden 2030 tienoilla ja varsinkin ilmailualalla vielä myöhemmin, sillä täysimittainen kaupallistaminen on hidasta. Fossiilisten kaasumaisten tai nestemäisten polttoaineiden
  käyttö on
  mahdollista vain, jos se on selkeästi nivottu selkeään hiilestä irtautumisen polkuun, joka on unionin ilmastoneutraaliutta koskevan pitkän aikavälin tavoitteen mukainen edellyttäen, että tällaisiin polttoaineisiin sekoitetaan yhä enenevässä määrin uusiutuvia polttoaineita, kuten biometaania, kehittyneitä biopolttoaineita tai uusiutuvia ja vähähiilisiä synteettisiä kaasumaisia ja nestemäisiä polttoaineita, tai niitä korvataan tallaisia uusiutuvilla polttoaineilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Sen vuoksi kaikkia liikennemuotoja olisi käsiteltävä yhdellä säädöksellä, jossa olisi otettava huomioon erilaiset vaihtoehtoiset polttoaineet. Päästöttömien voimansiirtoteknologioiden käyttö on eri kehitysvaiheissa eri liikennemuodoissa. Erityisesti tieliikenteessä akkukäyttöiset sähköajoneuvot ja ladattavat hybridiajoneuvot yleistyvät nopeasti. Myös vetypolttokennokäyttöisiä tieliikenteen moottoriajoneuvoja on saatavilla markkinoilla. Lisäksi pienempiä vety- ja akkukäyttöisiä sähköaluksia ja vetypolttokennojunia otetaan käyttöön parhaillaan eri hankkeissa ja ensimmäisissä kaupallisissa toiminnoissa, ja laajaa kaupallista käyttöönottoa odotetaan lähivuosina. Sitä vastoin ilmailu- ja vesiliikenneala ovat edelleen riippuvaisia nestemäisistä ja kaasumaisista polttoaineista, sillä päästöttömien ja vähäpäästöisten voimalinjaratkaisujen odotetaan tulevan markkinoille vasta vuoden 2030 tienoilla ja varsinkin ilmailualalla vielä myöhemmin, sillä täysimittainen kaupallistaminen on hidasta. Fossiilisten kaasumaisten tai nestemäisten polttoaineiden
  käyttö on
  mahdollista vain, jos se on selkeästi nivottu selkeään hiilestä irtautumisen polkuun, joka on unionin ilmastoneutraaliutta koskevan pitkän aikavälin tavoitteen mukainen edellyttäen, että tällaisiin polttoaineisiin sekoitetaan yhä enenevässä määrin uusiutuvia polttoaineita, kuten biometaania, kehittyneitä biopolttoaineita tai uusiutuvia ja vähähiilisiä synteettisiä kaasumaisia ja nestemäisiä polttoaineita, tai niitä korvataan tallaisia uusiutuvilla polttoaineilla.

| (5) | Sen vuoksi kaikkia liikennemuotoja olisi käsiteltävä yhdellä säädöksellä, jossa olisi otettava huomioon erilaiset vaihtoehtoiset polttoaineet. Päästöttömien voimansiirtoteknologioiden käyttö on eri kehitysvaiheissa eri liikennemuodoissa
  ja eri jäsenvaltioissa ja alueilla
  . Erityisesti tieliikenteessä akkukäyttöiset sähköajoneuvot ja ladattavat hybridiajoneuvot yleistyvät nopeasti
  , minkä vuoksi näille kypsille teknologioille täytyy asettaa kunnianhimoisempia tavoitteita
  . Myös vetypolttokennokäyttöisiä tieliikenteen moottoriajoneuvoja on saatavilla markkinoilla
  , vaikkakin vähäisemmässä määrin
  . Lisäksi pienempiä vety- ja akkukäyttöisiä sähköaluksia ja vetypolttokennojunia otetaan käyttöön parhaillaan eri hankkeissa ja ensimmäisissä kaupallisissa toiminnoissa, ja laajaa kaupallista käyttöönottoa odotetaan lähivuosina. Sitä vastoin ilmailu- ja vesiliikenneala ovat edelleen riippuvaisia nestemäisistä ja kaasumaisista polttoaineista, sillä päästöttömien ja vähäpäästöisten voimalinjaratkaisujen odotetaan tulevan markkinoille vasta vuoden 2030 tienoilla ja varsinkin ilmailualalla vielä myöhemmin, sillä täysimittainen kaupallistaminen on hidasta.
  Unionin olisi tehostettava toimiaan
  fossiilisten kaasumaisten tai nestemäisten polttoaineiden
  asteittaiseksi käytöstä poistamiseksi ja edistettävä uusiutuvia vaihtoehtoja, ja fossiilisten polttoaineiden käytön olisi oltava
  mahdollista vain, jos se on selkeästi nivottu selkeään hiilestä irtautumisen polkuun, joka on unionin ilmastoneutraaliutta koskevan pitkän aikavälin tavoitteen mukainen edellyttäen, että tällaisiin polttoaineisiin sekoitetaan yhä enenevässä määrin uusiutuvia polttoaineita, kuten biometaania, kehittyneitä biopolttoaineita tai uusiutuvia ja vähähiilisiä synteettisiä kaasumaisia ja nestemäisiä polttoaineita, tai niitä korvataan tallaisia uusiutuvilla polttoaineilla. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi kaikkia liikennemuotoja olisi käsiteltävä yhdellä säädöksellä, jossa olisi otettava huomioon erilaiset vaihtoehtoiset polttoaineet. Päästöttömien voimansiirtoteknologioiden käyttö on eri kehitysvaiheissa eri liikennemuodoissa
  ja eri jäsenvaltioissa ja alueilla
  . Erityisesti tieliikenteessä akkukäyttöiset sähköajoneuvot ja ladattavat hybridiajoneuvot yleistyvät nopeasti
  , minkä vuoksi näille kypsille teknologioille täytyy asettaa kunnianhimoisempia tavoitteita
  . Myös vetypolttokennokäyttöisiä tieliikenteen moottoriajoneuvoja on saatavilla markkinoilla
  , vaikkakin vähäisemmässä määrin
  . Lisäksi pienempiä vety- ja akkukäyttöisiä sähköaluksia ja vetypolttokennojunia otetaan käyttöön parhaillaan eri hankkeissa ja ensimmäisissä kaupallisissa toiminnoissa, ja laajaa kaupallista käyttöönottoa odotetaan lähivuosina. Sitä vastoin ilmailu- ja vesiliikenneala ovat edelleen riippuvaisia nestemäisistä ja kaasumaisista polttoaineista, sillä päästöttömien ja vähäpäästöisten voimalinjaratkaisujen odotetaan tulevan markkinoille vasta vuoden 2030 tienoilla ja varsinkin ilmailualalla vielä myöhemmin, sillä täysimittainen kaupallistaminen on hidasta.
  Unionin olisi tehostettava toimiaan
  fossiilisten kaasumaisten tai nestemäisten polttoaineiden
  asteittaiseksi käytöstä poistamiseksi ja edistettävä uusiutuvia vaihtoehtoja, ja fossiilisten polttoaineiden käytön olisi oltava
  mahdollista vain, jos se on selkeästi nivottu selkeään hiilestä irtautumisen polkuun, joka on unionin ilmastoneutraaliutta koskevan pitkän aikavälin tavoitteen mukainen edellyttäen, että tällaisiin polttoaineisiin sekoitetaan yhä enenevässä määrin uusiutuvia polttoaineita, kuten biometaania, kehittyneitä biopolttoaineita tai uusiutuvia ja vähähiilisiä synteettisiä kaasumaisia ja nestemäisiä polttoaineita, tai niitä korvataan tallaisia uusiutuvilla polttoaineilla.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Tällaisia biopolttoaineita ja synteettisiä polttoaineita, joilla korvataan dieseliä, bensiiniä ja lentopetrolia, voidaan tuottaa eri raaka-aineista, ja niitä voidaan sekoittaa fossiilisiin polttoaineisiin erittäin korkeilla sekoitussuhteilla.
  Niitä
  voidaan teknisesti käyttää nykyisellä kulkuneuvoteknologialla vähäisin mukautuksin. Uusiutuvaa metanolia voidaan käyttää myös sisävesiliikenteessä ja lähimerenkulussa. Synteettisillä ja parafiinisilla polttoaineilla voidaan vähentää fossiilisten polttoaineiden käyttöä liikenteen energianlähteenä. Kaikkia näitä polttoaineita voidaan jakaa, varastoida ja käyttää olemassa olevan infrastruktuurin tai tarvittaessa samantyyppisen infrastruktuurin kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Tällaisia biopolttoaineita ja synteettisiä polttoaineita, joilla korvataan dieseliä, bensiiniä ja lentopetrolia, voidaan tuottaa eri raaka-aineista, ja niitä voidaan sekoittaa fossiilisiin polttoaineisiin erittäin korkeilla sekoitussuhteilla.
  Niitä
  voidaan teknisesti käyttää nykyisellä kulkuneuvoteknologialla vähäisin mukautuksin. Uusiutuvaa metanolia voidaan käyttää myös sisävesiliikenteessä ja lähimerenkulussa. Synteettisillä ja parafiinisilla polttoaineilla voidaan vähentää fossiilisten polttoaineiden käyttöä liikenteen energianlähteenä. Kaikkia näitä polttoaineita voidaan jakaa, varastoida ja käyttää olemassa olevan infrastruktuurin tai tarvittaessa samantyyppisen infrastruktuurin kanssa.

| (6) | Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämispotentiaalin maksimoimiseksi
  tällaisia biopolttoaineita
  , myös biokaasua,
  ja synteettisiä polttoaineita, joilla korvataan dieseliä, bensiiniä ja lentopetrolia, voidaan tuottaa eri raaka-aineista, ja niitä voidaan sekoittaa fossiilisiin polttoaineisiin erittäin korkeilla sekoitussuhteilla.
  Tämä on erityisen tärkeää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ilmailu- ja meriliikennealalla, joiden sähköistyminen on hitaampaa. Näitä polttoaineita
  voidaan teknisesti käyttää nykyisellä kulkuneuvoteknologialla vähäisin mukautuksin. Uusiutuvaa metanolia voidaan käyttää myös sisävesiliikenteessä ja lähimerenkulussa. Synteettisillä ja parafiinisilla polttoaineilla voidaan vähentää fossiilisten polttoaineiden käyttöä liikenteen energianlähteenä. Kaikkia näitä polttoaineita voidaan jakaa, varastoida ja käyttää olemassa olevan infrastruktuurin tai tarvittaessa samantyyppisen infrastruktuurin kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämispotentiaalin maksimoimiseksi
  tällaisia biopolttoaineita
  , myös biokaasua,
  ja synteettisiä polttoaineita, joilla korvataan dieseliä, bensiiniä ja lentopetrolia, voidaan tuottaa eri raaka-aineista, ja niitä voidaan sekoittaa fossiilisiin polttoaineisiin erittäin korkeilla sekoitussuhteilla.
  Tämä on erityisen tärkeää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ilmailu- ja meriliikennealalla, joiden sähköistyminen on hitaampaa. Näitä polttoaineita
  voidaan teknisesti käyttää nykyisellä kulkuneuvoteknologialla vähäisin mukautuksin. Uusiutuvaa metanolia voidaan käyttää myös sisävesiliikenteessä ja lähimerenkulussa. Synteettisillä ja parafiinisilla polttoaineilla voidaan vähentää fossiilisten polttoaineiden käyttöä liikenteen energianlähteenä. Kaikkia näitä polttoaineita voidaan jakaa, varastoida ja käyttää olemassa olevan infrastruktuurin tai tarvittaessa samantyyppisen infrastruktuurin kanssa.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 a) | On tärkeää noudattaa teknologianeutraaliuden ja energiatehokkuuden yleisiä periaatteita ensisijaisesti niissä teknologioissa, jotka ovat tarpeen ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi, koska osa lähitulevaisuudessa tarvittavista teknologioista edellyttää edelleen investointeja tutkimukseen ja kehittämiseen, samalla kun säilytetään erilaisten vaihtoehtoisten teknologioiden välinen kilpailu markkinoilla ottaen asianmukaisesti huomioon kohtuuhintaisuus ja jäsenvaltioiden erilaiset lähtökohdat. |

Komission teksti

Tarkistus

(6 a)

On tärkeää noudattaa teknologianeutraaliuden ja energiatehokkuuden yleisiä periaatteita ensisijaisesti niissä teknologioissa, jotka ovat tarpeen ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi, koska osa lähitulevaisuudessa tarvittavista teknologioista edellyttää edelleen investointeja tutkimukseen ja kehittämiseen, samalla kun säilytetään erilaisten vaihtoehtoisten teknologioiden välinen kilpailu markkinoilla ottaen asianmukaisesti huomioon kohtuuhintaisuus ja jäsenvaltioiden erilaiset lähtökohdat.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Nesteytetyllä maakaasulla on todennäköisesti
  jatkuva
  rooli meriliikenteessä, jossa ei tällä hetkellä ole taloudellisesti kannattavaa päästötöntä voimalinjateknologiaa. Älykkään ja kestävän liikkuvuuden strategiaa koskevassa tiedonannossa todetaan, että päästöttömiä merialuksia voidaan saada markkinoille vuoteen 2030 mennessä. Aluskannan korvaaminen olisi toteutettava asteittain alusten pitkän käyttöiän vuoksi. Toisin kuin meriliikenteessä, päästöttömien voimansiirtoteknologioiden, kuten vedyn ja sähkön, odotetaan tulevan markkinoille nopeammin sisävesiliikenteessä, jossa alukset ovat yleensä pienempiä ja etäisyydet lyhyempiä. Nesteytetyllä maakaasulla ei enää odoteta olevan merkittävää roolia tällä alalla. Nesteytetyn maakaasun kaltaiset liikenteen polttoaineet on enenevässä määrin irrotettava hiilestä esimerkiksi sekoittamalla niihin nesteytettyä biometaania (nesteytetty biomaakaasu) tai uusiutuvia ja vähähiilisiä synteettisiä kaasumaisia sähkön avulla tuotettuja polttoaineita (e-kaasuja) tai korvaamalla ne niillä. Näitä vähähiilistettyjä polttoaineita voidaan käyttää samassa infrastruktuurissa kuin kaasumaisia fossiilisia polttoaineita, mikä mahdollistaa asteittaisen siirtymisen kohti vähähiilisiä polttoaineita. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Nesteytetyllä maakaasulla on todennäköisesti
  jatkuva
  rooli meriliikenteessä, jossa ei tällä hetkellä ole taloudellisesti kannattavaa päästötöntä voimalinjateknologiaa. Älykkään ja kestävän liikkuvuuden strategiaa koskevassa tiedonannossa todetaan, että päästöttömiä merialuksia voidaan saada markkinoille vuoteen 2030 mennessä. Aluskannan korvaaminen olisi toteutettava asteittain alusten pitkän käyttöiän vuoksi. Toisin kuin meriliikenteessä, päästöttömien voimansiirtoteknologioiden, kuten vedyn ja sähkön, odotetaan tulevan markkinoille nopeammin sisävesiliikenteessä, jossa alukset ovat yleensä pienempiä ja etäisyydet lyhyempiä. Nesteytetyllä maakaasulla ei enää odoteta olevan merkittävää roolia tällä alalla. Nesteytetyn maakaasun kaltaiset liikenteen polttoaineet on enenevässä määrin irrotettava hiilestä esimerkiksi sekoittamalla niihin nesteytettyä biometaania (nesteytetty biomaakaasu) tai uusiutuvia ja vähähiilisiä synteettisiä kaasumaisia sähkön avulla tuotettuja polttoaineita (e-kaasuja) tai korvaamalla ne niillä. Näitä vähähiilistettyjä polttoaineita voidaan käyttää samassa infrastruktuurissa kuin kaasumaisia fossiilisia polttoaineita, mikä mahdollistaa asteittaisen siirtymisen kohti vähähiilisiä polttoaineita.

| (7) | Nesteytetyn maakaasun pitkäaikainen käyttö ei ole unionin ilmastoneutraaliustavoitteen mukaista. Sen vuoksi nesteytetty maakaasu olisi poistettava asteittain käytöstä meriliikenteessä mahdollisimman pian ja korvattava kestävämmillä vaihtoehdoilla. Lyhyellä aikavälillä
  nesteytetyllä maakaasulla on
  kuitenkin
  todennäköisesti
  siirtymävaiheessa
  rooli meriliikenteessä, jossa ei tällä hetkellä ole taloudellisesti kannattavaa päästötöntä voimalinjateknologiaa. Älykkään ja kestävän liikkuvuuden strategiaa koskevassa tiedonannossa todetaan, että päästöttömiä merialuksia voidaan saada markkinoille vuoteen 2030 mennessä
  , ja tällaisia hankkeita toteutetaan jo parhaillaan
  .
  Tähän liittyvää kehitystä olisi edistettävä, sitä olisi seurattava asianmukaisesti ja siitä olisi raportoitava.
  Aluskannan korvaaminen olisi toteutettava asteittain alusten pitkän käyttöiän vuoksi.
  Kun otetaan huomioon nesteytetyn maakaasun rooli siirtymävaiheessa, nesteytetyn maakaasun alustankkausinfrastruktuurin saatavuuden satamissa olisi oltava kysyntälähtöistä erityisesti uusia julkisia investointeja ajatellen.
  Toisin kuin meriliikenteessä,
  päästöttömät voimansiirtoteknologiat
  , kuten
  vety
  ja
  sähkö
  ,
  alkavat olla kypsää teknologiaa ja niiden
  odotetaan tulevan markkinoille nopeammin sisävesiliikenteessä, jossa alukset ovat yleensä pienempiä ja etäisyydet lyhyempiä
  , ja niillä voisi olla suuri merkitys meriliikenteelle päästöttömien käyttövoimaratkaisujen laajemman käyttöönoton kannalta
  . Nesteytetyllä maakaasulla ei enää odoteta olevan merkittävää roolia tällä alalla. Nesteytetyn maakaasun kaltaiset liikenteen polttoaineet on enenevässä määrin irrotettava hiilestä esimerkiksi sekoittamalla niihin nesteytettyä biometaania (nesteytetty biomaakaasu) tai uusiutuvia ja vähähiilisiä synteettisiä kaasumaisia sähkön avulla tuotettuja polttoaineita (e-kaasuja) tai korvaamalla ne niillä. Näitä vähähiilistettyjä polttoaineita voidaan käyttää samassa infrastruktuurissa kuin kaasumaisia fossiilisia polttoaineita, mikä mahdollistaa asteittaisen siirtymisen kohti vähähiilisiä polttoaineita. |
| --- | --- |

(7)

Nesteytetyn maakaasun pitkäaikainen käyttö ei ole unionin ilmastoneutraaliustavoitteen mukaista. Sen vuoksi nesteytetty maakaasu olisi poistettava asteittain käytöstä meriliikenteessä mahdollisimman pian ja korvattava kestävämmillä vaihtoehdoilla. Lyhyellä aikavälillä
  nesteytetyllä maakaasulla on
  kuitenkin
  todennäköisesti
  siirtymävaiheessa
  rooli meriliikenteessä, jossa ei tällä hetkellä ole taloudellisesti kannattavaa päästötöntä voimalinjateknologiaa. Älykkään ja kestävän liikkuvuuden strategiaa koskevassa tiedonannossa todetaan, että päästöttömiä merialuksia voidaan saada markkinoille vuoteen 2030 mennessä
  , ja tällaisia hankkeita toteutetaan jo parhaillaan
  .
  Tähän liittyvää kehitystä olisi edistettävä, sitä olisi seurattava asianmukaisesti ja siitä olisi raportoitava.
  Aluskannan korvaaminen olisi toteutettava asteittain alusten pitkän käyttöiän vuoksi.
  Kun otetaan huomioon nesteytetyn maakaasun rooli siirtymävaiheessa, nesteytetyn maakaasun alustankkausinfrastruktuurin saatavuuden satamissa olisi oltava kysyntälähtöistä erityisesti uusia julkisia investointeja ajatellen.
  Toisin kuin meriliikenteessä,
  päästöttömät voimansiirtoteknologiat
  , kuten
  vety
  ja
  sähkö
  ,
  alkavat olla kypsää teknologiaa ja niiden
  odotetaan tulevan markkinoille nopeammin sisävesiliikenteessä, jossa alukset ovat yleensä pienempiä ja etäisyydet lyhyempiä
  , ja niillä voisi olla suuri merkitys meriliikenteelle päästöttömien käyttövoimaratkaisujen laajemman käyttöönoton kannalta
  . Nesteytetyllä maakaasulla ei enää odoteta olevan merkittävää roolia tällä alalla. Nesteytetyn maakaasun kaltaiset liikenteen polttoaineet on enenevässä määrin irrotettava hiilestä esimerkiksi sekoittamalla niihin nesteytettyä biometaania (nesteytetty biomaakaasu) tai uusiutuvia ja vähähiilisiä synteettisiä kaasumaisia sähkön avulla tuotettuja polttoaineita (e-kaasuja) tai korvaamalla ne niillä. Näitä vähähiilistettyjä polttoaineita voidaan käyttää samassa infrastruktuurissa kuin kaasumaisia fossiilisia polttoaineita, mikä mahdollistaa asteittaisen siirtymisen kohti vähähiilisiä polttoaineita.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Yleisesti saatavilla olevan kevyiden sähköajoneuvojen latausinfrastruktuurin käyttöönotto on ollut epätasaista eri puolilla unionia. Epätasaisen jakautumisen jatkuminen hidastaisi tällaisten ajoneuvojen käyttöönottoa ja heikentäisi liikenneyhteyksiä eri puolilla unionia. Kansallisten tavoitetasojen ja lähestymistapojen jatkuvat erot
  eivät luo
  pitkän aikavälin
  varmuutta
  , jota tarvitaan merkittäviin markkinainvestointeihin. Jäsenvaltioille kansallisella tasolla asetettavien pakollisten vähimmäistavoitteiden olisi sen vuoksi tarjottava politiikalle suuntaviivoja ja täydennettävä kansallisia toimintakehyksiä. Tässä lähestymistavassa olisi yhdistettävä kansalliset ajoneuvokantaperusteiset tavoitteet ja Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) etäisyysperusteiset tavoitteet. Kansallisilla ajoneuvokantaperusteisilla tavoitteilla olisi varmistettava, että ajoneuvojen yleistymiseen kussakin jäsenvaltiossa vastataan riittävällä yleisesti saatavilla olevalla latausinfrastruktuurilla. TEN-T-verkon etäisyysperusteisilla tavoitteilla olisi varmistettava sähkölatauspisteiden täysi kattavuus unionin päätieverkostoissa ja siten varmistettava helppo ja saumaton liikenne kaikkialla unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Yleisesti saatavilla olevan kevyiden sähköajoneuvojen latausinfrastruktuurin käyttöönotto on ollut epätasaista eri puolilla unionia. Epätasaisen jakautumisen jatkuminen hidastaisi tällaisten ajoneuvojen käyttöönottoa ja heikentäisi liikenneyhteyksiä eri puolilla unionia. Kansallisten tavoitetasojen ja lähestymistapojen jatkuvat erot
  eivät luo
  pitkän aikavälin
  varmuutta
  , jota tarvitaan merkittäviin markkinainvestointeihin. Jäsenvaltioille kansallisella tasolla asetettavien pakollisten vähimmäistavoitteiden olisi sen vuoksi tarjottava politiikalle suuntaviivoja ja täydennettävä kansallisia toimintakehyksiä. Tässä lähestymistavassa olisi yhdistettävä kansalliset ajoneuvokantaperusteiset tavoitteet ja Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) etäisyysperusteiset tavoitteet. Kansallisilla ajoneuvokantaperusteisilla tavoitteilla olisi varmistettava, että ajoneuvojen yleistymiseen kussakin jäsenvaltiossa vastataan riittävällä yleisesti saatavilla olevalla latausinfrastruktuurilla. TEN-T-verkon etäisyysperusteisilla tavoitteilla olisi varmistettava sähkölatauspisteiden täysi kattavuus unionin päätieverkostoissa ja siten varmistettava helppo ja saumaton liikenne kaikkialla unionissa.

| (9) | Yleisesti saatavilla olevan kevyiden sähköajoneuvojen latausinfrastruktuurin käyttöönotto on ollut epätasaista eri puolilla unionia
  ja sen alueita
  . Epätasaisen jakautumisen jatkuminen hidastaisi tällaisten ajoneuvojen käyttöönottoa ja heikentäisi liikenneyhteyksiä eri puolilla unionia. Kansallisten tavoitetasojen ja lähestymistapojen jatkuvat erot
  haittaavat kipeästi kaivattua liikennealan kestävää siirtymää eivätkä myötävaikuta sellaisen
  pitkän aikavälin
  varmuuden luomiseen
  , jota tarvitaan merkittäviin markkinainvestointeihin. Jäsenvaltioille kansallisella tasolla asetettavien pakollisten vähimmäistavoitteiden olisi sen vuoksi tarjottava politiikalle suuntaviivoja ja täydennettävä kansallisia toimintakehyksiä. Tässä lähestymistavassa olisi yhdistettävä kansalliset ajoneuvokantaperusteiset tavoitteet ja Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) etäisyysperusteiset tavoitteet. Kansallisilla ajoneuvokantaperusteisilla tavoitteilla olisi varmistettava, että ajoneuvojen yleistymiseen kussakin jäsenvaltiossa vastataan riittävällä yleisesti saatavilla olevalla latausinfrastruktuurilla
  erityisesti maantieteellisillä alueilla, joilla on harvinaisempaa, että kevyen hyötyajoneuvon omistaja omistaa yksityisen pysäköintipaikan
  .
  Keskuksiin, joissa asukastiheys on suhteellisesti suurempi ja sähköajoneuvojen markkinaosuus suurempi, on tarpeen kiinnittää erityistä huomiota, ja niissä myös kansallisen käyttöönottotahdin olisi oltava tiukempi. Markkinoiden olisi säädeltävä itseään, kun tietynsuuruinen sähköajoneuvokanta on saavutettu tietyssä jäsenvaltiossa.
  TEN-T-verkon etäisyysperusteisilla tavoitteilla olisi varmistettava sähkölatauspisteiden täysi kattavuus unionin päätieverkostoissa ja siten varmistettava helppo ja saumaton liikenne kaikkialla unionissa
  , myös liikenne unionin syrjäisimmillä alueilla ja saarilla ja niille suuntautuva liikenne, elleivät kustannukset ole suhteettomat hyötyihin nähden, jolloin jäsenvaltiot voivat tehdä poikkeuksia tai harkita sähköverkon ulkopuolisen infrastruktuurin kehittämistä. Tällaisen infrastruktuuriverkoston kehittäminen helpottaisi kaikkien unionin alueiden, myös syrjäisimpien alueiden ja muiden syrjäisten alueiden tai maaseutualueiden, saavutettavuutta ja yhteyksiä ja vahvistaisi niiden välistä sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(9)

Yleisesti saatavilla olevan kevyiden sähköajoneuvojen latausinfrastruktuurin käyttöönotto on ollut epätasaista eri puolilla unionia
  ja sen alueita
  . Epätasaisen jakautumisen jatkuminen hidastaisi tällaisten ajoneuvojen käyttöönottoa ja heikentäisi liikenneyhteyksiä eri puolilla unionia. Kansallisten tavoitetasojen ja lähestymistapojen jatkuvat erot
  haittaavat kipeästi kaivattua liikennealan kestävää siirtymää eivätkä myötävaikuta sellaisen
  pitkän aikavälin
  varmuuden luomiseen
  , jota tarvitaan merkittäviin markkinainvestointeihin. Jäsenvaltioille kansallisella tasolla asetettavien pakollisten vähimmäistavoitteiden olisi sen vuoksi tarjottava politiikalle suuntaviivoja ja täydennettävä kansallisia toimintakehyksiä. Tässä lähestymistavassa olisi yhdistettävä kansalliset ajoneuvokantaperusteiset tavoitteet ja Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) etäisyysperusteiset tavoitteet. Kansallisilla ajoneuvokantaperusteisilla tavoitteilla olisi varmistettava, että ajoneuvojen yleistymiseen kussakin jäsenvaltiossa vastataan riittävällä yleisesti saatavilla olevalla latausinfrastruktuurilla
  erityisesti maantieteellisillä alueilla, joilla on harvinaisempaa, että kevyen hyötyajoneuvon omistaja omistaa yksityisen pysäköintipaikan
  .
  Keskuksiin, joissa asukastiheys on suhteellisesti suurempi ja sähköajoneuvojen markkinaosuus suurempi, on tarpeen kiinnittää erityistä huomiota, ja niissä myös kansallisen käyttöönottotahdin olisi oltava tiukempi. Markkinoiden olisi säädeltävä itseään, kun tietynsuuruinen sähköajoneuvokanta on saavutettu tietyssä jäsenvaltiossa.
  TEN-T-verkon etäisyysperusteisilla tavoitteilla olisi varmistettava sähkölatauspisteiden täysi kattavuus unionin päätieverkostoissa ja siten varmistettava helppo ja saumaton liikenne kaikkialla unionissa
  , myös liikenne unionin syrjäisimmillä alueilla ja saarilla ja niille suuntautuva liikenne, elleivät kustannukset ole suhteettomat hyötyihin nähden, jolloin jäsenvaltiot voivat tehdä poikkeuksia tai harkita sähköverkon ulkopuolisen infrastruktuurin kehittämistä. Tällaisen infrastruktuuriverkoston kehittäminen helpottaisi kaikkien unionin alueiden, myös syrjäisimpien alueiden ja muiden syrjäisten alueiden tai maaseutualueiden, saavutettavuutta ja yhteyksiä ja vahvistaisi niiden välistä sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Kansalliset ajoneuvokantaperusteiset tavoitteet olisi asetettava
  kyseisessä jäsenvaltiossa
  rekisteröityjen sähköajoneuvojen
  kokonaismäärän perusteella
  käyttäen yhteistä menetelmää, jossa otetaan huomioon teknologian kehitys, kuten sähköajoneuvojen lisääntynyt ajotoimintasäde tai sellaisten pikalatauspisteiden yleistyminen markkinoilla, jotka voivat ladata suuremman määrän ajoneuvoja latauspistettä kohti kuin tavanomaiset latauspisteet. Menetelmässä on otettava huomioon myös akkukäyttöisten sähköajoneuvojen ja ladattavien hybridiajoneuvojen erilaiset lataustarpeet. Menetelmän, jolla asetetaan normit kansalliseen ajoneuvokantaan perustuville, yleisesti saatavilla olevan latausinfrastruktuurin suurinta kokonaisantotehoa koskeville tavoitteille, olisi mahdollistettava riittävä joustavuus jäsenvaltioissa käytettävien erilaisten latausteknologioiden suhteen. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Kansalliset ajoneuvokantaperusteiset tavoitteet olisi asetettava
  kyseisessä jäsenvaltiossa
  rekisteröityjen sähköajoneuvojen
  kokonaismäärän perusteella
  käyttäen yhteistä menetelmää, jossa otetaan huomioon teknologian kehitys, kuten sähköajoneuvojen lisääntynyt ajotoimintasäde tai sellaisten pikalatauspisteiden yleistyminen markkinoilla, jotka voivat ladata suuremman määrän ajoneuvoja latauspistettä kohti kuin tavanomaiset latauspisteet. Menetelmässä on otettava huomioon myös akkukäyttöisten sähköajoneuvojen ja ladattavien hybridiajoneuvojen erilaiset lataustarpeet. Menetelmän, jolla asetetaan normit kansalliseen ajoneuvokantaan perustuville, yleisesti saatavilla olevan latausinfrastruktuurin suurinta kokonaisantotehoa koskeville tavoitteille, olisi mahdollistettava riittävä joustavuus jäsenvaltioissa käytettävien erilaisten latausteknologioiden suhteen.

| (10) | Kansalliset ajoneuvokantaperusteiset tavoitteet olisi asetettava
  sen perusteella, mikä on
  rekisteröityjen sähköajoneuvojen
  osuus kyseisen jäsenvaltion koko ajoneuvokannasta,
  käyttäen yhteistä menetelmää, jossa otetaan huomioon teknologian kehitys, kuten sähköajoneuvojen lisääntynyt ajotoimintasäde tai sellaisten pikalatauspisteiden yleistyminen markkinoilla, jotka voivat ladata suuremman määrän ajoneuvoja latauspistettä kohti kuin tavanomaiset latauspisteet. Menetelmässä on otettava huomioon myös akkukäyttöisten sähköajoneuvojen ja ladattavien hybridiajoneuvojen erilaiset lataustarpeet
  sekä asukasluku ja sähköajoneuvojen markkinaosuudet
  . Menetelmän, jolla asetetaan normit kansalliseen ajoneuvokantaan perustuville, yleisesti saatavilla olevan latausinfrastruktuurin suurinta kokonaisantotehoa koskeville tavoitteille, olisi mahdollistettava riittävä joustavuus jäsenvaltioissa käytettävien erilaisten latausteknologioiden suhteen.
  Lisäksi komission olisi arvioitava, miten ajoneuvot, joissa on integroituja aurinkopaneeleja, voivat vaikuttaa yleisesti saatavilla olevan latausinfrastruktuurin käyttöönottoon ja tarvittaessa tämän asetuksen mukaisten latausinfrastruktuurin käyttöönottoa koskevien tavoitteiden vastaavaan mukauttamiseen. |
| --- | --- |

(10)

Kansalliset ajoneuvokantaperusteiset tavoitteet olisi asetettava
  sen perusteella, mikä on
  rekisteröityjen sähköajoneuvojen
  osuus kyseisen jäsenvaltion koko ajoneuvokannasta,
  käyttäen yhteistä menetelmää, jossa otetaan huomioon teknologian kehitys, kuten sähköajoneuvojen lisääntynyt ajotoimintasäde tai sellaisten pikalatauspisteiden yleistyminen markkinoilla, jotka voivat ladata suuremman määrän ajoneuvoja latauspistettä kohti kuin tavanomaiset latauspisteet. Menetelmässä on otettava huomioon myös akkukäyttöisten sähköajoneuvojen ja ladattavien hybridiajoneuvojen erilaiset lataustarpeet
  sekä asukasluku ja sähköajoneuvojen markkinaosuudet
  . Menetelmän, jolla asetetaan normit kansalliseen ajoneuvokantaan perustuville, yleisesti saatavilla olevan latausinfrastruktuurin suurinta kokonaisantotehoa koskeville tavoitteille, olisi mahdollistettava riittävä joustavuus jäsenvaltioissa käytettävien erilaisten latausteknologioiden suhteen.
  Lisäksi komission olisi arvioitava, miten ajoneuvot, joissa on integroituja aurinkopaneeleja, voivat vaikuttaa yleisesti saatavilla olevan latausinfrastruktuurin käyttöönottoon ja tarvittaessa tämän asetuksen mukaisten latausinfrastruktuurin käyttöönottoa koskevien tavoitteiden vastaavaan mukauttamiseen.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Käytännön toteutuksessa jäsenvaltioissa olisi varmistettava, että
  erityisesti julkisen liikenteen keskuksiin
  ,
  kuten satamien matkustajaterminaaleihin
  ,
  lentoasemille tai rautatieasemille
  ,
  asennetaan riittävä määrä yleisesti
  saatavilla
  olevia latauspisteitä
  . Lisäksi olisi otettava käyttöön riittävä määrä kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia pikalatauspisteitä kuluttajien hyödyksi erityisesti TEN-T-verkossa, jotta voidaan varmistaa täysi rajat ylittävä liikkumismahdollisuus ja mahdollistaa sähköajoneuvojen käyttö kaikkialla unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Käytännön toteutuksessa jäsenvaltioissa olisi varmistettava, että
  erityisesti julkisen liikenteen keskuksiin
  ,
  kuten satamien matkustajaterminaaleihin
  ,
  lentoasemille tai rautatieasemille
  ,
  asennetaan riittävä määrä yleisesti
  saatavilla
  olevia latauspisteitä
  . Lisäksi olisi otettava käyttöön riittävä määrä kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia pikalatauspisteitä kuluttajien hyödyksi erityisesti TEN-T-verkossa, jotta voidaan varmistaa täysi rajat ylittävä liikkumismahdollisuus ja mahdollistaa sähköajoneuvojen käyttö kaikkialla unionissa.

| (11) | Käytännön toteutuksessa jäsenvaltioissa olisi varmistettava, että
  riittävä määrä yleisesti saatavilla olevia kiinteitä
  ,
  verkon ulkopuolisia tai liikkuvia latauspisteitä asennetaan tavalla, jolla tuetaan alueellista tasapainoa ja multimodaalista matkustamista
  ,
  vältetään alueellisia eroja ja varmistetaan
  ,
  ettei mitään aluetta jätetä jälkeen. Käyttöönotto on erityisen tärkeää asuinalueilla, joilla ei ole
  saatavilla
  muita kuin kadunvarsipysäköintipaikkoja ja joilla ajoneuvoja tavallisesti pysäköidään pitkiksi ajoiksi, taksien pysäköintialueet mukaan lukien, sekä julkisen liikenteen keskuksissa, kuten satamien matkustajaterminaaleissa, lentoasemilla tai rautatieasemilla
  . Lisäksi olisi otettava käyttöön riittävä määrä kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia pikalatauspisteitä kuluttajien hyödyksi erityisesti TEN-T-verkossa, jotta voidaan varmistaa täysi rajat ylittävä liikkumismahdollisuus ja mahdollistaa sähköajoneuvojen käyttö kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

(11)

Käytännön toteutuksessa jäsenvaltioissa olisi varmistettava, että
  riittävä määrä yleisesti saatavilla olevia kiinteitä
  ,
  verkon ulkopuolisia tai liikkuvia latauspisteitä asennetaan tavalla, jolla tuetaan alueellista tasapainoa ja multimodaalista matkustamista
  ,
  vältetään alueellisia eroja ja varmistetaan
  ,
  ettei mitään aluetta jätetä jälkeen. Käyttöönotto on erityisen tärkeää asuinalueilla, joilla ei ole
  saatavilla
  muita kuin kadunvarsipysäköintipaikkoja ja joilla ajoneuvoja tavallisesti pysäköidään pitkiksi ajoiksi, taksien pysäköintialueet mukaan lukien, sekä julkisen liikenteen keskuksissa, kuten satamien matkustajaterminaaleissa, lentoasemilla tai rautatieasemilla
  . Lisäksi olisi otettava käyttöön riittävä määrä kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia pikalatauspisteitä kuluttajien hyödyksi erityisesti TEN-T-verkossa, jotta voidaan varmistaa täysi rajat ylittävä liikkumismahdollisuus ja mahdollistaa sähköajoneuvojen käyttö kaikkialla unionissa.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (11 a) | Yleisesti saatavilla olevan latausinfrastruktuurin käyttöönoton olisi ensisijaisesti perustuttava yksityisiin markkinainvestointeihin. Kunnes on luotu kilpailukykyiset markkinat, jäsenvaltioiden olisi kuitenkin tuettava infrastruktuurin käyttöönottoa tapauksissa, joissa markkinaolosuhteet edellyttävät julkista tukea, edellyttäen, että se on täysin valtiontukisääntöjen mukaista. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa otettava huomioon, että niiden alueiden tietyissä osissa, esimerkiksi monissa matkailukohteissa, latauspisteiden riittävän määrän kysyntä saattaa vaihdella vuodenajan mukaan. Tällaisissa tapauksissa mahdollisuus ottaa käyttöön tilapäinen liikkuva verkon ulkopuolinen latausinfrastruktuuri voisi lisätä joustavuutta ja helpottaa kausittaiseen kysyntään vastaamista ilman kiinteän infrastruktuurin asentamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(11 a)

Yleisesti saatavilla olevan latausinfrastruktuurin käyttöönoton olisi ensisijaisesti perustuttava yksityisiin markkinainvestointeihin. Kunnes on luotu kilpailukykyiset markkinat, jäsenvaltioiden olisi kuitenkin tuettava infrastruktuurin käyttöönottoa tapauksissa, joissa markkinaolosuhteet edellyttävät julkista tukea, edellyttäen, että se on täysin valtiontukisääntöjen mukaista. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa otettava huomioon, että niiden alueiden tietyissä osissa, esimerkiksi monissa matkailukohteissa, latauspisteiden riittävän määrän kysyntä saattaa vaihdella vuodenajan mukaan. Tällaisissa tapauksissa mahdollisuus ottaa käyttöön tilapäinen liikkuva verkon ulkopuolinen latausinfrastruktuuri voisi lisätä joustavuutta ja helpottaa kausittaiseen kysyntään vastaamista ilman kiinteän infrastruktuurin asentamista.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (11 b) | Komission olisi tarkasteltava tarvittaessa uudelleen tässä asetuksessa asetettuja kevyille ja raskaille hyötyajoneuvoille tarkoitettua sähköistä latausinfrastruktuuria koskevia tavoitteita varmistaakseen niiden yhteensopivuuden niiden vaatimusten kanssa, jotka on vahvistettu hiilidioksidipäästönormien asettamista kevyille ja raskaille hyötyajoneuvoille koskevissa unionin asetuksissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(11 b)

Komission olisi tarkasteltava tarvittaessa uudelleen tässä asetuksessa asetettuja kevyille ja raskaille hyötyajoneuvoille tarkoitettua sähköistä latausinfrastruktuuria koskevia tavoitteita varmistaakseen niiden yhteensopivuuden niiden vaatimusten kanssa, jotka on vahvistettu hiilidioksidipäästönormien asettamista kevyille ja raskaille hyötyajoneuvoille koskevissa unionin asetuksissa.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (11 c) | Komission olisi tarkasteltava uudelleen tarvetta ottaa käyttöön latausinfrastruktuuria koskevia vaatimuksia, jotka koskevat sähköavusteisia polkupyöriä ja L-luokan ajoneuvoja, kuten sähkökäyttöisiä polkupyöriä ja sähkömopoja, ja erityisesti mahdollisuutta varustaa latausinfrastruktuuri kotitalouksien virtapistokkeella, joka mahdollistaa tällaisten ajoneuvojen lataamisen helposti, koska ne ovat liikennemuoto, joka voi auttaa vähentämään edelleen hiilidioksidipäästöjä ja ilman saastumista. |

Komission teksti

Tarkistus

(11 c)

Komission olisi tarkasteltava uudelleen tarvetta ottaa käyttöön latausinfrastruktuuria koskevia vaatimuksia, jotka koskevat sähköavusteisia polkupyöriä ja L-luokan ajoneuvoja, kuten sähkökäyttöisiä polkupyöriä ja sähkömopoja, ja erityisesti mahdollisuutta varustaa latausinfrastruktuuri kotitalouksien virtapistokkeella, joka mahdollistaa tällaisten ajoneuvojen lataamisen helposti, koska ne ovat liikennemuoto, joka voi auttaa vähentämään edelleen hiilidioksidipäästöjä ja ilman saastumista.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Sähkökäyttöiset raskaat hyötyajoneuvot tarvitsevat varsin erilaisen latausinfrastruktuurin kuin kevyet hyötyajoneuvot. Sähkökäyttöisten raskaiden hyötyajoneuvojen yleisesti saatavilla olevaa infrastruktuuria ei kuitenkaan ole tällä hetkellä unionissa ole juuri lainkaan. TEN-T-verkon etäisyysperusteisten tavoitteiden, yön yli -latausinfrastruktuuria koskevien tavoitteiden ja kaupunkisolmukohtia koskevien tavoitteiden yhdistelmällä olisi varmistettava, että kaikkialla unionissa on sähkökäyttöisille raskaille hyötyajoneuvoille riittävästi yleisesti saatavilla olevaa infrastruktuuria tukemaan akkukäyttöisten raskaiden hyötyajoneuvojen
  odotettua yleistymistä markkinoilla
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Sähkökäyttöiset raskaat hyötyajoneuvot tarvitsevat varsin erilaisen latausinfrastruktuurin kuin kevyet hyötyajoneuvot. Sähkökäyttöisten raskaiden hyötyajoneuvojen yleisesti saatavilla olevaa infrastruktuuria ei kuitenkaan ole tällä hetkellä unionissa ole juuri lainkaan. TEN-T-verkon etäisyysperusteisten tavoitteiden, yön yli -latausinfrastruktuuria koskevien tavoitteiden ja kaupunkisolmukohtia koskevien tavoitteiden yhdistelmällä olisi varmistettava, että kaikkialla unionissa on sähkökäyttöisille raskaille hyötyajoneuvoille riittävästi yleisesti saatavilla olevaa infrastruktuuria tukemaan akkukäyttöisten raskaiden hyötyajoneuvojen
  odotettua yleistymistä markkinoilla
  .

| (13) | Sähkökäyttöiset raskaat hyötyajoneuvot tarvitsevat varsin erilaisen latausinfrastruktuurin kuin kevyet hyötyajoneuvot. Sähkökäyttöisten raskaiden hyötyajoneuvojen yleisesti saatavilla olevaa infrastruktuuria ei kuitenkaan ole tällä hetkellä unionissa ole juuri lainkaan
  , minkä vuoksi on tarpeen nopeuttaa infrastruktuurin käyttöönottoa
  . TEN-T-verkon etäisyysperusteisten tavoitteiden, yön yli -latausinfrastruktuuria koskevien tavoitteiden ja kaupunkisolmukohtia koskevien tavoitteiden yhdistelmällä olisi varmistettava, että kaikkialla unionissa on sähkökäyttöisille raskaille hyötyajoneuvoille riittävästi yleisesti saatavilla olevaa infrastruktuuria tukemaan
  ennakoivasti
  akkukäyttöisten raskaiden hyötyajoneuvojen
  markkinaosuuden kasvua
  . |
| --- | --- |

(13)

Sähkökäyttöiset raskaat hyötyajoneuvot tarvitsevat varsin erilaisen latausinfrastruktuurin kuin kevyet hyötyajoneuvot. Sähkökäyttöisten raskaiden hyötyajoneuvojen yleisesti saatavilla olevaa infrastruktuuria ei kuitenkaan ole tällä hetkellä unionissa ole juuri lainkaan
  , minkä vuoksi on tarpeen nopeuttaa infrastruktuurin käyttöönottoa
  . TEN-T-verkon etäisyysperusteisten tavoitteiden, yön yli -latausinfrastruktuuria koskevien tavoitteiden ja kaupunkisolmukohtia koskevien tavoitteiden yhdistelmällä olisi varmistettava, että kaikkialla unionissa on sähkökäyttöisille raskaille hyötyajoneuvoille riittävästi yleisesti saatavilla olevaa infrastruktuuria tukemaan
  ennakoivasti
  akkukäyttöisten raskaiden hyötyajoneuvojen
  markkinaosuuden kasvua
  .

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 a) | Tämän vuoksi tarvitaan alkuvaiheen julkisia investointeja sähkökäyttöisten raskaiden hyötyajoneuvojen infrastruktuuriin, ja tämän asetuksen soveltamisalaa laajemmalle ulottuvassa infrastruktuurin kehittämisen olisi oltava riippuvaista näiden ajoneuvojen markkinaosuuden unionin laajuisesta, kansallisesta ja alueellisesta kehityksestä ja merkityksellisistä liikennetiedoista. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 a)

Tämän vuoksi tarvitaan alkuvaiheen julkisia investointeja sähkökäyttöisten raskaiden hyötyajoneuvojen infrastruktuuriin, ja tämän asetuksen soveltamisalaa laajemmalle ulottuvassa infrastruktuurin kehittämisen olisi oltava riippuvaista näiden ajoneuvojen markkinaosuuden unionin laajuisesta, kansallisesta ja alueellisesta kehityksestä ja merkityksellisistä liikennetiedoista.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (14 a) | Raskaiden hyötyajoneuvojen latausinfrastruktuuria koskevia uusia standardeja kehitetään parhaillaan. On teknisesti mahdollista varmistaa fyysisten liitäntöjen ja tiedonsiirtoprotokollien päivitettävyys, jotta yksittäiset latausasemat ja -pisteet voidaan myöhemmin päivittää vastaamaan uutta standardia. Sen vuoksi komission olisi harkittava latauspooleissa olevien latausasemien yksilöllisen antotehon kasvattamista heti, kun uudet yhteiset tekniset eritelmät ovat saatavilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(14 a)

Raskaiden hyötyajoneuvojen latausinfrastruktuuria koskevia uusia standardeja kehitetään parhaillaan. On teknisesti mahdollista varmistaa fyysisten liitäntöjen ja tiedonsiirtoprotokollien päivitettävyys, jotta yksittäiset latausasemat ja -pisteet voidaan myöhemmin päivittää vastaamaan uutta standardia. Sen vuoksi komission olisi harkittava latauspooleissa olevien latausasemien yksilöllisen antotehon kasvattamista heti, kun uudet yhteiset tekniset eritelmät ovat saatavilla.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Yleisesti saatavilla olevia lataus- tai tankkauspisteitä ovat esimerkiksi yksityisomistuksessa olevat lataus- tai tankkauspisteet, joihin kaikilla on pääsy ja jotka sijaitsevat julkisissa tai yksityisissä tiloissa, kuten julkisilla parkkipaikoilla tai kauppojen parkkipaikoilla. Yksityisessä tilassa sijaitsevaa lataus- tai tankkauspistettä, joka on kaikkien käytettävissä, olisi pidettävä yleisesti saatavilla olevana, myös tapauksissa, joissa sen käyttö on rajoitettu tiettyyn yleiseen käyttäjäryhmään, esimerkiksi kaupan asiakkaisiin. Autojen yhteiskäyttöjärjestelmien lataus- tai tankkauspisteitä olisi pidettävä yleisesti saatavilla olevina vain siinä tapauksessa, että niissä nimenomaisesti sallitaan järjestelmään osallistumattomien osapuolten mahdollisuus niiden käyttöön. Yksityisissä tiloissa sijaitsevia lataus- tai tankkauspisteitä, joihin pääsy on rajoitettu ennalta määrätylle henkilöryhmälle, kuten toimistorakennusten pysäköintialueita, joille pääsevät ainoastaan työntekijät tai erityisluvan saaneet henkilöt, ei pitäisi katsoa yleisesti saatavilla oleviksi lataus- tai tankkauspisteiksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Yleisesti saatavilla olevia lataus- tai tankkauspisteitä ovat esimerkiksi yksityisomistuksessa olevat lataus- tai tankkauspisteet, joihin kaikilla on pääsy ja jotka sijaitsevat julkisissa tai yksityisissä tiloissa, kuten julkisilla parkkipaikoilla tai kauppojen parkkipaikoilla. Yksityisessä tilassa sijaitsevaa lataus- tai tankkauspistettä, joka on kaikkien käytettävissä, olisi pidettävä yleisesti saatavilla olevana, myös tapauksissa, joissa sen käyttö on rajoitettu tiettyyn yleiseen käyttäjäryhmään, esimerkiksi kaupan asiakkaisiin. Autojen yhteiskäyttöjärjestelmien lataus- tai tankkauspisteitä olisi pidettävä yleisesti saatavilla olevina vain siinä tapauksessa, että niissä nimenomaisesti sallitaan järjestelmään osallistumattomien osapuolten mahdollisuus niiden käyttöön. Yksityisissä tiloissa sijaitsevia lataus- tai tankkauspisteitä, joihin pääsy on rajoitettu ennalta määrätylle henkilöryhmälle, kuten toimistorakennusten pysäköintialueita, joille pääsevät ainoastaan työntekijät tai erityisluvan saaneet henkilöt, ei pitäisi katsoa yleisesti saatavilla oleviksi lataus- tai tankkauspisteiksi.

| (17) | Yleisesti saatavilla olevia lataus- tai tankkauspisteitä ovat esimerkiksi yksityisomistuksessa olevat lataus- tai tankkauspisteet, joihin kaikilla on pääsy ja jotka sijaitsevat julkisissa tai yksityisissä tiloissa, kuten julkisilla parkkipaikoilla tai kauppojen parkkipaikoilla.
  Tällaisissa paikoissa, joissa pysäköintitiloissa on yli 30 paikkaa, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että käytössä on riittävä määrä yleisesti saatavilla olevia lataus- tai tankkauspisteitä.
  Yksityisessä tilassa sijaitsevaa lataus- tai tankkauspistettä, joka on kaikkien käytettävissä, olisi pidettävä yleisesti saatavilla olevana, myös tapauksissa, joissa sen käyttö on rajoitettu tiettyyn yleiseen käyttäjäryhmään, esimerkiksi kaupan asiakkaisiin. Autojen yhteiskäyttöjärjestelmien lataus- tai tankkauspisteitä olisi pidettävä yleisesti saatavilla olevina vain siinä tapauksessa, että niissä nimenomaisesti sallitaan järjestelmään osallistumattomien osapuolten mahdollisuus niiden käyttöön. Yksityisissä tiloissa sijaitsevia lataus- tai tankkauspisteitä, joihin pääsy on rajoitettu ennalta määrätylle henkilöryhmälle, kuten toimistorakennusten pysäköintialueita, joille pääsevät ainoastaan työntekijät tai erityisluvan saaneet henkilöt, ei pitäisi katsoa yleisesti saatavilla oleviksi lataus- tai tankkauspisteiksi. |
| --- | --- |

(17)

Yleisesti saatavilla olevia lataus- tai tankkauspisteitä ovat esimerkiksi yksityisomistuksessa olevat lataus- tai tankkauspisteet, joihin kaikilla on pääsy ja jotka sijaitsevat julkisissa tai yksityisissä tiloissa, kuten julkisilla parkkipaikoilla tai kauppojen parkkipaikoilla.
  Tällaisissa paikoissa, joissa pysäköintitiloissa on yli 30 paikkaa, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että käytössä on riittävä määrä yleisesti saatavilla olevia lataus- tai tankkauspisteitä.
  Yksityisessä tilassa sijaitsevaa lataus- tai tankkauspistettä, joka on kaikkien käytettävissä, olisi pidettävä yleisesti saatavilla olevana, myös tapauksissa, joissa sen käyttö on rajoitettu tiettyyn yleiseen käyttäjäryhmään, esimerkiksi kaupan asiakkaisiin. Autojen yhteiskäyttöjärjestelmien lataus- tai tankkauspisteitä olisi pidettävä yleisesti saatavilla olevina vain siinä tapauksessa, että niissä nimenomaisesti sallitaan järjestelmään osallistumattomien osapuolten mahdollisuus niiden käyttöön. Yksityisissä tiloissa sijaitsevia lataus- tai tankkauspisteitä, joihin pääsy on rajoitettu ennalta määrätylle henkilöryhmälle, kuten toimistorakennusten pysäköintialueita, joille pääsevät ainoastaan työntekijät tai erityisluvan saaneet henkilöt, ei pitäisi katsoa yleisesti saatavilla oleviksi lataus- tai tankkauspisteiksi.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 a) | Jotta voidaan välttää tämän asetuksen tahattomat seuraukset, joilla haitataan latausinfrastruktuurin käyttöönottoa suljetuille kalustokokonaisuuksille, kuten julkiselle liikenteelle, julkisen liikenteen kalustolle osittain tarkoitetut yleisesti saatavilla olevat latausasemat voidaan ottaa huomioon tässä asetuksessa asetettujen asiaankuuluvien tavoitteiden saavuttamisessa. Autojen yhteiskäyttöjärjestelmien latauspisteitä olisi pidettävä yleisesti saatavilla olevina vain siinä tapauksessa, että niissä nimenomaisesti sallitaan järjestelmään osallistumattomien osapuolten mahdollisuus niiden käyttöön. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 a)

Jotta voidaan välttää tämän asetuksen tahattomat seuraukset, joilla haitataan latausinfrastruktuurin käyttöönottoa suljetuille kalustokokonaisuuksille, kuten julkiselle liikenteelle, julkisen liikenteen kalustolle osittain tarkoitetut yleisesti saatavilla olevat latausasemat voidaan ottaa huomioon tässä asetuksessa asetettujen asiaankuuluvien tavoitteiden saavuttamisessa. Autojen yhteiskäyttöjärjestelmien latauspisteitä olisi pidettävä yleisesti saatavilla olevina vain siinä tapauksessa, että niissä nimenomaisesti sallitaan järjestelmään osallistumattomien osapuolten mahdollisuus niiden käyttöön.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 b) | Kuluttajien hyödyksi jäsenvaltioiden olisi kannustettava yleisesti saatavilla olevien lataus- tai tankkauspisteiden ylläpitäjiä varmistamaan, että niiden palvelujen aukioloajat ja käyttövalmius vastaavat täysin loppukäyttäjien tarpeita. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 b)

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/94452 määritellyt älykkäät mittausjärjestelmät mahdollistavat verkon vakauden varmistamiseksi ja latauspalvelujen järkevän käytön kannustamiseksi tarvittavien reaaliaikaisten tietojen tuottamisen. Tarjoamalla reaaliaikaista energiamittaustietoa sekä tarkkaa ja läpinäkyvää kustannustietoa älymittausjärjestelmät ja älylatauspisteet kannustavat lataamaan sähköä aikoina, jolloin sähkön yleinen kysyntä ja hinnat ovat alhaisempia. Älykkäiden mittausjärjestelmien ja latauspisteiden yhdistelmällä lataustoimintaa voidaan optimoida, mistä on hyötyä sekä sähköjärjestelmälle ja että loppukäyttäjälle. Jäsenvaltioiden olisi kannustettava älymittausjärjestelmien käyttöön sähköajoneuvojen yleisesti saatavilla olevilla latausasemilla, jos se on teknisesti toteutettavissa
  ja taloudellisesti järkevää
  , ja varmistettava, että järjestelmät ovat direktiivin (EU) 2019/944 20 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisia. |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/94452 määritellyt älykkäät mittausjärjestelmät mahdollistavat verkon vakauden varmistamiseksi ja latauspalvelujen järkevän käytön kannustamiseksi tarvittavien reaaliaikaisten tietojen tuottamisen. Tarjoamalla reaaliaikaista energiamittaustietoa sekä tarkkaa ja läpinäkyvää kustannustietoa älymittausjärjestelmät ja älylatauspisteet kannustavat lataamaan sähköä aikoina, jolloin sähkön yleinen kysyntä ja hinnat ovat alhaisempia. Älykkäiden mittausjärjestelmien ja latauspisteiden yhdistelmällä lataustoimintaa voidaan optimoida, mistä on hyötyä sekä sähköjärjestelmälle ja että loppukäyttäjälle. Jäsenvaltioiden olisi kannustettava älymittausjärjestelmien käyttöön sähköajoneuvojen yleisesti saatavilla olevilla latausasemilla, jos se on teknisesti toteutettavissa
  ja taloudellisesti järkevää
  , ja varmistettava, että järjestelmät ovat direktiivin (EU) 2019/944 20 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisia.

| (20) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/94452 määritellyt älykkäät mittausjärjestelmät mahdollistavat verkon vakauden varmistamiseksi ja latauspalvelujen järkevän käytön kannustamiseksi tarvittavien reaaliaikaisten tietojen tuottamisen. Tarjoamalla reaaliaikaista energiamittaustietoa sekä tarkkaa ja läpinäkyvää kustannustietoa älymittausjärjestelmät ja älylatauspisteet kannustavat lataamaan sähköä aikoina, jolloin sähkön yleinen kysyntä ja hinnat ovat alhaisempia. Älykkäiden mittausjärjestelmien ja latauspisteiden yhdistelmällä lataustoimintaa voidaan optimoida, mistä on hyötyä sekä sähköjärjestelmälle ja että loppukäyttäjälle. Jäsenvaltioiden olisi kannustettava älymittausjärjestelmien käyttöön sähköajoneuvojen yleisesti saatavilla olevilla latausasemilla, jos se on teknisesti toteutettavissa, ja varmistettava, että järjestelmät ovat direktiivin (EU) 2019/944 20 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

(20)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/94452 määritellyt älykkäät mittausjärjestelmät mahdollistavat verkon vakauden varmistamiseksi ja latauspalvelujen järkevän käytön kannustamiseksi tarvittavien reaaliaikaisten tietojen tuottamisen. Tarjoamalla reaaliaikaista energiamittaustietoa sekä tarkkaa ja läpinäkyvää kustannustietoa älymittausjärjestelmät ja älylatauspisteet kannustavat lataamaan sähköä aikoina, jolloin sähkön yleinen kysyntä ja hinnat ovat alhaisempia. Älykkäiden mittausjärjestelmien ja latauspisteiden yhdistelmällä lataustoimintaa voidaan optimoida, mistä on hyötyä sekä sähköjärjestelmälle ja että loppukäyttäjälle. Jäsenvaltioiden olisi kannustettava älymittausjärjestelmien käyttöön sähköajoneuvojen yleisesti saatavilla olevilla latausasemilla, jos se on teknisesti toteutettavissa, ja varmistettava, että järjestelmät ovat direktiivin (EU) 2019/944 20 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisia.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Sähkökäyttöisten kulkuvälineiden määrän kasvu tie-, raide-, meri- ja muussa liikenteessä edellyttää, että lataustoiminnot optimoidaan ja niitä ohjataan tavalla, joka ei aiheuta ruuhkautumista ja jossa hyödynnetään täysimääräisesti uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön saatavuutta ja alhaisia sähkön hintoja järjestelmässä. Varsinkin
  älylataus voi
  helpottaa sähköajoneuvojen integrointia sähköjärjestelmään, koska
  se mahdollistaa
  aggregointiin perustuvan ja hintaperusteisen kysyntäjouston. Järjestelmien integrointia voidaan edelleen helpottaa kaksisuuntaisella lataamisella (ajoneuvosta verkkoon). Kaikkien
  tavanomaisten
  latauspisteiden
  , joiden yhteyteen ajoneuvoja tavallisesti pysäköidään pidemmäksi ajaksi,
  olisi sen vuoksi tuettava älylatausta. |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Sähkökäyttöisten kulkuvälineiden määrän kasvu tie-, raide-, meri- ja muussa liikenteessä edellyttää, että lataustoiminnot optimoidaan ja niitä ohjataan tavalla, joka ei aiheuta ruuhkautumista ja jossa hyödynnetään täysimääräisesti uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön saatavuutta ja alhaisia sähkön hintoja järjestelmässä. Varsinkin
  älylataus voi
  helpottaa sähköajoneuvojen integrointia sähköjärjestelmään, koska
  se mahdollistaa
  aggregointiin perustuvan ja hintaperusteisen kysyntäjouston. Järjestelmien integrointia voidaan edelleen helpottaa kaksisuuntaisella lataamisella (ajoneuvosta verkkoon). Kaikkien
  tavanomaisten
  latauspisteiden
  , joiden yhteyteen ajoneuvoja tavallisesti pysäköidään pidemmäksi ajaksi,
  olisi sen vuoksi tuettava älylatausta.

| (21) | Sähkökäyttöisten kulkuvälineiden määrän kasvu tie-, raide-, meri- ja muussa liikenteessä edellyttää, että lataustoiminnot optimoidaan ja niitä ohjataan tavalla, joka ei aiheuta ruuhkautumista ja jossa hyödynnetään täysimääräisesti uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön saatavuutta ja alhaisia sähkön hintoja järjestelmässä. Varsinkin
  älylatauspisteet ja verkon ulkopuoliset latauspisteet voivat
  helpottaa sähköajoneuvojen integrointia sähköjärjestelmään
  ja pienentää sähköajoneuvojen vaikutuksia sähkönjakeluverkkoon
  , koska
  ne mahdollistavat
  aggregointiin perustuvan ja hintaperusteisen kysyntäjouston. Järjestelmien integrointia voidaan edelleen helpottaa kaksisuuntaisella lataamisella (ajoneuvosta verkkoon). Kaikkien latauspisteiden olisi sen vuoksi tuettava älylatausta. |
| --- | --- |

(21)

Sähkökäyttöisten kulkuvälineiden määrän kasvu tie-, raide-, meri- ja muussa liikenteessä edellyttää, että lataustoiminnot optimoidaan ja niitä ohjataan tavalla, joka ei aiheuta ruuhkautumista ja jossa hyödynnetään täysimääräisesti uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön saatavuutta ja alhaisia sähkön hintoja järjestelmässä. Varsinkin
  älylatauspisteet ja verkon ulkopuoliset latauspisteet voivat
  helpottaa sähköajoneuvojen integrointia sähköjärjestelmään
  ja pienentää sähköajoneuvojen vaikutuksia sähkönjakeluverkkoon
  , koska
  ne mahdollistavat
  aggregointiin perustuvan ja hintaperusteisen kysyntäjouston. Järjestelmien integrointia voidaan edelleen helpottaa kaksisuuntaisella lataamisella (ajoneuvosta verkkoon). Kaikkien latauspisteiden olisi sen vuoksi tuettava älylatausta.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (21 a) | Kaksisuuntainen lataus sekä yksityisellä että yleisesti saatavilla olevalla infrastruktuurilla voi kannustaa ihmisiä ostamaan sähköajoneuvoja, koska niitä voitaisiin käyttää sekä liikkumiseen että energian varastointiin. Sen vuoksi olisi vältettävä lainsäädännöllisiä esteitä, kuten kaksinkertaista verotusta, kaksisuuntaisen latauksen liiketoimintaedellytysten kehittämiselle edelleen ja älykästä kaksisuuntaista lataamista varten olisi asetettava saataville riittävä määrä yksityisiä ja yleisesti saatavilla olevia latausasemia. |

Komission teksti

Tarkistus

(21 a)

Kaksisuuntainen lataus sekä yksityisellä että yleisesti saatavilla olevalla infrastruktuurilla voi kannustaa ihmisiä ostamaan sähköajoneuvoja, koska niitä voitaisiin käyttää sekä liikkumiseen että energian varastointiin. Sen vuoksi olisi vältettävä lainsäädännöllisiä esteitä, kuten kaksinkertaista verotusta, kaksisuuntaisen latauksen liiketoimintaedellytysten kehittämiselle edelleen ja älykästä kaksisuuntaista lataamista varten olisi asetettava saataville riittävä määrä yksityisiä ja yleisesti saatavilla olevia latausasemia.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (21 b) | Jotta voidaan varmistaa, että nopea muutos kohti sähköistä liikennettä tapahtuu kestävällä tavalla, unionin olisi otettava maailmanlaajuinen johtoasema kestävien tuotteiden, teknologioiden, palvelujen ja innovaatioiden osalta, erityisesti kiertotalouteen perustuvan, sosiaalisesti oikeudenmukaisen, ympäristöystävällisen ja kestävän akkujen arvoketjun osalta, mukaan lukien työpaikkojen turvaaminen ja kestävyys siirryttäessä kohti päästötöntä ja vähäpäästöistä maantie-, meri- ja lentoliikennettä. |

Komission teksti

Tarkistus

(21 b)

Jotta voidaan varmistaa, että nopea muutos kohti sähköistä liikennettä tapahtuu kestävällä tavalla, unionin olisi otettava maailmanlaajuinen johtoasema kestävien tuotteiden, teknologioiden, palvelujen ja innovaatioiden osalta, erityisesti kiertotalouteen perustuvan, sosiaalisesti oikeudenmukaisen, ympäristöystävällisen ja kestävän akkujen arvoketjun osalta, mukaan lukien työpaikkojen turvaaminen ja kestävyys siirryttäessä kohti päästötöntä ja vähäpäästöistä maantie-, meri- ja lentoliikennettä.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | Sähköajoneuvoille suunnatun infrastruktuurin kehittämisen, infrastruktuurin ja sähköjärjestelmän vuorovaikutuksen sekä sähköistetyn liikenteen markkinoiden eri toimijoille jakautuvien oikeuksien ja velvollisuuksien on oltava direktiivissä (EU) 2019/944 vahvistettujen periaatteiden mukaisia. Näin ollen jakeluverkonhaltijoiden olisi tehtävä syrjimättömällä tavalla yhteistyötä kaikkien sellaisten henkilöiden kanssa, jotka perustavat tai ylläpitävät yleisesti saatavilla olevia latauspisteitä, ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että latauspisteeseen toimitettavasta sähköstä voidaan tehdä sopimus muun toimittajan kuin sen tahon kanssa, joka toimittaa sähköä kotitalouteen tai muuhun tilaan, jossa latauspiste sijaitsee. Unionin sähköntoimittajien pääsyn latauspisteisiin ei pitäisi rajoittaa direktiivin (EU) 2019/944 66 artiklan mukaisia poikkeuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(22)

Sähköajoneuvoille suunnatun infrastruktuurin kehittämisen, infrastruktuurin ja sähköjärjestelmän vuorovaikutuksen sekä sähköistetyn liikenteen markkinoiden eri toimijoille jakautuvien oikeuksien ja velvollisuuksien on oltava direktiivissä (EU) 2019/944 vahvistettujen periaatteiden mukaisia. Näin ollen jakeluverkonhaltijoiden olisi tehtävä syrjimättömällä tavalla yhteistyötä kaikkien sellaisten henkilöiden kanssa, jotka perustavat tai ylläpitävät yleisesti saatavilla olevia latauspisteitä, ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että latauspisteeseen toimitettavasta sähköstä voidaan tehdä sopimus muun toimittajan kuin sen tahon kanssa, joka toimittaa sähköä kotitalouteen tai muuhun tilaan, jossa latauspiste sijaitsee. Unionin sähköntoimittajien pääsyn latauspisteisiin ei pitäisi rajoittaa direktiivin (EU) 2019/944 66 artiklan mukaisia poikkeuksia.

| (22) | Sähköajoneuvoille suunnatun
  sähköverkkoon liitetyn ja sen ulkopuolisen
  infrastruktuurin kehittämisen, infrastruktuurin ja sähköjärjestelmän vuorovaikutuksen sekä sähköistetyn liikenteen markkinoiden eri toimijoille jakautuvien oikeuksien ja velvollisuuksien on oltava direktiivissä (EU) 2019/944 vahvistettujen periaatteiden mukaisia. Näin ollen jakeluverkonhaltijoiden olisi tehtävä syrjimättömällä tavalla yhteistyötä kaikkien sellaisten henkilöiden kanssa, jotka perustavat tai ylläpitävät yleisesti saatavilla olevia latauspisteitä, ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että latauspisteeseen toimitettavasta sähköstä voidaan tehdä sopimus muun toimittajan kuin sen tahon kanssa, joka toimittaa sähköä kotitalouteen tai muuhun tilaan, jossa latauspiste sijaitsee. Unionin sähköntoimittajien pääsyn latauspisteisiin ei pitäisi rajoittaa direktiivin (EU) 2019/944 66 artiklan mukaisia poikkeuksia. |
| --- | --- |

(22)

Sähköajoneuvoille suunnatun
  sähköverkkoon liitetyn ja sen ulkopuolisen
  infrastruktuurin kehittämisen, infrastruktuurin ja sähköjärjestelmän vuorovaikutuksen sekä sähköistetyn liikenteen markkinoiden eri toimijoille jakautuvien oikeuksien ja velvollisuuksien on oltava direktiivissä (EU) 2019/944 vahvistettujen periaatteiden mukaisia. Näin ollen jakeluverkonhaltijoiden olisi tehtävä syrjimättömällä tavalla yhteistyötä kaikkien sellaisten henkilöiden kanssa, jotka perustavat tai ylläpitävät yleisesti saatavilla olevia latauspisteitä, ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että latauspisteeseen toimitettavasta sähköstä voidaan tehdä sopimus muun toimittajan kuin sen tahon kanssa, joka toimittaa sähköä kotitalouteen tai muuhun tilaan, jossa latauspiste sijaitsee. Unionin sähköntoimittajien pääsyn latauspisteisiin ei pitäisi rajoittaa direktiivin (EU) 2019/944 66 artiklan mukaisia poikkeuksia.

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (23) | Sähköajoneuvojen latauspisteiden käyttöönotosta ja ylläpidosta olisi luotava kilpailulle avoimet markkinat, joille kaikilla infrastruktuurin rakentamisesta tai ylläpidosta kiinnostuneilla osapuolilla on vapaa pääsy. Koska moottoriteillä on vain vähän vaihtoehtoisia sijoituspaikkoja
  latauspisteille
  , olemassa olevat käyttöoikeussopimukset, kuten tavanomaisia tankkausasemia tai lepoalueita koskevat sopimukset, ovat erityinen huolenaihe, koska ne voivat olla voimassa hyvin pitkiä aikoja ja joskus jopa siten, ettei päättymispäivää ole määritetty lainkaan. Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä mahdollisuuksien mukaan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/23/EU (53) mukaisesti tekemään kilpailuun perustuvia uusia käyttöoikeussopimuksia latausasemille erityisesti olemassa olevilla lepoalueilla tai niiden yhteydessä, jotta voidaan rajoittaa toteutuskustannuksia ja avata mahdollisuuksia uusille markkinatoimijoille. |

Komission teksti

Tarkistus

(23)

Sähköajoneuvojen latauspisteiden käyttöönotosta ja ylläpidosta olisi luotava kilpailulle avoimet markkinat, joille kaikilla infrastruktuurin rakentamisesta tai ylläpidosta kiinnostuneilla osapuolilla on vapaa pääsy. Koska moottoriteillä on vain vähän vaihtoehtoisia sijoituspaikkoja
  latauspisteille
  , olemassa olevat käyttöoikeussopimukset, kuten tavanomaisia tankkausasemia tai lepoalueita koskevat sopimukset, ovat erityinen huolenaihe, koska ne voivat olla voimassa hyvin pitkiä aikoja ja joskus jopa siten, ettei päättymispäivää ole määritetty lainkaan. Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä mahdollisuuksien mukaan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/23/EU (53) mukaisesti tekemään kilpailuun perustuvia uusia käyttöoikeussopimuksia latausasemille erityisesti olemassa olevilla lepoalueilla tai niiden yhteydessä, jotta voidaan rajoittaa toteutuskustannuksia ja avata mahdollisuuksia uusille markkinatoimijoille.

| (23) | Sähköajoneuvojen latauspisteiden käyttöönotosta ja ylläpidosta olisi luotava kilpailulle avoimet markkinat, joille kaikilla infrastruktuurin rakentamisesta tai ylläpidosta kiinnostuneilla osapuolilla on vapaa pääsy.
  Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi estettävä määräävässä asemassa olevien latausinfrastruktuurin ylläpitäjien syntyminen infrastruktuurin kehittämisvaiheessa. Alue- ja paikallisviranomaiset tukevat tätä tavoitetta osoittamalla alueita kilpaileville ylläpitäjille.
  Koska moottoriteillä on vain vähän vaihtoehtoisia sijoituspaikkoja
  latauspisteiden ylläpitäjille
  , olemassa olevat käyttöoikeussopimukset, kuten tavanomaisia tankkausasemia tai lepoalueita koskevat sopimukset, ovat erityinen huolenaihe, koska ne voivat olla voimassa hyvin pitkiä aikoja ja joskus jopa siten, ettei päättymispäivää ole määritetty lainkaan. Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä mahdollisuuksien mukaan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/23/EU (53) mukaisesti tekemään kilpailuun perustuvia uusia käyttöoikeussopimuksia latausasemille erityisesti olemassa olevilla lepoalueilla tai niiden yhteydessä, jotta
  vältetään viheralueiden käyttöä tähän tarkoitukseen ja jotta
  voidaan rajoittaa toteutuskustannuksia ja avata mahdollisuuksia uusille markkinatoimijoille.
  Mahdollisuutta perustaa kilpailevien ylläpitäjien latauspisteitä moottoriteiden levähdysalueille voidaan myös harkita. |
| --- | --- |

(23)

Sähköajoneuvojen latauspisteiden käyttöönotosta ja ylläpidosta olisi luotava kilpailulle avoimet markkinat, joille kaikilla infrastruktuurin rakentamisesta tai ylläpidosta kiinnostuneilla osapuolilla on vapaa pääsy.
  Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi estettävä määräävässä asemassa olevien latausinfrastruktuurin ylläpitäjien syntyminen infrastruktuurin kehittämisvaiheessa. Alue- ja paikallisviranomaiset tukevat tätä tavoitetta osoittamalla alueita kilpaileville ylläpitäjille.
  Koska moottoriteillä on vain vähän vaihtoehtoisia sijoituspaikkoja
  latauspisteiden ylläpitäjille
  , olemassa olevat käyttöoikeussopimukset, kuten tavanomaisia tankkausasemia tai lepoalueita koskevat sopimukset, ovat erityinen huolenaihe, koska ne voivat olla voimassa hyvin pitkiä aikoja ja joskus jopa siten, ettei päättymispäivää ole määritetty lainkaan. Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä mahdollisuuksien mukaan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/23/EU (53) mukaisesti tekemään kilpailuun perustuvia uusia käyttöoikeussopimuksia latausasemille erityisesti olemassa olevilla lepoalueilla tai niiden yhteydessä, jotta
  vältetään viheralueiden käyttöä tähän tarkoitukseen ja jotta
  voidaan rajoittaa toteutuskustannuksia ja avata mahdollisuuksia uusille markkinatoimijoille.
  Mahdollisuutta perustaa kilpailevien ylläpitäjien latauspisteitä moottoriteiden levähdysalueille voidaan myös harkita.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (23 a) | Jäsenvaltioiden käytettävissä on laaja valikoima rahoituslähteitä, joilla tuetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa, erityisesti asetuksella (EU) 2021/241

   (1 a)

  perustettu elpymis- ja palautumistukiväline, asetuksella (EU) 2021/240

   (1 b)

  perustettu komission teknisen tuen väline, asetuksella (EU) 2021/1153

   (1 c)

  perustettu verkkojen Eurooppa -väline sekä Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kumppanuudet ja missiot, erityisesti ehdotettu ilmastoneutraaleja ja älykkäitä kaupunkeja koskeva missio, jonka tavoitteena on muuttaa sata kaupunkia ilmastoneutraaleiksi vuoteen 2030 mennessä. Lisäksi käytettävissä ovat asetuksella (EU) 2021/1058

   (1 d)

  perustetut Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto, joilla tuetaan investointeja tutkimukseen, innovointiin ja käyttöönottoon, erityisesti vähemmän kehittyneissä jäsenvaltioissa ja vähemmän kehittyneillä alueilla, ja Invest EU -ohjelma voi kestävän infrastruktuurin ikkunansa kautta vahvistaa tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavia investointeja kaikkialla Euroopan unionissa, auttaa saamaan yksityisiä investointeja ja tarjota neuvontapalveluja hankkeiden toteuttajille ja ylläpitäjille, jotka työskentelevät kestävän infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston parissa. Viime vuosina EIP-ryhmä on myös lisännyt tukeaan uudempien teknologioiden, kuten sähköisen liikenteen ja digitalisaation, nopeuttamiseksi Cleaner Transport Facility -aloitteella, ja EIP:n odotetaan edelleen tarjoavan useita rahoitusrakenteita, jotka auttavat nopeuttamaan käyttöönottoa. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä näitä rahoitusmahdollisuuksia erityisesti julkisen liikenteen ja aktiivisten liikenneratkaisujen tukemiseen sekä energia- ja liikenneköyhyydessä eläviä kansalaisia tukevien toimenpiteiden rahoittamiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(23 a)

Jäsenvaltioiden käytettävissä on laaja valikoima rahoituslähteitä, joilla tuetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa, erityisesti asetuksella (EU) 2021/241

   (1 a)

  perustettu elpymis- ja palautumistukiväline, asetuksella (EU) 2021/240

   (1 b)

  perustettu komission teknisen tuen väline, asetuksella (EU) 2021/1153

   (1 c)

  perustettu verkkojen Eurooppa -väline sekä Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kumppanuudet ja missiot, erityisesti ehdotettu ilmastoneutraaleja ja älykkäitä kaupunkeja koskeva missio, jonka tavoitteena on muuttaa sata kaupunkia ilmastoneutraaleiksi vuoteen 2030 mennessä. Lisäksi käytettävissä ovat asetuksella (EU) 2021/1058

   (1 d)

  perustetut Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto, joilla tuetaan investointeja tutkimukseen, innovointiin ja käyttöönottoon, erityisesti vähemmän kehittyneissä jäsenvaltioissa ja vähemmän kehittyneillä alueilla, ja Invest EU -ohjelma voi kestävän infrastruktuurin ikkunansa kautta vahvistaa tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavia investointeja kaikkialla Euroopan unionissa, auttaa saamaan yksityisiä investointeja ja tarjota neuvontapalveluja hankkeiden toteuttajille ja ylläpitäjille, jotka työskentelevät kestävän infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston parissa. Viime vuosina EIP-ryhmä on myös lisännyt tukeaan uudempien teknologioiden, kuten sähköisen liikenteen ja digitalisaation, nopeuttamiseksi Cleaner Transport Facility -aloitteella, ja EIP:n odotetaan edelleen tarjoavan useita rahoitusrakenteita, jotka auttavat nopeuttamaan käyttöönottoa. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä näitä rahoitusmahdollisuuksia erityisesti julkisen liikenteen ja aktiivisten liikenneratkaisujen tukemiseen sekä energia- ja liikenneköyhyydessä eläviä kansalaisia tukevien toimenpiteiden rahoittamiseen.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (24) | Hintojen läpinäkyvyys
  on
  ratkaisevan
  tärkeää
  saumattoman ja helpon latauksen ja tankkauksen varmistamiseksi. Vaihtoehtoisia polttoaineita hyödyntävien ajoneuvojen käyttäjille olisi annettava tarkat hintatiedot ennen latauksen tai tankkauksen aloittamista. Hinta olisi ilmoitettava selkeästi jäsennellyllä tavalla, jotta loppukäyttäjät voivat ymmärtää
  , mistä hinta koostuu
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(24)

Hintojen läpinäkyvyys
  on
  ratkaisevan
  tärkeää
  saumattoman ja helpon latauksen ja tankkauksen varmistamiseksi. Vaihtoehtoisia polttoaineita hyödyntävien ajoneuvojen käyttäjille olisi annettava tarkat hintatiedot ennen latauksen tai tankkauksen aloittamista. Hinta olisi ilmoitettava selkeästi jäsennellyllä tavalla, jotta loppukäyttäjät voivat ymmärtää
  , mistä hinta koostuu
  .

| (24) | Hintojen läpinäkyvyys
  ja edullisuus ovat
  ratkaisevan
  tärkeitä
  saumattoman ja helpon latauksen ja tankkauksen varmistamiseksi. Vaihtoehtoisia polttoaineita hyödyntävien ajoneuvojen käyttäjille olisi annettava tarkat hintatiedot ennen latauksen tai tankkauksen aloittamista. Hinta olisi ilmoitettava selkeästi jäsennellyllä tavalla
  tarvittaessa kilowattitunnin tai kilogramman hintana
  , jotta loppukäyttäjät voivat ymmärtää
  ja ennakoida lataus- tai tankkaustapahtuman tosiasialliset kokonaiskustannukset
  . |
| --- | --- |

(24)

Hintojen läpinäkyvyys
  ja edullisuus ovat
  ratkaisevan
  tärkeitä
  saumattoman ja helpon latauksen ja tankkauksen varmistamiseksi. Vaihtoehtoisia polttoaineita hyödyntävien ajoneuvojen käyttäjille olisi annettava tarkat hintatiedot ennen latauksen tai tankkauksen aloittamista. Hinta olisi ilmoitettava selkeästi jäsennellyllä tavalla
  tarvittaessa kilowattitunnin tai kilogramman hintana
  , jotta loppukäyttäjät voivat ymmärtää
  ja ennakoida lataus- tai tankkaustapahtuman tosiasialliset kokonaiskustannukset
  .

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (24 a) | Akkukäyttöisten sähkö- ja vetyajoneuvojen käyttöönotto muuttaa merkittävästi lataustarpeita, minkä vuoksi tiedot sähkölatauspisteiden ja tankkausasemien saatavuudesta ovat olennaisen tärkeitä saumattoman liikkumisen kannalta EU:ssa. Kuljettajille olisi annettava kattavat tiedot tiettyjen lataus- ja tankkauspisteiden saatavuudesta ja odotettavissa olevista odotusajoista sekä matkasuunnittelun että latauksen tai tankkausten tehokkuuden optimoimiseksi. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi kannustettava operaattoreita tarjoamaan loppukäyttäjille tietojärjestelmiä. Järjestelmien olisi oltava täsmällisiä, käyttäjäystävällisiä ja käytettävissä jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä sekä englanniksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(24 a)

Akkukäyttöisten sähkö- ja vetyajoneuvojen käyttöönotto muuttaa merkittävästi lataustarpeita, minkä vuoksi tiedot sähkölatauspisteiden ja tankkausasemien saatavuudesta ovat olennaisen tärkeitä saumattoman liikkumisen kannalta EU:ssa. Kuljettajille olisi annettava kattavat tiedot tiettyjen lataus- ja tankkauspisteiden saatavuudesta ja odotettavissa olevista odotusajoista sekä matkasuunnittelun että latauksen tai tankkausten tehokkuuden optimoimiseksi. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi kannustettava operaattoreita tarjoamaan loppukäyttäjille tietojärjestelmiä. Järjestelmien olisi oltava täsmällisiä, käyttäjäystävällisiä ja käytettävissä jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä sekä englanniksi.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (25) | Erityisesti sähköajoneuvojen käytön tueksi on nousemassa esiin uusia palveluja. Näitä palveluja tarjoavien tahojen, kuten liikennepalvelun tarjoajien, olisi voitava toimia tasapuolisin markkinaehdoin. Latauspisteiden ylläpitäjien ei etenkään pitäisi myöntää perusteettomia etuuksia tietyille tällaisille palveluntarjoajille esimerkiksi soveltamalla perusteetonta hintaerottelua, joka voi haitata kilpailua ja johtaa lopulta korkeampiin kuluttajahintoihin. Komission olisi seurattava latausmarkkinoiden kehitystä. Asetuksen uudelleentarkastelun yhteydessä komissio ryhtyy toimiin markkinoiden kehityksen niin vaatiessa, esimerkiksi jos loppukäyttäjäpalveluja rajoitetaan tai markkinoilla esiintyy kilpailua mahdollisesti rajoittavia käytäntöjä. |

Komission teksti

Tarkistus

(25)

Erityisesti sähköajoneuvojen käytön tueksi on nousemassa esiin uusia palveluja. Näitä palveluja tarjoavien tahojen, kuten liikennepalvelun tarjoajien, olisi voitava toimia tasapuolisin markkinaehdoin. Latauspisteiden ylläpitäjien ei etenkään pitäisi myöntää perusteettomia etuuksia tietyille tällaisille palveluntarjoajille esimerkiksi soveltamalla perusteetonta hintaerottelua, joka voi haitata kilpailua ja johtaa lopulta korkeampiin kuluttajahintoihin. Komission olisi seurattava latausmarkkinoiden kehitystä. Asetuksen uudelleentarkastelun yhteydessä komissio ryhtyy toimiin markkinoiden kehityksen niin vaatiessa, esimerkiksi jos loppukäyttäjäpalveluja rajoitetaan tai markkinoilla esiintyy kilpailua mahdollisesti rajoittavia käytäntöjä.

| (25) | Erityisesti sähköajoneuvojen käytön tueksi on nousemassa esiin uusia palveluja. Näitä palveluja tarjoavien tahojen, kuten liikennepalvelun tarjoajien, olisi voitava toimia tasapuolisin markkinaehdoin. Latauspisteiden ylläpitäjien ei etenkään pitäisi myöntää perusteettomia etuuksia tietyille tällaisille palveluntarjoajille esimerkiksi soveltamalla perusteetonta hintaerottelua, joka voi haitata kilpailua ja johtaa lopulta korkeampiin kuluttajahintoihin.
  Kansallisten sääntelyviranomaisten ja
  komission olisi seurattava latausmarkkinoiden kehitystä.
  Viimeistään
  asetuksen uudelleentarkastelun yhteydessä komissio ryhtyy toimiin markkinoiden kehityksen niin vaatiessa, esimerkiksi jos loppukäyttäjäpalveluja rajoitetaan tai markkinoilla esiintyy kilpailua mahdollisesti rajoittavia käytäntöjä. |
| --- | --- |

(25)

Erityisesti sähköajoneuvojen käytön tueksi on nousemassa esiin uusia palveluja. Näitä palveluja tarjoavien tahojen, kuten liikennepalvelun tarjoajien, olisi voitava toimia tasapuolisin markkinaehdoin. Latauspisteiden ylläpitäjien ei etenkään pitäisi myöntää perusteettomia etuuksia tietyille tällaisille palveluntarjoajille esimerkiksi soveltamalla perusteetonta hintaerottelua, joka voi haitata kilpailua ja johtaa lopulta korkeampiin kuluttajahintoihin.
  Kansallisten sääntelyviranomaisten ja
  komission olisi seurattava latausmarkkinoiden kehitystä.
  Viimeistään
  asetuksen uudelleentarkastelun yhteydessä komissio ryhtyy toimiin markkinoiden kehityksen niin vaatiessa, esimerkiksi jos loppukäyttäjäpalveluja rajoitetaan tai markkinoilla esiintyy kilpailua mahdollisesti rajoittavia käytäntöjä.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (26) | Vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen markkinaosuus on tällä hetkellä hyvin pieni. Riittävän vetytankkausinfrastruktuurin rakentaminen on kuitenkin olennaisen tärkeää, jotta vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen laajamittainen käyttöönotto olisi mahdollista ilmastoneutraalia Eurooppaa koskevan komission vetystrategian mukaisesti (54). Tällä hetkellä vetytankkauspisteitä on vain muutamissa jäsenvaltioissa, eivätkä ne juurikaan sovellu raskaille hyötyajoneuvoille, minkä vuoksi vetykäyttöisiä ajoneuvoja ei voida hyödyntää kaikkialla unionissa. Yleisesti saatavilla olevia vetytankkauspisteitä koskevilla pakollisilla käyttöönottotavoitteilla olisi varmistettava, että TEN-T-ydinverkossa otetaan käyttöön riittävän tiheä vetytankkauspisteiden verkosto, jotta vetykäyttöisiä kevyitä ja raskaita hyötyajoneuvoja voidaan käyttää saumattomasti kaikkialla unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(26)

Vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen markkinaosuus on tällä hetkellä hyvin pieni. Riittävän vetytankkausinfrastruktuurin rakentaminen on kuitenkin olennaisen tärkeää, jotta vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen laajamittainen käyttöönotto olisi mahdollista ilmastoneutraalia Eurooppaa koskevan komission vetystrategian mukaisesti (54). Tällä hetkellä vetytankkauspisteitä on vain muutamissa jäsenvaltioissa, eivätkä ne juurikaan sovellu raskaille hyötyajoneuvoille, minkä vuoksi vetykäyttöisiä ajoneuvoja ei voida hyödyntää kaikkialla unionissa. Yleisesti saatavilla olevia vetytankkauspisteitä koskevilla pakollisilla käyttöönottotavoitteilla olisi varmistettava, että TEN-T-ydinverkossa otetaan käyttöön riittävän tiheä vetytankkauspisteiden verkosto, jotta vetykäyttöisiä kevyitä ja raskaita hyötyajoneuvoja voidaan käyttää saumattomasti kaikkialla unionissa.

| (26) | Vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen markkinaosuus on tällä hetkellä hyvin pieni. Riittävän vetytankkausinfrastruktuurin rakentaminen on kuitenkin olennaisen tärkeää, jotta vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen laajamittainen käyttöönotto olisi mahdollista ilmastoneutraalia Eurooppaa koskevan komission vetystrategian mukaisesti (54). Tällä hetkellä vetytankkauspisteitä on vain muutamissa jäsenvaltioissa, eivätkä ne juurikaan sovellu raskaille hyötyajoneuvoille, minkä vuoksi vetykäyttöisiä ajoneuvoja ei voida hyödyntää kaikkialla unionissa. Yleisesti saatavilla olevia vetytankkauspisteitä koskevilla pakollisilla käyttöönottotavoitteilla olisi varmistettava, että TEN-T-ydinverkossa otetaan käyttöön riittävän tiheä vetytankkauspisteiden verkosto, jotta vetykäyttöisiä kevyitä ja raskaita hyötyajoneuvoja
  sekä pitkän matkan joukkoliikenteen ajoneuvoja
  voidaan käyttää saumattomasti kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

(26)

Vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen markkinaosuus on tällä hetkellä hyvin pieni. Riittävän vetytankkausinfrastruktuurin rakentaminen on kuitenkin olennaisen tärkeää, jotta vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen laajamittainen käyttöönotto olisi mahdollista ilmastoneutraalia Eurooppaa koskevan komission vetystrategian mukaisesti (54). Tällä hetkellä vetytankkauspisteitä on vain muutamissa jäsenvaltioissa, eivätkä ne juurikaan sovellu raskaille hyötyajoneuvoille, minkä vuoksi vetykäyttöisiä ajoneuvoja ei voida hyödyntää kaikkialla unionissa. Yleisesti saatavilla olevia vetytankkauspisteitä koskevilla pakollisilla käyttöönottotavoitteilla olisi varmistettava, että TEN-T-ydinverkossa otetaan käyttöön riittävän tiheä vetytankkauspisteiden verkosto, jotta vetykäyttöisiä kevyitä ja raskaita hyötyajoneuvoja
  sekä pitkän matkan joukkoliikenteen ajoneuvoja
  voidaan käyttää saumattomasti kaikkialla unionissa.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (27) | Vetykäyttöisiä ajoneuvoja olisi voitava tankata määränpäässä tai sen läheisyydessä, eli yleensä kaupunkialueella. Kaikissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 (55) määritellyissä kaupunkisolmukohdissa olisi oltava tällaisia tankkausasemia, jotta varmistetaan, että tarjolla on yleisesti saatavilla oleva tankkausmahdollisuus määränpäässä ainakin tärkeimmillä kaupunkialueilla. Kaupunkisolmukohdissa viranomaisten olisi harkittava asemien sijoittamista multimodaalisiin rahtikeskuksiin, koska ne ovat raskaiden hyötyajoneuvojen tyypillinen määränpää ja niissä voitaisiin myös toimittaa vetyä muihin liikennemuotoihin, kuten rautatie- ja sisävesiliikenteeseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(27)

Vetykäyttöisiä ajoneuvoja olisi voitava tankata määränpäässä tai sen läheisyydessä, eli yleensä kaupunkialueella. Kaikissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 (55) määritellyissä kaupunkisolmukohdissa olisi oltava tällaisia tankkausasemia, jotta varmistetaan, että tarjolla on yleisesti saatavilla oleva tankkausmahdollisuus määränpäässä ainakin tärkeimmillä kaupunkialueilla. Kaupunkisolmukohdissa viranomaisten olisi harkittava asemien sijoittamista multimodaalisiin rahtikeskuksiin, koska ne ovat raskaiden hyötyajoneuvojen tyypillinen määränpää ja niissä voitaisiin myös toimittaa vetyä muihin liikennemuotoihin, kuten rautatie- ja sisävesiliikenteeseen.

| (27) | Vetykäyttöisiä ajoneuvoja olisi voitava tankata määränpäässä tai sen läheisyydessä, eli yleensä kaupunkialueella. Kaikissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 (55) määritellyissä kaupunkisolmukohdissa olisi oltava tällaisia tankkausasemia, jotta varmistetaan, että tarjolla on yleisesti saatavilla oleva tankkausmahdollisuus määränpäässä ainakin tärkeimmillä kaupunkialueilla. Kaupunkisolmukohdissa viranomaisten olisi harkittava asemien sijoittamista multimodaalisiin rahtikeskuksiin, koska ne ovat raskaiden hyötyajoneuvojen tyypillinen määränpää ja niissä voitaisiin myös toimittaa vetyä muihin liikennemuotoihin, kuten rautatie- ja sisävesiliikenteeseen
  sekä pitkän matkan joukkoliikenteeseen
  . |
| --- | --- |

(27)

Vetykäyttöisiä ajoneuvoja olisi voitava tankata määränpäässä tai sen läheisyydessä, eli yleensä kaupunkialueella. Kaikissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 (55) määritellyissä kaupunkisolmukohdissa olisi oltava tällaisia tankkausasemia, jotta varmistetaan, että tarjolla on yleisesti saatavilla oleva tankkausmahdollisuus määränpäässä ainakin tärkeimmillä kaupunkialueilla. Kaupunkisolmukohdissa viranomaisten olisi harkittava asemien sijoittamista multimodaalisiin rahtikeskuksiin, koska ne ovat raskaiden hyötyajoneuvojen tyypillinen määränpää ja niissä voitaisiin myös toimittaa vetyä muihin liikennemuotoihin, kuten rautatie- ja sisävesiliikenteeseen
  sekä pitkän matkan joukkoliikenteeseen
  .

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (28) | Käyttöönoton alkuvaiheessa on vielä
  jonkin verran
  epävarmuutta siitä, millaisia ajoneuvoja markkinoille tulee ja minkä tyyppisiä teknologioita tulee laajamittaiseen käyttöön. Komission tiedonannossa ”Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle” (56) raskaat hyötyajoneuvot määriteltiin todennäköisimmäksi markkinasegmentiksi, jolla vetykäyttöisiä ajoneuvoja tulee varhaisessa vaiheessa laajamittaiseen käyttöön. Siksi vetytankkausinfrastruktuurissa olisi keskityttävä alustavasti tähän segmenttiin. Samalla olisi mahdollistettava myös kevyiden hyötyajoneuvojen tankkaaminen yleisesti saatavilla olevilla vetytankkausasemilla. Yhteentoimivuuden varmistamiseksi kaikilla yleisesti saatavilla olevilla vetyasemilla olisi vähintään voitava tankata kaasumaista vetyä 700 baarin paineella. Infrastruktuurin käyttöönotossa olisi myös otettava huomioon nestemäinen vety ja muut uudet teknologiat, jotka tuovat lisää kantamaa raskaille hyötyajoneuvoille ja ovat joidenkin ajoneuvovalmistajien ensisijainen teknologiavalinta. Tämän vuoksi tietty vähimmäismäärä vetytankkausasemista olisi oltava sellaisia, joilta voidaan tankata 700 baarin kaasumaisen vedyn lisäksi myös nestemäistä vetyä. |

Komission teksti

Tarkistus

(28)

Käyttöönoton alkuvaiheessa on vielä
  jonkin verran
  epävarmuutta siitä, millaisia ajoneuvoja markkinoille tulee ja minkä tyyppisiä teknologioita tulee laajamittaiseen käyttöön. Komission tiedonannossa ”Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle” (56) raskaat hyötyajoneuvot määriteltiin todennäköisimmäksi markkinasegmentiksi, jolla vetykäyttöisiä ajoneuvoja tulee varhaisessa vaiheessa laajamittaiseen käyttöön. Siksi vetytankkausinfrastruktuurissa olisi keskityttävä alustavasti tähän segmenttiin. Samalla olisi mahdollistettava myös kevyiden hyötyajoneuvojen tankkaaminen yleisesti saatavilla olevilla vetytankkausasemilla. Yhteentoimivuuden varmistamiseksi kaikilla yleisesti saatavilla olevilla vetyasemilla olisi vähintään voitava tankata kaasumaista vetyä 700 baarin paineella. Infrastruktuurin käyttöönotossa olisi myös otettava huomioon nestemäinen vety ja muut uudet teknologiat, jotka tuovat lisää kantamaa raskaille hyötyajoneuvoille ja ovat joidenkin ajoneuvovalmistajien ensisijainen teknologiavalinta. Tämän vuoksi tietty vähimmäismäärä vetytankkausasemista olisi oltava sellaisia, joilta voidaan tankata 700 baarin kaasumaisen vedyn lisäksi myös nestemäistä vetyä.

| (28) | Käyttöönoton alkuvaiheessa on vielä epävarmuutta siitä, millaisia ajoneuvoja markkinoille tulee ja minkä tyyppisiä teknologioita tulee laajamittaiseen käyttöön. Komission tiedonannossa ”Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle” (56) raskaat hyötyajoneuvot määriteltiin todennäköisimmäksi markkinasegmentiksi, jolla vetykäyttöisiä ajoneuvoja tulee varhaisessa vaiheessa laajamittaiseen käyttöön. Siksi vetytankkausinfrastruktuurissa olisi keskityttävä alustavasti tähän segmenttiin. Samalla olisi mahdollistettava myös kevyiden hyötyajoneuvojen tankkaaminen yleisesti saatavilla olevilla vetytankkausasemilla. Yhteentoimivuuden varmistamiseksi kaikilla yleisesti saatavilla olevilla vetyasemilla olisi vähintään voitava tankata kaasumaista vetyä 700 baarin paineella. Infrastruktuurin käyttöönotossa olisi myös otettava huomioon nestemäinen vety ja muut uudet teknologiat, jotka tuovat lisää kantamaa raskaille hyötyajoneuvoille ja ovat joidenkin ajoneuvovalmistajien ensisijainen teknologiavalinta. Tämän vuoksi tietty vähimmäismäärä vetytankkausasemista olisi oltava sellaisia, joilta voidaan tankata 700 baarin kaasumaisen vedyn lisäksi myös nestemäistä vetyä. |
| --- | --- |

(28)

Käyttöönoton alkuvaiheessa on vielä epävarmuutta siitä, millaisia ajoneuvoja markkinoille tulee ja minkä tyyppisiä teknologioita tulee laajamittaiseen käyttöön. Komission tiedonannossa ”Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle” (56) raskaat hyötyajoneuvot määriteltiin todennäköisimmäksi markkinasegmentiksi, jolla vetykäyttöisiä ajoneuvoja tulee varhaisessa vaiheessa laajamittaiseen käyttöön. Siksi vetytankkausinfrastruktuurissa olisi keskityttävä alustavasti tähän segmenttiin. Samalla olisi mahdollistettava myös kevyiden hyötyajoneuvojen tankkaaminen yleisesti saatavilla olevilla vetytankkausasemilla. Yhteentoimivuuden varmistamiseksi kaikilla yleisesti saatavilla olevilla vetyasemilla olisi vähintään voitava tankata kaasumaista vetyä 700 baarin paineella. Infrastruktuurin käyttöönotossa olisi myös otettava huomioon nestemäinen vety ja muut uudet teknologiat, jotka tuovat lisää kantamaa raskaille hyötyajoneuvoille ja ovat joidenkin ajoneuvovalmistajien ensisijainen teknologiavalinta. Tämän vuoksi tietty vähimmäismäärä vetytankkausasemista olisi oltava sellaisia, joilta voidaan tankata 700 baarin kaasumaisen vedyn lisäksi myös nestemäistä vetyä.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 28 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (28 a) | On tärkeää tukea suunnitellun vetytankkausinfrastruktuurin tehokasta käyttöönottoa jäsenvaltioissa. Tämä edellyttää koordinointia kaikkien sidosryhmien kesken, mukaan lukien unionin toimielimet ja kansalliset ja alueelliset instituutiot, ammattiliitot ja toimiala. Myös sellaisia aloitteita kuin neuvoston asetuksella (EU) 2021/2085 perustettu puhtaan vedyn yhteisyritys olisi hyödynnettävä yksityisen rahoituksen saannin helpottamiseksi ja sen houkuttelemiseksi, jotta saavutetaan sille tässä asetuksessa määritellyt tavoitteet. |

Komission teksti

Tarkistus

(28 a)

On tärkeää tukea suunnitellun vetytankkausinfrastruktuurin tehokasta käyttöönottoa jäsenvaltioissa. Tämä edellyttää koordinointia kaikkien sidosryhmien kesken, mukaan lukien unionin toimielimet ja kansalliset ja alueelliset instituutiot, ammattiliitot ja toimiala. Myös sellaisia aloitteita kuin neuvoston asetuksella (EU) 2021/2085 perustettu puhtaan vedyn yhteisyritys olisi hyödynnettävä yksityisen rahoituksen saannin helpottamiseksi ja sen houkuttelemiseksi, jotta saavutetaan sille tässä asetuksessa määritellyt tavoitteet.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 30 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (30) | Vaihtoehtoisia polttoaineita hyödyntävien ajoneuvojen käyttäjien olisi voitava maksaa helposti ja vaivattomasti kaikissa yleisesti saatavilla olevissa lataus- ja tankkauspisteissä ilman, että käyttäjän tarvitsee tehdä sopimusta lataus- tai tankkauspisteen ylläpitäjän tai liikennepalvelun tarjoajan kanssa. Sen vuoksi kaikissa yleisesti saatavilla olevissa lataus- ja tankkauspisteissä olisi kertalatausta tai -tankkausta varten hyväksyttävä
  maksuvälineet
  ,
  joita käytetään laajalti unionissa
  , ja
  erityisesti sähköiset maksut maksupäätteiden ja -välineiden kautta
  . Tämän kertamaksutavan olisi aina oltava kuluttajien saatavilla, myös silloin, kun lataus- tai tankkauspisteessä tarjotaan sopimusperusteisia maksutapoja. |

Komission teksti

Tarkistus

(30)

Vaihtoehtoisia polttoaineita hyödyntävien ajoneuvojen käyttäjien olisi voitava maksaa helposti ja vaivattomasti kaikissa yleisesti saatavilla olevissa lataus- ja tankkauspisteissä ilman, että käyttäjän tarvitsee tehdä sopimusta lataus- tai tankkauspisteen ylläpitäjän tai liikennepalvelun tarjoajan kanssa. Sen vuoksi kaikissa yleisesti saatavilla olevissa lataus- ja tankkauspisteissä olisi kertalatausta tai -tankkausta varten hyväksyttävä
  maksuvälineet
  ,
  joita käytetään laajalti unionissa
  , ja
  erityisesti sähköiset maksut maksupäätteiden ja -välineiden kautta
  . Tämän kertamaksutavan olisi aina oltava kuluttajien saatavilla, myös silloin, kun lataus- tai tankkauspisteessä tarjotaan sopimusperusteisia maksutapoja.

| (30) | Vaihtoehtoisia polttoaineita hyödyntävien ajoneuvojen käyttäjien olisi voitava maksaa helposti ja vaivattomasti kaikissa yleisesti saatavilla olevissa lataus- ja tankkauspisteissä ilman, että käyttäjän tarvitsee tehdä sopimusta lataus- tai tankkauspisteen ylläpitäjän tai liikennepalvelun tarjoajan kanssa. Sen vuoksi kaikissa yleisesti saatavilla olevissa lataus- ja tankkauspisteissä olisi kertalatausta tai -tankkausta varten hyväksyttävä
  sähköiset korttimaksut tai laitteet
  ,
  joissa on lähimaksutoiminto ja jotka pystyvät vähintään lukemaan maksukortteja
  , ja
  mahdollisuuksien mukaan myös muut maksuvälineet, joita käytetään laajalti unionissa
  . Tämän kertamaksutavan olisi aina oltava kuluttajien saatavilla, myös silloin, kun lataus- tai tankkauspisteessä tarjotaan sopimusperusteisia maksutapoja.
  Jotta voidaan taata kuluttajaystävälliset ja saumattomat maksut lataus- ja tankkausasemilla, komissiota olisi kannustettava muuttamaan direktiiviä (EU) 2015/2366 sen varmistamiseksi, että lähimaksaminen kortilla on mahdollista lataus- ja tankkausasemilla. |
| --- | --- |

(30)

Vaihtoehtoisia polttoaineita hyödyntävien ajoneuvojen käyttäjien olisi voitava maksaa helposti ja vaivattomasti kaikissa yleisesti saatavilla olevissa lataus- ja tankkauspisteissä ilman, että käyttäjän tarvitsee tehdä sopimusta lataus- tai tankkauspisteen ylläpitäjän tai liikennepalvelun tarjoajan kanssa. Sen vuoksi kaikissa yleisesti saatavilla olevissa lataus- ja tankkauspisteissä olisi kertalatausta tai -tankkausta varten hyväksyttävä
  sähköiset korttimaksut tai laitteet
  ,
  joissa on lähimaksutoiminto ja jotka pystyvät vähintään lukemaan maksukortteja
  , ja
  mahdollisuuksien mukaan myös muut maksuvälineet, joita käytetään laajalti unionissa
  . Tämän kertamaksutavan olisi aina oltava kuluttajien saatavilla, myös silloin, kun lataus- tai tankkauspisteessä tarjotaan sopimusperusteisia maksutapoja.
  Jotta voidaan taata kuluttajaystävälliset ja saumattomat maksut lataus- ja tankkausasemilla, komissiota olisi kannustettava muuttamaan direktiiviä (EU) 2015/2366 sen varmistamiseksi, että lähimaksaminen kortilla on mahdollista lataus- ja tankkausasemilla.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 30 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (30 a) | Jotta varmistetaan, että latausinfrastruktuuria käytetään tehokkaasti ja että se on omiaan lisäämään toimintavarmuutta ja kuluttajien luottamusta sähköiseen liikenteeseen, on olennaisen tärkeää varmistaa, että yleisesti saatavilla olevien latausasemien käyttö on käyttäjäystävällisellä ja syrjimättömällä tavalla avointa kaikille käyttäjille riippumatta automerkistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(30 a)

Jotta varmistetaan, että latausinfrastruktuuria käytetään tehokkaasti ja että se on omiaan lisäämään toimintavarmuutta ja kuluttajien luottamusta sähköiseen liikenteeseen, on olennaisen tärkeää varmistaa, että yleisesti saatavilla olevien latausasemien käyttö on käyttäjäystävällisellä ja syrjimättömällä tavalla avointa kaikille käyttäjille riippumatta automerkistä.

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 31 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (31) | Liikenneinfrastruktuurin olisi mahdollistettava saumaton liikkuvuus ja esteettömyys kaikille käyttäjille, myös vammaisille ja ikäihmisille.
  Lähtökohtaisesti
  lataus- ja tankkausasemien sijainnit sekä itse lataus- ja tankkausasemat olisi suunniteltava siten, että
  mahdollisimman monet
  käyttäjät, ja erityisesti ikääntyneet, liikuntarajoitteiset ja vammaiset henkilöt, voivat käyttää niitä. Tähän liittyen olisi esimerkiksi varmistettava, että pysäköintipaikan ympärillä on riittävästi tilaa, että latausasemaa ei ole asennettu korotetulle pinnalle, että latausaseman painikkeet tai näyttöruudut ovat sopivalla korkeudella ja että latauskaapelit ja tankkausletkut ovat painoltaan sellaisia, ettei niiden käsittelyyn tarvita suurta voimaa. Lisäksi latausasemien käyttöliittymien olisi oltava esteettömiä. Lataus- ja tankkausinfrastruktuuriin olisi näin ollen sovellettava direktiivin (EU) 2019/882 (57) liitteissä I ja III vahvistettuja esteettömyysvaatimuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(31)

Liikenneinfrastruktuurin olisi mahdollistettava saumaton liikkuvuus ja esteettömyys kaikille käyttäjille, myös vammaisille ja ikäihmisille.
  Lähtökohtaisesti
  lataus- ja tankkausasemien sijainnit sekä itse lataus- ja tankkausasemat olisi suunniteltava siten, että
  mahdollisimman monet
  käyttäjät, ja erityisesti ikääntyneet, liikuntarajoitteiset ja vammaiset henkilöt, voivat käyttää niitä. Tähän liittyen olisi esimerkiksi varmistettava, että pysäköintipaikan ympärillä on riittävästi tilaa, että latausasemaa ei ole asennettu korotetulle pinnalle, että latausaseman painikkeet tai näyttöruudut ovat sopivalla korkeudella ja että latauskaapelit ja tankkausletkut ovat painoltaan sellaisia, ettei niiden käsittelyyn tarvita suurta voimaa. Lisäksi latausasemien käyttöliittymien olisi oltava esteettömiä. Lataus- ja tankkausinfrastruktuuriin olisi näin ollen sovellettava direktiivin (EU) 2019/882 (57) liitteissä I ja III vahvistettuja esteettömyysvaatimuksia.

| (31) | Liikenneinfrastruktuurin olisi mahdollistettava saumaton liikkuvuus ja esteettömyys kaikille käyttäjille, myös vammaisille ja ikäihmisille. Lataus- ja tankkausasemien sijainnit sekä itse lataus- ja tankkausasemat olisi suunniteltava siten, että
  kaikki
  käyttäjät, ja erityisesti ikääntyneet, liikuntarajoitteiset ja vammaiset henkilöt, voivat käyttää niitä
  ja ne ovat käyttäjäystävällisiä kaikille
  . Tähän liittyen olisi esimerkiksi varmistettava, että pysäköintipaikan ympärillä on riittävästi tilaa, että latausasemaa ei ole asennettu korotetulle pinnalle, että latausaseman painikkeet tai näyttöruudut ovat sopivalla korkeudella ja että latauskaapelit ja tankkausletkut ovat painoltaan sellaisia, ettei niiden käsittelyyn tarvita suurta voimaa. Lisäksi latausasemien käyttöliittymien olisi oltava esteettömiä. Lataus- ja tankkausinfrastruktuuriin olisi näin ollen sovellettava direktiivin (EU) 2019/882 (57) liitteissä I ja III vahvistettuja esteettömyysvaatimuksia. |
| --- | --- |

(31)

Liikenneinfrastruktuurin olisi mahdollistettava saumaton liikkuvuus ja esteettömyys kaikille käyttäjille, myös vammaisille ja ikäihmisille. Lataus- ja tankkausasemien sijainnit sekä itse lataus- ja tankkausasemat olisi suunniteltava siten, että
  kaikki
  käyttäjät, ja erityisesti ikääntyneet, liikuntarajoitteiset ja vammaiset henkilöt, voivat käyttää niitä
  ja ne ovat käyttäjäystävällisiä kaikille
  . Tähän liittyen olisi esimerkiksi varmistettava, että pysäköintipaikan ympärillä on riittävästi tilaa, että latausasemaa ei ole asennettu korotetulle pinnalle, että latausaseman painikkeet tai näyttöruudut ovat sopivalla korkeudella ja että latauskaapelit ja tankkausletkut ovat painoltaan sellaisia, ettei niiden käsittelyyn tarvita suurta voimaa. Lisäksi latausasemien käyttöliittymien olisi oltava esteettömiä. Lataus- ja tankkausinfrastruktuuriin olisi näin ollen sovellettava direktiivin (EU) 2019/882 (57) liitteissä I ja III vahvistettuja esteettömyysvaatimuksia.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 32 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (32) | Maasähköpalvelut voivat toimia meri- ja sisävesiliikenteen puhtaan energian lähteenä ja auttaa vähentämään meri- ja sisävesialusten ympäristövaikutuksia. FuelEU Maritime -aloitteen mukaisesti kontti- ja matkustaja-alusten liikennöitsijöiden on noudatettava säännöksiä, joilla vähennetään päästöjä kiinnityspaikassa. Pakollisilla käyttöönottotavoitteilla olisi varmistettava, TEN-T-ydinmerisatamissa ja kattavissa TEN-T-merisatamissa on saatavilla riittävästi maasähköä, jotta alalla voidaan vastata kyseisten säännösten vaatimuksiin. Näiden tavoitteiden kohdistamisen kaikkiin TEN-T-merisatamiin pitäisi varmistaa satamien tasapuoliset toimintaedellytykset. |

Komission teksti

Tarkistus

(32)

Maasähköpalvelut voivat toimia meri- ja sisävesiliikenteen puhtaan energian lähteenä ja auttaa vähentämään meri- ja sisävesialusten ympäristövaikutuksia. FuelEU Maritime -aloitteen mukaisesti kontti- ja matkustaja-alusten liikennöitsijöiden on noudatettava säännöksiä, joilla vähennetään päästöjä kiinnityspaikassa. Pakollisilla käyttöönottotavoitteilla olisi varmistettava, TEN-T-ydinmerisatamissa ja kattavissa TEN-T-merisatamissa on saatavilla riittävästi maasähköä, jotta alalla voidaan vastata kyseisten säännösten vaatimuksiin. Näiden tavoitteiden kohdistamisen kaikkiin TEN-T-merisatamiin pitäisi varmistaa satamien tasapuoliset toimintaedellytykset.

| (32) | Maasähköpalvelut
  , jotka voivat olla kiinteitä tai liikuteltavia,
  voivat toimia meri- ja sisävesiliikenteen puhtaan energian lähteenä ja auttaa vähentämään meri- ja sisävesialusten ympäristövaikutuksia.
  Maasähköjärjestelmien käytöllä on satamia ympäröivien kaupunkialueiden ilmanlaadun kannalta merkittäviä kansanterveydellisiä ja ilmastohyötyjä.
  FuelEU Maritime -aloitteen mukaisesti kontti- ja matkustaja-alusten liikennöitsijöiden on noudatettava säännöksiä, joilla vähennetään päästöjä kiinnityspaikassa. Pakollisilla käyttöönottotavoitteilla olisi varmistettava, TEN-T-ydinmerisatamissa ja kattavissa TEN-T-merisatamissa on saatavilla riittävästi maasähköä, jotta alalla voidaan vastata kyseisten säännösten vaatimuksiin.
  Koska unionin merisatamia säännellään erilaisilla hallintokehyksillä, jäsenvaltiot voivat päättää, että infrastruktuuri otetaan käyttöön asiaankuuluvissa terminaaleissa, joissa satamakäyntien määrä on suurin kunkin alustyypin osalta, näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
  Näiden tavoitteiden kohdistamisen kaikkiin TEN-T-merisatamiin pitäisi varmistaa satamien tasapuoliset toimintaedellytykset.
  Koska maasähkön käyttöönotto merisatamissa aiheuttaa kustannuksia ja on monimutkaista, on keskeisen tärkeää asettaa etusijalle investoinnit sellaisissa satamissa ja tarvittaessa sellaisten terminaalien välillä, joissa ne ovat käytön, taloudellisen elinkelpoisuuden, kasvihuonekaasujen ja ilman saastumisen vähentämisen ja verkkokapasiteetin kannalta järkevimpiä. |
| --- | --- |

(32)

Maasähköpalvelut
  , jotka voivat olla kiinteitä tai liikuteltavia,
  voivat toimia meri- ja sisävesiliikenteen puhtaan energian lähteenä ja auttaa vähentämään meri- ja sisävesialusten ympäristövaikutuksia.
  Maasähköjärjestelmien käytöllä on satamia ympäröivien kaupunkialueiden ilmanlaadun kannalta merkittäviä kansanterveydellisiä ja ilmastohyötyjä.
  FuelEU Maritime -aloitteen mukaisesti kontti- ja matkustaja-alusten liikennöitsijöiden on noudatettava säännöksiä, joilla vähennetään päästöjä kiinnityspaikassa. Pakollisilla käyttöönottotavoitteilla olisi varmistettava, TEN-T-ydinmerisatamissa ja kattavissa TEN-T-merisatamissa on saatavilla riittävästi maasähköä, jotta alalla voidaan vastata kyseisten säännösten vaatimuksiin.
  Koska unionin merisatamia säännellään erilaisilla hallintokehyksillä, jäsenvaltiot voivat päättää, että infrastruktuuri otetaan käyttöön asiaankuuluvissa terminaaleissa, joissa satamakäyntien määrä on suurin kunkin alustyypin osalta, näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
  Näiden tavoitteiden kohdistamisen kaikkiin TEN-T-merisatamiin pitäisi varmistaa satamien tasapuoliset toimintaedellytykset.
  Koska maasähkön käyttöönotto merisatamissa aiheuttaa kustannuksia ja on monimutkaista, on keskeisen tärkeää asettaa etusijalle investoinnit sellaisissa satamissa ja tarvittaessa sellaisten terminaalien välillä, joissa ne ovat käytön, taloudellisen elinkelpoisuuden, kasvihuonekaasujen ja ilman saastumisen vähentämisen ja verkkokapasiteetin kannalta järkevimpiä.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 32 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (32 a) | Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen riittävän taajuudenmuunnon ja tehoreservin sekä sen, että sähköverkkoa laajennetaan riittävästi yhteenliitettävyyden ja kapasiteetin osalta sen varmistamiseksi, että pystytään tuottamaan riittävä määrä maasähköä, joka vastaa maasähkön tarjonnasta satamissa johtuvaa sähkön kysyntää, kuten tässä asetuksessa edellytetään. Jatkuvuuden varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi parannettava ja ylläpidettävä verkkoa, jotta se pystyy vastaamaan maasähköpalvelujen nykyiseen ja tulevaan kasvavaan kysyntään satamissa. Jos maasähköä ei voida toimittaa riittävästi satamaan liitetyn paikallisen verkon heikon kapasiteetin vuoksi, jäsenvaltion olisi korjattava tämä eikä tätä olisi pidettävä sataman eikä aluksen omistajan tai liikenteenharjoittajan laiminlyöntinä tämän asetuksen vaatimusten noudattamisessa, kunhan verkonhaltija on asianmukaisesti osoittanut paikallisen verkon kapasiteetin riittämättömyyden. |

Komission teksti

Tarkistus

(32 a)

Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen riittävän taajuudenmuunnon ja tehoreservin sekä sen, että sähköverkkoa laajennetaan riittävästi yhteenliitettävyyden ja kapasiteetin osalta sen varmistamiseksi, että pystytään tuottamaan riittävä määrä maasähköä, joka vastaa maasähkön tarjonnasta satamissa johtuvaa sähkön kysyntää, kuten tässä asetuksessa edellytetään. Jatkuvuuden varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi parannettava ja ylläpidettävä verkkoa, jotta se pystyy vastaamaan maasähköpalvelujen nykyiseen ja tulevaan kasvavaan kysyntään satamissa. Jos maasähköä ei voida toimittaa riittävästi satamaan liitetyn paikallisen verkon heikon kapasiteetin vuoksi, jäsenvaltion olisi korjattava tämä eikä tätä olisi pidettävä sataman eikä aluksen omistajan tai liikenteenharjoittajan laiminlyöntinä tämän asetuksen vaatimusten noudattamisessa, kunhan verkonhaltija on asianmukaisesti osoittanut paikallisen verkon kapasiteetin riittämättömyyden.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 32 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (32 b) | Vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittäminen ja käyttöönotto meriliikennealalla edellyttävät koordinoitua lähestymistapaa tarjonnan ja kysynnän yhteensovittamiseksi ja hukkainvestointien välttämiseksi. Sen vuoksi kaikki asiaankuuluvat julkiset ja yksityiset toimijat olisi otettava mukaan vaihtoehtoisten polttoaineiden ja erityisesti maasähkön käyttöönottoon, mukaan lukien muun muassa paikalliset, alueelliset ja kansalliset viranomaiset, satamaviranomaiset, terminaalioperaattorit, verkonhaltijat, maasähkön toimittajat, alusten omistajat ja muut asiaankuuluvat meriliikennealan markkinatoimijat. |

Komission teksti

Tarkistus

(32 b)

Vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittäminen ja käyttöönotto meriliikennealalla edellyttävät koordinoitua lähestymistapaa tarjonnan ja kysynnän yhteensovittamiseksi ja hukkainvestointien välttämiseksi. Sen vuoksi kaikki asiaankuuluvat julkiset ja yksityiset toimijat olisi otettava mukaan vaihtoehtoisten polttoaineiden ja erityisesti maasähkön käyttöönottoon, mukaan lukien muun muassa paikalliset, alueelliset ja kansalliset viranomaiset, satamaviranomaiset, terminaalioperaattorit, verkonhaltijat, maasähkön toimittajat, alusten omistajat ja muut asiaankuuluvat meriliikennealan markkinatoimijat.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 32 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (32 c) | Jotta vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä ja käyttöönottoa koskeva lainsäädäntökehys olisi varmasti johdonmukainen, tämä asetus olisi yhdenmukaistettava asetuksen XXXX-XXX [FuelEU Maritime] sekä direktiivin 2003/96/EY [energiaverodirektiivi] kanssa. Yhdenmukaistamisella olisi varmistettava, että maasähkön jakelua koskevien säännösten lisäksi otetaan käyttöön sääntöjä, joilla alukset velvoitetaan käyttämään maasähköä ja joilla niitä kannustetaan maasähkön käyttöön verovapautuksen avulla. |

Komission teksti

Tarkistus

(32 c)

Jotta vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä ja käyttöönottoa koskeva lainsäädäntökehys olisi varmasti johdonmukainen, tämä asetus olisi yhdenmukaistettava asetuksen XXXX-XXX [FuelEU Maritime] sekä direktiivin 2003/96/EY [energiaverodirektiivi] kanssa. Yhdenmukaistamisella olisi varmistettava, että maasähkön jakelua koskevien säännösten lisäksi otetaan käyttöön sääntöjä, joilla alukset velvoitetaan käyttämään maasähköä ja joilla niitä kannustetaan maasähkön käyttöön verovapautuksen avulla.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 32 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (32 d) | Merenkulun tiettyjen segmenttien asettaminen etusijalle maasähkön toimittamisessa ja käytössä kiinnityspaikoissa tapahtuvien päästöjen vähentämiseksi ei saisi vapauttaa muita segmenttejä osallistumasta ilmasto- ja päästöttömyystavoitteiden edistämiseen. Sen vuoksi komission olisi osana tämän asetuksen uudelleentarkastelua arvioitava maasähkön vähimmäistarjontaa TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon merisatamissa koskevien säännösten ulottamista myös pienempiin aluksiin ja muihin alustyyppeihin. Komission olisi erityisesti tarkasteltava asiaankuuluvien tietojen saatavuutta, kasvihuonekaasupäästöjen ja ilman saastumisen mahdollista vähentämistä, teknologian kehitystä ja soveltamisalan laajentamisen tehokkuutta ilmasto- ja terveyshyötyjen kannalta, hallinnollisen taakan laajuutta sekä sen taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia. Lisäksi komission olisi arvioitava säännösten soveltamisalan laajentamista siten, että mahdollistetaan se, että maasähköä tuottava infrastruktuuri koskee satama-alueella sijaitsevassa ankkuripaikassa olevia aluksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(32 d)

Merenkulun tiettyjen segmenttien asettaminen etusijalle maasähkön toimittamisessa ja käytössä kiinnityspaikoissa tapahtuvien päästöjen vähentämiseksi ei saisi vapauttaa muita segmenttejä osallistumasta ilmasto- ja päästöttömyystavoitteiden edistämiseen. Sen vuoksi komission olisi osana tämän asetuksen uudelleentarkastelua arvioitava maasähkön vähimmäistarjontaa TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon merisatamissa koskevien säännösten ulottamista myös pienempiin aluksiin ja muihin alustyyppeihin. Komission olisi erityisesti tarkasteltava asiaankuuluvien tietojen saatavuutta, kasvihuonekaasupäästöjen ja ilman saastumisen mahdollista vähentämistä, teknologian kehitystä ja soveltamisalan laajentamisen tehokkuutta ilmasto- ja terveyshyötyjen kannalta, hallinnollisen taakan laajuutta sekä sen taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia. Lisäksi komission olisi arvioitava säännösten soveltamisalan laajentamista siten, että mahdollistetaan se, että maasähköä tuottava infrastruktuuri koskee satama-alueella sijaitsevassa ankkuripaikassa olevia aluksia.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 32 e kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (32 e) | On tärkeää välttää hukkainvestointeja ja varmistaa, että nyt tehtävät julkiset ja yksityiset investoinnit ovat hyödyllisiä myös tulevaisuudessa ja edistävät Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa vahvistettua ilmastoneutraalia kehityspolkua. Maasähkön käyttöönottoa merisatamissa pitää tarkastella yhdessä vastaavien vaihtoehtoisten kasvihuonekaasupäästöjä ja epäpuhtauspäästöjä aiheuttamattomien teknologioiden nykyisen ja tulevan käyttöönoton kanssa ottaen huomioon erityisesti teknologiat, jotka vähentävät kasvihuonekaasu- ja epäpuhtauspäästöjä sekä kiinnityspaikassa että merenkulun aikana. |

Komission teksti

Tarkistus

(32 e)

On tärkeää välttää hukkainvestointeja ja varmistaa, että nyt tehtävät julkiset ja yksityiset investoinnit ovat hyödyllisiä myös tulevaisuudessa ja edistävät Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa vahvistettua ilmastoneutraalia kehityspolkua. Maasähkön käyttöönottoa merisatamissa pitää tarkastella yhdessä vastaavien vaihtoehtoisten kasvihuonekaasupäästöjä ja epäpuhtauspäästöjä aiheuttamattomien teknologioiden nykyisen ja tulevan käyttöönoton kanssa ottaen huomioon erityisesti teknologiat, jotka vähentävät kasvihuonekaasu- ja epäpuhtauspäästöjä sekä kiinnityspaikassa että merenkulun aikana.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 34 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (34) | Matkustaja-aluksia koskevissa tavoitteissa olisi otettava huomioon alusten tyypit ja liikennemäärät. Merisatamat, joiden liikennemäärät ovat tiettyjen alusluokkien osalta pienet, olisi vapautettava näitä alusluokkia koskevista pakollisista vaatimuksista liikenteen vähimmäistason perusteella, jotta vältetään luomasta käyttämätöntä kapasiteettia. Pakollisilla tavoitteilla ei myöskään pitäisi pyrkiä vastaamaan enimmäiskysyntään, vaan riittävän suureen kapasiteettiin, jotta voidaan välttää kapasiteetin vajaakäyttö ja ottaa huomioon satamien operatiiviset ominaispiirteet. Meriliikenne luo tärkeitä yhteyksiä, jotka vahvistavat unionin saarten yhteenkuuluvuutta ja tukevat
  niiden
  taloudellista kehitystä. Energiantuotantokapasiteetti
  saarilla
  ei välttämättä aina riitä siihen, että pystyttäisiin tuottamaan maasähkön tarjoamiseen tarvittava sähkömäärä. Tällaisessa tapauksessa
  saaret
  olisi vapautettava tästä vaatimuksesta, paitsi jos ja kunnes sähköyhteys mantereeseen on saatu valmiiksi tai paikallinen tuotantokapasiteetti puhtaista energialähteistä on riittävä. |

Komission teksti

Tarkistus

(34)

Matkustaja-aluksia koskevissa tavoitteissa olisi otettava huomioon alusten tyypit ja liikennemäärät. Merisatamat, joiden liikennemäärät ovat tiettyjen alusluokkien osalta pienet, olisi vapautettava näitä alusluokkia koskevista pakollisista vaatimuksista liikenteen vähimmäistason perusteella, jotta vältetään luomasta käyttämätöntä kapasiteettia. Pakollisilla tavoitteilla ei myöskään pitäisi pyrkiä vastaamaan enimmäiskysyntään, vaan riittävän suureen kapasiteettiin, jotta voidaan välttää kapasiteetin vajaakäyttö ja ottaa huomioon satamien operatiiviset ominaispiirteet. Meriliikenne luo tärkeitä yhteyksiä, jotka vahvistavat unionin saarten yhteenkuuluvuutta ja tukevat
  niiden
  taloudellista kehitystä. Energiantuotantokapasiteetti
  saarilla
  ei välttämättä aina riitä siihen, että pystyttäisiin tuottamaan maasähkön tarjoamiseen tarvittava sähkömäärä. Tällaisessa tapauksessa
  saaret
  olisi vapautettava tästä vaatimuksesta, paitsi jos ja kunnes sähköyhteys mantereeseen on saatu valmiiksi tai paikallinen tuotantokapasiteetti puhtaista energialähteistä on riittävä.

| (34) | Matkustaja-aluksia koskevissa tavoitteissa olisi otettava huomioon alusten tyypit ja liikennemäärät. Merisatamat, joiden liikennemäärät ovat tiettyjen alusluokkien osalta pienet, olisi vapautettava näitä alusluokkia koskevista pakollisista vaatimuksista liikenteen vähimmäistason perusteella, jotta vältetään luomasta käyttämätöntä kapasiteettia. Pakollisilla tavoitteilla ei myöskään pitäisi pyrkiä vastaamaan enimmäiskysyntään, vaan riittävän suureen kapasiteettiin, jotta voidaan välttää kapasiteetin vajaakäyttö ja ottaa huomioon satamien operatiiviset ominaispiirteet. Meriliikenne luo tärkeitä yhteyksiä, jotka vahvistavat unionin saarten
  samoin kuin syrjäisimpien alueiden
  yhteenkuuluvuutta ja tukevat taloudellista kehitystä,
  koska meriliikennettä käytetään niillä matkailutoimintaan
  .
  Niiden
  energiantuotantokapasiteetti ei välttämättä aina riitä siihen, että pystyttäisiin tuottamaan maasähkön tarjoamiseen tarvittava sähkömäärä. Tällaisessa tapauksessa
  nämä alueet
  olisi vapautettava tästä vaatimuksesta, paitsi jos ja kunnes sähköyhteys mantereeseen on saatu valmiiksi tai paikallinen tuotantokapasiteetti puhtaista energialähteistä on riittävä. |
| --- | --- |

(34)

Matkustaja-aluksia koskevissa tavoitteissa olisi otettava huomioon alusten tyypit ja liikennemäärät. Merisatamat, joiden liikennemäärät ovat tiettyjen alusluokkien osalta pienet, olisi vapautettava näitä alusluokkia koskevista pakollisista vaatimuksista liikenteen vähimmäistason perusteella, jotta vältetään luomasta käyttämätöntä kapasiteettia. Pakollisilla tavoitteilla ei myöskään pitäisi pyrkiä vastaamaan enimmäiskysyntään, vaan riittävän suureen kapasiteettiin, jotta voidaan välttää kapasiteetin vajaakäyttö ja ottaa huomioon satamien operatiiviset ominaispiirteet. Meriliikenne luo tärkeitä yhteyksiä, jotka vahvistavat unionin saarten
  samoin kuin syrjäisimpien alueiden
  yhteenkuuluvuutta ja tukevat taloudellista kehitystä,
  koska meriliikennettä käytetään niillä matkailutoimintaan
  .
  Niiden
  energiantuotantokapasiteetti ei välttämättä aina riitä siihen, että pystyttäisiin tuottamaan maasähkön tarjoamiseen tarvittava sähkömäärä. Tällaisessa tapauksessa
  nämä alueet
  olisi vapautettava tästä vaatimuksesta, paitsi jos ja kunnes sähköyhteys mantereeseen on saatu valmiiksi tai paikallinen tuotantokapasiteetti puhtaista energialähteistä on riittävä.

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 35 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (35) | Merisatamien nesteytetyn maakaasun tankkauspisteiden ydinverkoston olisi oltava käytettävissä vuoteen 2025 mennessä. Nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä ovat muun muassa nesteytetyn maakaasun terminaalit, säiliöt, siirrettävät säiliöt, tankkausalukset ja tankkausproomut. |

Komission teksti

Tarkistus

(35)

Merisatamien nesteytetyn maakaasun tankkauspisteiden ydinverkoston olisi oltava käytettävissä vuoteen 2025 mennessä. Nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä ovat muun muassa nesteytetyn maakaasun terminaalit, säiliöt, siirrettävät säiliöt, tankkausalukset ja tankkausproomut.

| (35) | Merisatamien nesteytetyn maakaasun
  , vedyn ja ammoniakin
  tankkauspisteiden ydinverkoston olisi oltava käytettävissä vuoteen 2025 mennessä.
  Koska nesteytetyn maakaasun rooli liittyy nimenomaan siirtymävaiheeseen, siihen liittyvän infrastruktuurin käyttöönoton olisi hukkainvestointien ja käyttämättömän kapasiteetin välttämiseksi seurattava markkinakysyntää.
  Nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä ovat muun muassa nesteytetyn maakaasun terminaalit, säiliöt, siirrettävät säiliöt, tankkausalukset ja tankkausproomut. |
| --- | --- |

(35)

Merisatamien nesteytetyn maakaasun
  , vedyn ja ammoniakin
  tankkauspisteiden ydinverkoston olisi oltava käytettävissä vuoteen 2025 mennessä.
  Koska nesteytetyn maakaasun rooli liittyy nimenomaan siirtymävaiheeseen, siihen liittyvän infrastruktuurin käyttöönoton olisi hukkainvestointien ja käyttämättömän kapasiteetin välttämiseksi seurattava markkinakysyntää.
  Nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä ovat muun muassa nesteytetyn maakaasun terminaalit, säiliöt, siirrettävät säiliöt, tankkausalukset ja tankkausproomut.

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 36 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (36) | Lentokentillä pysäköityinä oleville ilma-aluksille toimitettavalla sähköllä olisi korvattava nestemäisten polttoaineiden käyttöä puhtaammalla voimanlähteellä apumoottoreita tai maavirtalaitteita varten. Tämän pitäisi
  vähentää
  epäpuhtaus- ja melupäästöjä,
  parantaa
  ilmanlaatua ja
  vähentää
  ilmastonmuutosvaikutuksia. Sen vuoksi kaikessa kaupallisessa lentoliikenteessä olisi voitava hyödyntää ulkoista sähkönsyöttöä TEN-T-lentoasemien porteilla tai seisontapaikoilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(36)

Lentokentillä pysäköityinä oleville ilma-aluksille toimitettavalla sähköllä olisi korvattava nestemäisten polttoaineiden käyttöä puhtaammalla voimanlähteellä apumoottoreita tai maavirtalaitteita varten. Tämän pitäisi
  vähentää
  epäpuhtaus- ja melupäästöjä,
  parantaa
  ilmanlaatua ja
  vähentää
  ilmastonmuutosvaikutuksia. Sen vuoksi kaikessa kaupallisessa lentoliikenteessä olisi voitava hyödyntää ulkoista sähkönsyöttöä TEN-T-lentoasemien porteilla tai seisontapaikoilla.

| (36) | Lentokentillä pysäköityinä oleville ilma-aluksille toimitettavalla sähköllä olisi korvattava nestemäisten polttoaineiden käyttöä puhtaammalla voimanlähteellä apumoottoreita tai maavirtalaitteita varten.
  Sen vuoksi kaikessa
  tämän
  asetuksen soveltamisalan kattamassa kaupallisessa lentoliikenteessä
  olisi
  hyödynnettävä ulkoista sähkönsyöttöä lentoasemien porteilla tai seisontapaikoilla. Lisäksi olisi otettava huomioon TEN-T-ydinverkon lentoasemilla käytettävät pca-ilmastointijärjestelmät, jotka mahdollistavat kaupallisten matkustajailma-alusten moottoreiden sammuttamisen kokonaan aluksen ollessa pysäköitynä. Tämä vähentäisi
  epäpuhtaus- ja melupäästöjä,
  parantaisi
  ilmanlaatua ja
  vähentäisi
  ilmastonmuutosvaikutuksia. Sen vuoksi kaikessa kaupallisessa lentoliikenteessä olisi voitava hyödyntää ulkoista sähkönsyöttöä
  sekä pca-ilmastointijärjestelmiä,
  TEN-T-lentoasemien porteilla tai seisontapaikoilla. |
| --- | --- |

(36)

Lentokentillä pysäköityinä oleville ilma-aluksille toimitettavalla sähköllä olisi korvattava nestemäisten polttoaineiden käyttöä puhtaammalla voimanlähteellä apumoottoreita tai maavirtalaitteita varten.
  Sen vuoksi kaikessa
  tämän
  asetuksen soveltamisalan kattamassa kaupallisessa lentoliikenteessä
  olisi
  hyödynnettävä ulkoista sähkönsyöttöä lentoasemien porteilla tai seisontapaikoilla. Lisäksi olisi otettava huomioon TEN-T-ydinverkon lentoasemilla käytettävät pca-ilmastointijärjestelmät, jotka mahdollistavat kaupallisten matkustajailma-alusten moottoreiden sammuttamisen kokonaan aluksen ollessa pysäköitynä. Tämä vähentäisi
  epäpuhtaus- ja melupäästöjä,
  parantaisi
  ilmanlaatua ja
  vähentäisi
  ilmastonmuutosvaikutuksia. Sen vuoksi kaikessa kaupallisessa lentoliikenteessä olisi voitava hyödyntää ulkoista sähkönsyöttöä
  sekä pca-ilmastointijärjestelmiä,
  TEN-T-lentoasemien porteilla tai seisontapaikoilla.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 37 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (37) | Direktiivin 2014/94/EU 3 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot ovat laatineet kansalliset toimintakehykset, joissa esitetään niiden vahvistamat suunnitelmat ja tavoitteet sen varmistamiseksi, että kyseiset tavoitteet saavutetaan. Sekä kansallisten toimintakehysten että direktiivin 2014/94/EU arvioinnin yhteydessä on todettu, että tavoitetasoa on nostettava ja tarvitaan parempaa koordinointia jäsenvaltioiden kesken, jotta vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien kulkuvälineiden, erityisesti sähköajoneuvojen, käyttöönoton odotettuun nopeutumiseen voidaan vastata. Lisäksi kaikissa liikennemuodoissa
  tarvitaan vaihtoehtoja fossiilisille polttoaineille
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Nykyisiä kansallisia toimintakehyksiä olisi tarkistettava, jotta voidaan selkeästi kuvata, miten jäsenvaltiot aikovat vastata entistä huomattavasti suuremman yleisesti saatavilla olevan lataus- ja tankkausinfrastruktuurin määrän tarpeeseen, joka on esitetty pakollisissa tavoitteissa. Tarkistetuissa toimintakehyksissä olisi käsiteltävä yhtäläisesti kaikkia liikennemuotoja, myös niitä, joille ei ole asetettu pakollisia käyttöönottotavoitteita. |

Komission teksti

Tarkistus

(37)

Direktiivin 2014/94/EU 3 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot ovat laatineet kansalliset toimintakehykset, joissa esitetään niiden vahvistamat suunnitelmat ja tavoitteet sen varmistamiseksi, että kyseiset tavoitteet saavutetaan. Sekä kansallisten toimintakehysten että direktiivin 2014/94/EU arvioinnin yhteydessä on todettu, että tavoitetasoa on nostettava ja tarvitaan parempaa koordinointia jäsenvaltioiden kesken, jotta vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien kulkuvälineiden, erityisesti sähköajoneuvojen, käyttöönoton odotettuun nopeutumiseen voidaan vastata. Lisäksi kaikissa liikennemuodoissa
  tarvitaan vaihtoehtoja fossiilisille polttoaineille
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Nykyisiä kansallisia toimintakehyksiä olisi tarkistettava, jotta voidaan selkeästi kuvata, miten jäsenvaltiot aikovat vastata entistä huomattavasti suuremman yleisesti saatavilla olevan lataus- ja tankkausinfrastruktuurin määrän tarpeeseen, joka on esitetty pakollisissa tavoitteissa. Tarkistetuissa toimintakehyksissä olisi käsiteltävä yhtäläisesti kaikkia liikennemuotoja, myös niitä, joille ei ole asetettu pakollisia käyttöönottotavoitteita.

| (37) | Direktiivin 2014/94/EU 3 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot ovat laatineet kansalliset toimintakehykset, joissa esitetään niiden vahvistamat suunnitelmat ja tavoitteet sen varmistamiseksi, että kyseiset tavoitteet saavutetaan. Sekä kansallisten toimintakehysten että direktiivin 2014/94/EU arvioinnin yhteydessä on todettu, että tavoitetasoa on nostettava ja tarvitaan parempaa koordinointia jäsenvaltioiden kesken, jotta vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien kulkuvälineiden, erityisesti sähköajoneuvojen, käyttöönoton odotettuun nopeutumiseen voidaan vastata. Lisäksi kaikissa liikennemuodoissa
  olisi luovuttava asteittain fossiilisista polttoaineista ja niille tarvitaan kestäviä vaihtoehtoja
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden
  ja unionin ilmastotavoitteiden
  saavuttamiseksi. Nykyisiä kansallisia toimintakehyksiä olisi tarkistettava, jotta voidaan selkeästi kuvata, miten jäsenvaltiot aikovat vastata entistä huomattavasti suuremman yleisesti saatavilla olevan lataus- ja tankkausinfrastruktuurin määrän tarpeeseen, joka on esitetty pakollisissa tavoitteissa.
  Kansallisten toimintakehysten olisi perustuttava alueelliseen analyysiin, jossa yksilöidään erilaiset tarpeet ja otetaan tarvittaessa huomioon olemassa olevat lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoa koskevat alueelliset ja paikalliset suunnitelmat. Maaseutualueisiin olisi kiinnitettävä huomiota sen varmistamiseksi, että tällainen infrastruktuuri on täysin saatavilla. Lisäksi
  tarkistetuissa toimintakehyksissä olisi käsiteltävä yhtäläisesti kaikkia liikennemuotoja, myös niitä, joille ei ole asetettu pakollisia käyttöönottotavoitteita. |
| --- | --- |

(37)

Direktiivin 2014/94/EU 3 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot ovat laatineet kansalliset toimintakehykset, joissa esitetään niiden vahvistamat suunnitelmat ja tavoitteet sen varmistamiseksi, että kyseiset tavoitteet saavutetaan. Sekä kansallisten toimintakehysten että direktiivin 2014/94/EU arvioinnin yhteydessä on todettu, että tavoitetasoa on nostettava ja tarvitaan parempaa koordinointia jäsenvaltioiden kesken, jotta vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien kulkuvälineiden, erityisesti sähköajoneuvojen, käyttöönoton odotettuun nopeutumiseen voidaan vastata. Lisäksi kaikissa liikennemuodoissa
  olisi luovuttava asteittain fossiilisista polttoaineista ja niille tarvitaan kestäviä vaihtoehtoja
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden
  ja unionin ilmastotavoitteiden
  saavuttamiseksi. Nykyisiä kansallisia toimintakehyksiä olisi tarkistettava, jotta voidaan selkeästi kuvata, miten jäsenvaltiot aikovat vastata entistä huomattavasti suuremman yleisesti saatavilla olevan lataus- ja tankkausinfrastruktuurin määrän tarpeeseen, joka on esitetty pakollisissa tavoitteissa.
  Kansallisten toimintakehysten olisi perustuttava alueelliseen analyysiin, jossa yksilöidään erilaiset tarpeet ja otetaan tarvittaessa huomioon olemassa olevat lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoa koskevat alueelliset ja paikalliset suunnitelmat. Maaseutualueisiin olisi kiinnitettävä huomiota sen varmistamiseksi, että tällainen infrastruktuuri on täysin saatavilla. Lisäksi
  tarkistetuissa toimintakehyksissä olisi käsiteltävä yhtäläisesti kaikkia liikennemuotoja, myös niitä, joille ei ole asetettu pakollisia käyttöönottotavoitteita.

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 38 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (38) | Tarkistettuihin kansallisiin toimintakehyksiin
  olisi sisällyttävä läheisessä yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten ja alan toimijoiden kanssa toteutettavia sekä pienten ja keskisuurten yritysten tarpeet huomioivia tukitoimia vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden kehittämiseksi, mukaan lukien tarvittavan infrastruktuurin käyttöönotto. Tarkistetuissa kehyksissä olisi lisäksi kuvattava infrastruktuurin suunnittelua, lupia ja hankintaa koskeva yleinen kansallinen kehys, mukaan lukien havaitut esteet ja toimet niiden poistamiseksi siten, että infrastruktuurin käyttöönotto nopeutuu. |

Komission teksti

Tarkistus

(38)

Tarkistettuihin kansallisiin toimintakehyksiin
  olisi sisällyttävä läheisessä yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten ja alan toimijoiden kanssa toteutettavia sekä pienten ja keskisuurten yritysten tarpeet huomioivia tukitoimia vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden kehittämiseksi, mukaan lukien tarvittavan infrastruktuurin käyttöönotto. Tarkistetuissa kehyksissä olisi lisäksi kuvattava infrastruktuurin suunnittelua, lupia ja hankintaa koskeva yleinen kansallinen kehys, mukaan lukien havaitut esteet ja toimet niiden poistamiseksi siten, että infrastruktuurin käyttöönotto nopeutuu.

| (38) | Tarkistetut kansalliset toimintakehykset olisi sovitettava yhteen unionin ilmastotavoitteiden kanssa, ja niihin
  olisi sisällyttävä
  yksityiskohtaisia markkina- ja liikenneosuuksia, erityisesti kauttakulkuliikenteen osalta, usein toteutettavaa tietojen seurantaa ja arviointia, markkinaennusteiden mahdollistamista ja
  läheisessä yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten ja alan toimijoiden kanssa toteutettavia sekä pienten ja keskisuurten yritysten tarpeet huomioivia
  ja sosiaalisesti oikeudenmukaisen siirtymän varmistavia
  tukitoimia vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden kehittämiseksi, mukaan lukien tarvittavan infrastruktuurin käyttöönotto. Tarkistetuissa kehyksissä olisi lisäksi kuvattava infrastruktuurin suunnittelua, lupia ja hankintaa koskeva yleinen kansallinen kehys, mukaan lukien havaitut esteet ja toimet niiden poistamiseksi siten, että infrastruktuurin käyttöönotto nopeutuu.
  Tarkistetuissa kansallisissa toimintakehyksissä olisi kaikilta osin otettava huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaate. Jäsenvaltioiden olisi tarkasteltava periaatteen täytäntöönpanoon liittyviä äskettäin julkaistuja suositusta ja suuntaviivoja, joissa selitetään, miten poliittisilla sekä suunnittelua ja investointia koskevilla päätöksillä voidaan vähentää energiankulutusta useilla keskeisillä aloilla, kuten liikenteen alalla. |
| --- | --- |

(38)

Tarkistetut kansalliset toimintakehykset olisi sovitettava yhteen unionin ilmastotavoitteiden kanssa, ja niihin
  olisi sisällyttävä
  yksityiskohtaisia markkina- ja liikenneosuuksia, erityisesti kauttakulkuliikenteen osalta, usein toteutettavaa tietojen seurantaa ja arviointia, markkinaennusteiden mahdollistamista ja
  läheisessä yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten ja alan toimijoiden kanssa toteutettavia sekä pienten ja keskisuurten yritysten tarpeet huomioivia
  ja sosiaalisesti oikeudenmukaisen siirtymän varmistavia
  tukitoimia vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden kehittämiseksi, mukaan lukien tarvittavan infrastruktuurin käyttöönotto. Tarkistetuissa kehyksissä olisi lisäksi kuvattava infrastruktuurin suunnittelua, lupia ja hankintaa koskeva yleinen kansallinen kehys, mukaan lukien havaitut esteet ja toimet niiden poistamiseksi siten, että infrastruktuurin käyttöönotto nopeutuu.
  Tarkistetuissa kansallisissa toimintakehyksissä olisi kaikilta osin otettava huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaate. Jäsenvaltioiden olisi tarkasteltava periaatteen täytäntöönpanoon liittyviä äskettäin julkaistuja suositusta ja suuntaviivoja, joissa selitetään, miten poliittisilla sekä suunnittelua ja investointia koskevilla päätöksillä voidaan vähentää energiankulutusta useilla keskeisillä aloilla, kuten liikenteen alalla.

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 39 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (39) | Komission olisi helpotettava jäsenvaltioiden tarkistettujen kansallisten toimintakehysten laadintaa ja toteutusta jäsenvaltioiden välisellä tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdolla. |

Komission teksti

Tarkistus

(39)

Komission olisi helpotettava jäsenvaltioiden tarkistettujen kansallisten toimintakehysten laadintaa ja toteutusta jäsenvaltioiden välisellä tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdolla.

| (39) | Komission olisi helpotettava jäsenvaltioiden tarkistettujen kansallisten toimintakehysten laadintaa ja toteutusta jäsenvaltioiden
  ja alue- ja paikallisviranomaisten
  välisellä tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdolla. |
| --- | --- |

(39)

Komission olisi helpotettava jäsenvaltioiden tarkistettujen kansallisten toimintakehysten laadintaa ja toteutusta jäsenvaltioiden
  ja alue- ja paikallisviranomaisten
  välisellä tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdolla.

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 40 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (40) | Vaihtoehtoisten polttoaineiden edistämiseksi ja asiaankuuluvan infrastruktuurin kehittämiseksi kansallisissa toimintakehyksissä olisi oltava yksityiskohtaisia strategioita vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönoton tukemiseksi aloilla, joita on vaikea irrottaa hiilestä, kuten ilmailu, meriliikenne, sisävesiliikenne ja rautatieliikenne verkkosegmenteillä, joita ei voida sähköistää. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti laadittava selkeät strategiat sisävesiliikenteen hiilestä irtautumiseksi TEN-T-verkossa tiiviissä yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa. Hiilestä irtautumista koskevia pitkän aikavälin strategioita olisi laadittava myös TEN-T-satamia ja TEN-T-lentoasemia varten. Strategioissa olisi keskityttävä infrastruktuurin käyttöönottoon vähäpäästöisten ja päästöttömien alusten ja ilma-alusten osalta sekä niiden raideosuuksien osalta, joita ei ole tarkoitus sähköistää. Komission olisi tarkasteltava tätä asetusta uudelleen näiden strategioiden pohjalta, jotta kyseisille aloille voidaan mahdollisesti asettaa lisää pakollisia tavoitteita. |

Komission teksti

Tarkistus

(40)

Vaihtoehtoisten polttoaineiden edistämiseksi ja asiaankuuluvan infrastruktuurin kehittämiseksi kansallisissa toimintakehyksissä olisi oltava yksityiskohtaisia strategioita vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönoton tukemiseksi aloilla, joita on vaikea irrottaa hiilestä, kuten ilmailu, meriliikenne, sisävesiliikenne ja rautatieliikenne verkkosegmenteillä, joita ei voida sähköistää. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti laadittava selkeät strategiat sisävesiliikenteen hiilestä irtautumiseksi TEN-T-verkossa tiiviissä yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa. Hiilestä irtautumista koskevia pitkän aikavälin strategioita olisi laadittava myös TEN-T-satamia ja TEN-T-lentoasemia varten. Strategioissa olisi keskityttävä infrastruktuurin käyttöönottoon vähäpäästöisten ja päästöttömien alusten ja ilma-alusten osalta sekä niiden raideosuuksien osalta, joita ei ole tarkoitus sähköistää. Komission olisi tarkasteltava tätä asetusta uudelleen näiden strategioiden pohjalta, jotta kyseisille aloille voidaan mahdollisesti asettaa lisää pakollisia tavoitteita.

| (40) | Vaihtoehtoisten polttoaineiden edistämiseksi ja asiaankuuluvan infrastruktuurin kehittämiseksi kansallisissa toimintakehyksissä olisi oltava yksityiskohtaisia strategioita vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönoton tukemiseksi aloilla, joita on vaikea irrottaa hiilestä, kuten ilmailu, meriliikenne, sisävesiliikenne ja rautatieliikenne verkkosegmenteillä, joita ei voida sähköistää. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti laadittava selkeät strategiat sisävesiliikenteen hiilestä irtautumiseksi TEN-T-verkossa tiiviissä yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa. Hiilestä irtautumista koskevia pitkän aikavälin strategioita olisi laadittava myös TEN-T-satamia ja TEN-T-lentoasemia varten. Strategioissa olisi keskityttävä infrastruktuurin käyttöönottoon vähäpäästöisten ja päästöttömien alusten ja ilma-alusten osalta sekä niiden raideosuuksien osalta, joita ei ole tarkoitus sähköistää. Komission olisi tarkasteltava tätä asetusta uudelleen näiden strategioiden pohjalta
  ja ottaen huomioon kansalliset markkina- ja liikenneosuustiedot ja markkinaennusteet
  , jotta kyseisille aloille voidaan mahdollisesti asettaa lisää pakollisia tavoitteita. |
| --- | --- |

(40)

Vaihtoehtoisten polttoaineiden edistämiseksi ja asiaankuuluvan infrastruktuurin kehittämiseksi kansallisissa toimintakehyksissä olisi oltava yksityiskohtaisia strategioita vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönoton tukemiseksi aloilla, joita on vaikea irrottaa hiilestä, kuten ilmailu, meriliikenne, sisävesiliikenne ja rautatieliikenne verkkosegmenteillä, joita ei voida sähköistää. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti laadittava selkeät strategiat sisävesiliikenteen hiilestä irtautumiseksi TEN-T-verkossa tiiviissä yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa. Hiilestä irtautumista koskevia pitkän aikavälin strategioita olisi laadittava myös TEN-T-satamia ja TEN-T-lentoasemia varten. Strategioissa olisi keskityttävä infrastruktuurin käyttöönottoon vähäpäästöisten ja päästöttömien alusten ja ilma-alusten osalta sekä niiden raideosuuksien osalta, joita ei ole tarkoitus sähköistää. Komission olisi tarkasteltava tätä asetusta uudelleen näiden strategioiden pohjalta
  ja ottaen huomioon kansalliset markkina- ja liikenneosuustiedot ja markkinaennusteet
  , jotta kyseisille aloille voidaan mahdollisesti asettaa lisää pakollisia tavoitteita.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 40 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (40 a) | Vaikka vain noin 56 prosenttia Euroopan nykyisestä rautatieverkosta on sähköistetty, sähkökäyttöisten junien osuus kaikista ajetuista junakilometreistä on yli 80 prosenttia. Tällä hetkellä käytössä on kuitenkin edelleen arviolta 6 000  dieseljunaa. Koska ne ovat riippuvaisia fossiilisista polttoaineista, ne aiheuttavat kasvihuonekaasupäästöjä ja ilman saastumista. Siksi raideliikenteen alalla on tarpeen ja kiireellistä laajentaa vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa, jotta voidaan varmistaa siirtyminen pois fossiilisia polttoaineita käyttävistä junista, ja varmistaa sen myötä, että kaikki liikenteen alat tekevät oman osuutensa ilmastoneutraaliin talouteen siirtymiseksi. Näin ollen on aiheellista, että tässä asetuksessa vahvistetaan konkreettiset tavoitteet. Rautatiealalla on saatavilla erilaisia teknologioita, joiden avulla voidaan siirtyä pois dieseljunien käytöstä, mukaan lukien suora sähköistäminen, akkukäyttöiset junat ja vetysovellukset, jos segmentin suora sähköistäminen ei ole mahdollista palvelun kustannustehokkuuteen liittyvistä syistä. Näiden tekniikoiden kehittäminen edellyttää soveltuvan lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoa jäsenvaltioissa. Ennen käyttöönottoa jäsenvaltioiden olisi arvioitava huolellisesti tällaisen infrastruktuurin parhaita sijaintipaikkoja ja harkittava erityisesti niiden käyttöönottoa multimodaalisissa keskuksissa ja kaupunkisolmukohdissa. Energiatehokkuus etusijalle -periaate olisi otettava suunnittelu- ja investointipäätöksissä täysin huomioon. |

Komission teksti

Tarkistus

(40 a)

Vaikka vain noin 56 prosenttia Euroopan nykyisestä rautatieverkosta on sähköistetty, sähkökäyttöisten junien osuus kaikista ajetuista junakilometreistä on yli 80 prosenttia. Tällä hetkellä käytössä on kuitenkin edelleen arviolta 6 000  dieseljunaa. Koska ne ovat riippuvaisia fossiilisista polttoaineista, ne aiheuttavat kasvihuonekaasupäästöjä ja ilman saastumista. Siksi raideliikenteen alalla on tarpeen ja kiireellistä laajentaa vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa, jotta voidaan varmistaa siirtyminen pois fossiilisia polttoaineita käyttävistä junista, ja varmistaa sen myötä, että kaikki liikenteen alat tekevät oman osuutensa ilmastoneutraaliin talouteen siirtymiseksi. Näin ollen on aiheellista, että tässä asetuksessa vahvistetaan konkreettiset tavoitteet. Rautatiealalla on saatavilla erilaisia teknologioita, joiden avulla voidaan siirtyä pois dieseljunien käytöstä, mukaan lukien suora sähköistäminen, akkukäyttöiset junat ja vetysovellukset, jos segmentin suora sähköistäminen ei ole mahdollista palvelun kustannustehokkuuteen liittyvistä syistä. Näiden tekniikoiden kehittäminen edellyttää soveltuvan lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoa jäsenvaltioissa. Ennen käyttöönottoa jäsenvaltioiden olisi arvioitava huolellisesti tällaisen infrastruktuurin parhaita sijaintipaikkoja ja harkittava erityisesti niiden käyttöönottoa multimodaalisissa keskuksissa ja kaupunkisolmukohdissa. Energiatehokkuus etusijalle -periaate olisi otettava suunnittelu- ja investointipäätöksissä täysin huomioon.

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 41 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (41) | Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä
  sääntelyllisiä
  ja
  muita
  kannustimia ja toimenpiteitä pakollisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja kansallisten toimintakehystensä toteuttamiseksi tiiviissä yhteistyössä yksityisen sektorin toimijoiden kanssa, joilla olisi oltava keskeinen rooli vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehittämisen tukemisessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(41)

Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä
  sääntelyllisiä
  ja
  muita
  kannustimia ja toimenpiteitä pakollisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja kansallisten toimintakehystensä toteuttamiseksi tiiviissä yhteistyössä yksityisen sektorin toimijoiden kanssa, joilla olisi oltava keskeinen rooli vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehittämisen tukemisessa.

| (41) | Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä
  markkinapohjaisia
  ja
  sääntelyllisiä
  kannustimia ja toimenpiteitä pakollisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja kansallisten toimintakehystensä toteuttamiseksi tiiviissä yhteistyössä
  alue- ja paikallisviranomaisten sekä
  yksityisen sektorin toimijoiden kanssa, joilla olisi oltava keskeinen rooli vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehittämisen tukemisessa
  ja rahoittamisessa
  . |
| --- | --- |

(41)

Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä
  markkinapohjaisia
  ja
  sääntelyllisiä
  kannustimia ja toimenpiteitä pakollisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja kansallisten toimintakehystensä toteuttamiseksi tiiviissä yhteistyössä
  alue- ja paikallisviranomaisten sekä
  yksityisen sektorin toimijoiden kanssa, joilla olisi oltava keskeinen rooli vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehittämisen tukemisessa
  ja rahoittamisessa
  .

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 41 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (41 b) | Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön kannustinjärjestelmiä ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet pyrkiessään edistämään kestäviä liikennemuotoja. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä kunta- tai alueviranomaisten rooliin, sillä ne voivat helpottaa vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien ajoneuvojen käyttöönottoa erityisillä verokannustimilla, julkisilla hankinnoilla tai paikallisilla liikennemääräyksillä. |

Komission teksti

Tarkistus

(41 b)

Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön kannustinjärjestelmiä ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet pyrkiessään edistämään kestäviä liikennemuotoja. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä kunta- tai alueviranomaisten rooliin, sillä ne voivat helpottaa vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien ajoneuvojen käyttöönottoa erityisillä verokannustimilla, julkisilla hankinnoilla tai paikallisilla liikennemääräyksillä.

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 42 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (42) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/33/EY (58) mukaisesti julkisissa hankinnoissa on varattu kansallinen vähimmäisosuus puhtaille ja päästöttömille linja-autoille, kun puhtaat linja-autot käyttävät tämän asetuksen 2 artiklan 3 alakohdassa määriteltyjä vaihtoehtoisia polttoaineita. Koska yhä useammat julkisen liikenteen viranomaiset ja liikenteenharjoittajat siirtyvät puhtaiden ja päästöttömien linja-autojen käyttöön näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, jäsenvaltioiden olisi painotettava tarvittavan linja-autoinfrastruktuurin kohdennettua edistämistä ja kehittämistä kansallisissa toimintakehyksissään. Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön ja ylläpidettävä asianmukaisia keinoja, joilla edistetään lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoa myös suljetuille kalustokokonaisuuksille, erityisesti
  paikallisliikenteen puhtaille
  ja
  päästöttömille linja-autoille
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(42)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/33/EY (58) mukaisesti julkisissa hankinnoissa on varattu kansallinen vähimmäisosuus puhtaille ja päästöttömille linja-autoille, kun puhtaat linja-autot käyttävät tämän asetuksen 2 artiklan 3 alakohdassa määriteltyjä vaihtoehtoisia polttoaineita. Koska yhä useammat julkisen liikenteen viranomaiset ja liikenteenharjoittajat siirtyvät puhtaiden ja päästöttömien linja-autojen käyttöön näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, jäsenvaltioiden olisi painotettava tarvittavan linja-autoinfrastruktuurin kohdennettua edistämistä ja kehittämistä kansallisissa toimintakehyksissään. Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön ja ylläpidettävä asianmukaisia keinoja, joilla edistetään lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoa myös suljetuille kalustokokonaisuuksille, erityisesti
  paikallisliikenteen puhtaille
  ja
  päästöttömille linja-autoille
  .

| (42) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/33/EY (58) mukaisesti julkisissa hankinnoissa on varattu kansallinen vähimmäisosuus puhtaille ja päästöttömille linja-autoille, kun puhtaat linja-autot käyttävät tämän asetuksen 2 artiklan 3 alakohdassa määriteltyjä vaihtoehtoisia polttoaineita. Koska yhä useammat julkisen liikenteen viranomaiset ja liikenteenharjoittajat siirtyvät puhtaiden ja päästöttömien linja-autojen käyttöön näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, jäsenvaltioiden olisi painotettava tarvittavan linja-autoinfrastruktuurin kohdennettua edistämistä ja kehittämistä kansallisissa toimintakehyksissään. Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön ja ylläpidettävä asianmukaisia keinoja, joilla edistetään lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoa
  teiden varsilla
  myös suljetuille kalustokokonaisuuksille, erityisesti
  päästöttömille linja-autoille, kaukoliikenteen linja-autoille sekä yhteiskäyttöautoille,
  ja
  niiden olisi voitava ottaa huomioon tällaisen infrastruktuurin käyttöönotto tässä asetuksessa asetetuissa tavoitteissa
  . |
| --- | --- |

(42)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/33/EY (58) mukaisesti julkisissa hankinnoissa on varattu kansallinen vähimmäisosuus puhtaille ja päästöttömille linja-autoille, kun puhtaat linja-autot käyttävät tämän asetuksen 2 artiklan 3 alakohdassa määriteltyjä vaihtoehtoisia polttoaineita. Koska yhä useammat julkisen liikenteen viranomaiset ja liikenteenharjoittajat siirtyvät puhtaiden ja päästöttömien linja-autojen käyttöön näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, jäsenvaltioiden olisi painotettava tarvittavan linja-autoinfrastruktuurin kohdennettua edistämistä ja kehittämistä kansallisissa toimintakehyksissään. Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön ja ylläpidettävä asianmukaisia keinoja, joilla edistetään lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoa
  teiden varsilla
  myös suljetuille kalustokokonaisuuksille, erityisesti
  päästöttömille linja-autoille, kaukoliikenteen linja-autoille sekä yhteiskäyttöautoille,
  ja
  niiden olisi voitava ottaa huomioon tällaisen infrastruktuurin käyttöönotto tässä asetuksessa asetetuissa tavoitteissa
  .

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 43 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (43) | Koska moottoriajoneuvoille tarkoitettuja eri polttoainelajeja on yhä enemmän ja tieliikenne eri puolilla unionia edelleen lisääntyy, on tarpeen antaa ajoneuvojen käyttäjille selkeää ja helppotajuista tietoa tankkauspisteissä saatavilla olevista polttoaineista ja siitä, miten heidän ajoneuvonsa voi käyttää eri polttoaineita tai eri latauspisteitä unionin markkinoilla. Jäsenvaltioiden olisi voitava päättää, että ne toteuttavat tällaisia tiedotustoimenpiteitä myös jo
  ennen 18. marraskuuta 2016
  markkinoille saatettujen ajoneuvojen osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(43)

Koska moottoriajoneuvoille tarkoitettuja eri polttoainelajeja on yhä enemmän ja tieliikenne eri puolilla unionia edelleen lisääntyy, on tarpeen antaa ajoneuvojen käyttäjille selkeää ja helppotajuista tietoa tankkauspisteissä saatavilla olevista polttoaineista ja siitä, miten heidän ajoneuvonsa voi käyttää eri polttoaineita tai eri latauspisteitä unionin markkinoilla. Jäsenvaltioiden olisi voitava päättää, että ne toteuttavat tällaisia tiedotustoimenpiteitä myös jo
  ennen 18. marraskuuta 2016
  markkinoille saatettujen ajoneuvojen osalta.

| (43) | Koska moottoriajoneuvoille tarkoitettuja eri polttoainelajeja on yhä enemmän ja tieliikenne eri puolilla unionia edelleen lisääntyy, on tarpeen antaa ajoneuvojen käyttäjille selkeää ja helppotajuista tietoa tankkauspisteissä saatavilla olevista polttoaineista ja siitä, miten heidän ajoneuvonsa voi käyttää eri polttoaineita tai eri latauspisteitä unionin markkinoilla. Jäsenvaltioiden olisi voitava päättää, että ne toteuttavat tällaisia tiedotustoimenpiteitä myös jo
  aiemmin
  markkinoille saatettujen ajoneuvojen osalta. |
| --- | --- |

(43)

Koska moottoriajoneuvoille tarkoitettuja eri polttoainelajeja on yhä enemmän ja tieliikenne eri puolilla unionia edelleen lisääntyy, on tarpeen antaa ajoneuvojen käyttäjille selkeää ja helppotajuista tietoa tankkauspisteissä saatavilla olevista polttoaineista ja siitä, miten heidän ajoneuvonsa voi käyttää eri polttoaineita tai eri latauspisteitä unionin markkinoilla. Jäsenvaltioiden olisi voitava päättää, että ne toteuttavat tällaisia tiedotustoimenpiteitä myös jo
  aiemmin
  markkinoille saatettujen ajoneuvojen osalta.

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 44 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (44) | Yksinkertaiset ja helposti vertailtavissa olevat tiedot eri polttoaineiden hinnoista voisivat antaa ajoneuvojen käyttäjille paremmat mahdollisuudet arvioida markkinoilla saatavilla olevien eri polttoaineiden suhteellisia kustannuksia. Sen vuoksi kaikilla asiaankuuluvilla huoltoasemilla olisi esitettävä tiedotustarkoituksessa tiettyjen vaihtoehtoisten polttoaineiden ja perinteisten polttoaineiden yksikköhintojen vertailu, joka on ilmaistu polttoaineen hintana 100 kilometriä kohti. |

Komission teksti

Tarkistus

(44)

Yksinkertaiset ja helposti vertailtavissa olevat tiedot eri polttoaineiden hinnoista voisivat antaa ajoneuvojen käyttäjille paremmat mahdollisuudet arvioida markkinoilla saatavilla olevien eri polttoaineiden suhteellisia kustannuksia. Sen vuoksi kaikilla asiaankuuluvilla huoltoasemilla olisi esitettävä tiedotustarkoituksessa tiettyjen vaihtoehtoisten polttoaineiden ja perinteisten polttoaineiden yksikköhintojen vertailu, joka on ilmaistu polttoaineen hintana 100 kilometriä kohti.

| (44) | Yksinkertaiset ja helposti vertailtavissa olevat tiedot eri polttoaineiden hinnoista voisivat antaa ajoneuvojen käyttäjille paremmat mahdollisuudet arvioida markkinoilla saatavilla olevien eri polttoaineiden suhteellisia kustannuksia. Sen vuoksi kaikilla asiaankuuluvilla huoltoasemilla olisi esitettävä tiedotustarkoituksessa tiettyjen vaihtoehtoisten polttoaineiden ja perinteisten polttoaineiden yksikköhintojen vertailu, joka on ilmaistu polttoaineen hintana 100 kilometriä kohti.
  Kuluttajille olisi tehtävä selväksi, että tämä hintavertailu koskee polttoaineen keskimääräistä hintaa jäsenvaltiossa, joka voi poiketa kyseisellä jakeluasemalla veloitettavista todellisista hinnoista. Lisäksi sähkön kertalatauksessa ja vedyn kertatankkauksessa kyseisellä asemalla veloitettava hinta olisi ilmoitettava myös kilowattituntia ja kiloa kohti. |
| --- | --- |

(44)

Yksinkertaiset ja helposti vertailtavissa olevat tiedot eri polttoaineiden hinnoista voisivat antaa ajoneuvojen käyttäjille paremmat mahdollisuudet arvioida markkinoilla saatavilla olevien eri polttoaineiden suhteellisia kustannuksia. Sen vuoksi kaikilla asiaankuuluvilla huoltoasemilla olisi esitettävä tiedotustarkoituksessa tiettyjen vaihtoehtoisten polttoaineiden ja perinteisten polttoaineiden yksikköhintojen vertailu, joka on ilmaistu polttoaineen hintana 100 kilometriä kohti.
  Kuluttajille olisi tehtävä selväksi, että tämä hintavertailu koskee polttoaineen keskimääräistä hintaa jäsenvaltiossa, joka voi poiketa kyseisellä jakeluasemalla veloitettavista todellisista hinnoista. Lisäksi sähkön kertalatauksessa ja vedyn kertatankkauksessa kyseisellä asemalla veloitettava hinta olisi ilmoitettava myös kilowattituntia ja kiloa kohti.

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 46 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (46) | Näillä tiedoilla olisi oltava keskeinen rooli lataus- ja tankkausinfrastruktuurin asianmukaisessa toiminnassa. Käyttäjien tarpeita vastaavan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuriekosysteemin yleisen laadun määräytyy sen mukaan, missä muodossa, miten tiheästi ja minkä laatuisena tällaisia tietoja tuotetaan ja asetetaan saataville. Lisäksi tietojen olisi oltava saatavilla yhdenmukaisella tavalla kaikissa jäsenvaltioissa. Sen vuoksi tiedot olisi toimitettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/40/EU (59) kansallisille yhteyspisteille asetettujen vaatimusten mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(46)

Näillä tiedoilla olisi oltava keskeinen rooli lataus- ja tankkausinfrastruktuurin asianmukaisessa toiminnassa. Käyttäjien tarpeita vastaavan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuriekosysteemin yleisen laadun määräytyy sen mukaan, missä muodossa, miten tiheästi ja minkä laatuisena tällaisia tietoja tuotetaan ja asetetaan saataville. Lisäksi tietojen olisi oltava saatavilla yhdenmukaisella tavalla kaikissa jäsenvaltioissa. Sen vuoksi tiedot olisi toimitettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/40/EU (59) kansallisille yhteyspisteille asetettujen vaatimusten mukaisesti.

| (46) | Näillä tiedoilla olisi oltava keskeinen rooli lataus- ja tankkausinfrastruktuurin asianmukaisessa toiminnassa. Käyttäjien tarpeita vastaavan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuriekosysteemin yleisen laadun määräytyy sen mukaan, missä muodossa, miten tiheästi ja minkä laatuisena tällaisia tietoja tuotetaan ja asetetaan saataville. Lisäksi tietojen olisi oltava saatavilla yhdenmukaisella tavalla kaikissa jäsenvaltioissa. Sen vuoksi tiedot olisi toimitettava
  avoimena datana
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/40/EU (59) kansallisille yhteyspisteille asetettujen vaatimusten mukaisesti.
  Saumattoman matkustamisen kaikkialla unionissa mahdollistavia palveluja varten olisi myös luotava unionin laajuinen järjestelmä, johon tuodaan standardoituja tietoja kansallisista järjestelmistä. Näin ollen komission olisi perustettava yhteinen eurooppalainen yhteyspiste, joka toimii unionin tasolla tietoliikenneväylänä, jonka kautta loppukäyttäjät ja liikennepalvelun tarjoajat voivat helposti saada käyttöönsä kansallisissa yhteyspisteissä säilytettävät asiaankuuluvat tiedot. Sen olisi mahdollisuuksien mukaan oltava yhteensopiva ja yhteentoimiva jäsenvaltioiden kehittämien olemassa olevien tieto- ja varausjärjestelmien kanssa. Eurooppalainen yhteyspiste voisi helpottaa kuluttajien kannalta parempia hintavertailuja yleisesti saatavilla olevien lataus- ja tankkausasemien ylläpitäjien välillä sisämarkkinoilla ja tarjota käyttäjille tietoa tankkaus- ja latauspisteiden esteettömyydestä ja saatavuudesta, odotusajoista ja jäljellä olevasta vaihtoehtoisten polttoaineiden kapasiteetista. Tämä voisi auttaa välttämään liikennehäiriöitä sekä edistää liikenneturvallisuutta. Nämä tiedot olisi asetettava saataville julkisella, ajantasaisella, käyttäjäystävällisellä, helposti saatavilla olevalla ja monikielisellä käyttöliittymällä EU:n tasolla. |
| --- | --- |

(46)

Näillä tiedoilla olisi oltava keskeinen rooli lataus- ja tankkausinfrastruktuurin asianmukaisessa toiminnassa. Käyttäjien tarpeita vastaavan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuriekosysteemin yleisen laadun määräytyy sen mukaan, missä muodossa, miten tiheästi ja minkä laatuisena tällaisia tietoja tuotetaan ja asetetaan saataville. Lisäksi tietojen olisi oltava saatavilla yhdenmukaisella tavalla kaikissa jäsenvaltioissa. Sen vuoksi tiedot olisi toimitettava
  avoimena datana
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/40/EU (59) kansallisille yhteyspisteille asetettujen vaatimusten mukaisesti.
  Saumattoman matkustamisen kaikkialla unionissa mahdollistavia palveluja varten olisi myös luotava unionin laajuinen järjestelmä, johon tuodaan standardoituja tietoja kansallisista järjestelmistä. Näin ollen komission olisi perustettava yhteinen eurooppalainen yhteyspiste, joka toimii unionin tasolla tietoliikenneväylänä, jonka kautta loppukäyttäjät ja liikennepalvelun tarjoajat voivat helposti saada käyttöönsä kansallisissa yhteyspisteissä säilytettävät asiaankuuluvat tiedot. Sen olisi mahdollisuuksien mukaan oltava yhteensopiva ja yhteentoimiva jäsenvaltioiden kehittämien olemassa olevien tieto- ja varausjärjestelmien kanssa. Eurooppalainen yhteyspiste voisi helpottaa kuluttajien kannalta parempia hintavertailuja yleisesti saatavilla olevien lataus- ja tankkausasemien ylläpitäjien välillä sisämarkkinoilla ja tarjota käyttäjille tietoa tankkaus- ja latauspisteiden esteettömyydestä ja saatavuudesta, odotusajoista ja jäljellä olevasta vaihtoehtoisten polttoaineiden kapasiteetista. Tämä voisi auttaa välttämään liikennehäiriöitä sekä edistää liikenneturvallisuutta. Nämä tiedot olisi asetettava saataville julkisella, ajantasaisella, käyttäjäystävällisellä, helposti saatavilla olevalla ja monikielisellä käyttöliittymällä EU:n tasolla.

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 52 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (52) | Tätä asetusta sovellettaessa komission olisi kuultava asiaankuuluvia asiantuntijaryhmiä, erityisesti kestävän liikenteen foorumia (Sustainable Transport Forum, STF) ja Euroopan kestävän meriliikenteen foorumia (European Sustainable Shipping Forum, ESSF). Asiantuntijoiden kuuleminen on erityisen tärkeää silloin, kun komissio aikoo antaa delegoituja säädöksiä tai täytäntöönpanosäädöksiä tämän asetuksen nojalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(52)

Tätä asetusta sovellettaessa komission olisi kuultava asiaankuuluvia asiantuntijaryhmiä, erityisesti kestävän liikenteen foorumia (Sustainable Transport Forum, STF) ja Euroopan kestävän meriliikenteen foorumia (European Sustainable Shipping Forum, ESSF). Asiantuntijoiden kuuleminen on erityisen tärkeää silloin, kun komissio aikoo antaa delegoituja säädöksiä tai täytäntöönpanosäädöksiä tämän asetuksen nojalla.

| (52) | Tätä asetusta sovellettaessa komission olisi kuultava
  laajalti erilaisia organisaatioita ja sidosryhmiä, myös kuluttajaryhmiä, kuntia, kaupunkeja ja alueita, sekä
  asiaankuuluvia asiantuntijaryhmiä, erityisesti kestävän liikenteen foorumia (Sustainable Transport Forum, STF) ja Euroopan kestävän meriliikenteen foorumia (European Sustainable Shipping Forum, ESSF). Asiantuntijoiden kuuleminen on erityisen tärkeää silloin, kun komissio aikoo antaa delegoituja säädöksiä tai täytäntöönpanosäädöksiä tämän asetuksen nojalla. |
| --- | --- |

(52)

Tätä asetusta sovellettaessa komission olisi kuultava
  laajalti erilaisia organisaatioita ja sidosryhmiä, myös kuluttajaryhmiä, kuntia, kaupunkeja ja alueita, sekä
  asiaankuuluvia asiantuntijaryhmiä, erityisesti kestävän liikenteen foorumia (Sustainable Transport Forum, STF) ja Euroopan kestävän meriliikenteen foorumia (European Sustainable Shipping Forum, ESSF). Asiantuntijoiden kuuleminen on erityisen tärkeää silloin, kun komissio aikoo antaa delegoituja säädöksiä tai täytäntöönpanosäädöksiä tämän asetuksen nojalla.

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 53 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (53) | Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri on nopeasti kehittyvä ala. Yhteisten teknisten eritelmien puuttuminen muodostaa esteen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin sisämarkkinoiden synnylle. Sen vuoksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti teknisten eritelmien vahvistamiseksi aloilla, joilla yhteisiä teknisiä eritelmiä ei ole mutta joilla niitä tarvitaan. Tähän olisi sisällyttävä erityisesti sähköajoneuvon ja latauspisteen välinen tiedonsiirto sekä latauspisteen ja latausohjelmiston hallintajärjestelmän (taustajärjestelmän) välinen tiedonsiirto; sähköajoneuvojen verkkovierailupalvelua koskeva tiedonsiirto ja tiedonsiirto sähköverkon kanssa. On myös tarpeen määritellä sopiva hallintokehys ja niiden eri toimijoiden roolit, jotka osallistuvat ajoneuvon ja verkon väliseen tiedonsiirtoekosysteemiin
  . Lisäksi on otettava huomioon
  kehittyvä teknologia, kuten sähkötiejärjestelmät. Tietojen toimittamisen osalta on tarpeen säätää muista datatyypeistä ja teknisistä eritelmistä, jotka koskevat sitä, missä muodossa, millaisin aikavälein ja minkä laatuisina tiedot olisi tuotettava ja asetettava saataville. |

Komission teksti

Tarkistus

(53)

Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri on nopeasti kehittyvä ala. Yhteisten teknisten eritelmien puuttuminen muodostaa esteen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin sisämarkkinoiden synnylle. Sen vuoksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti teknisten eritelmien vahvistamiseksi aloilla, joilla yhteisiä teknisiä eritelmiä ei ole mutta joilla niitä tarvitaan. Tähän olisi sisällyttävä erityisesti sähköajoneuvon ja latauspisteen välinen tiedonsiirto sekä latauspisteen ja latausohjelmiston hallintajärjestelmän (taustajärjestelmän) välinen tiedonsiirto; sähköajoneuvojen verkkovierailupalvelua koskeva tiedonsiirto ja tiedonsiirto sähköverkon kanssa. On myös tarpeen määritellä sopiva hallintokehys ja niiden eri toimijoiden roolit, jotka osallistuvat ajoneuvon ja verkon väliseen tiedonsiirtoekosysteemiin
  . Lisäksi on otettava huomioon
  kehittyvä teknologia, kuten sähkötiejärjestelmät. Tietojen toimittamisen osalta on tarpeen säätää muista datatyypeistä ja teknisistä eritelmistä, jotka koskevat sitä, missä muodossa, millaisin aikavälein ja minkä laatuisina tiedot olisi tuotettava ja asetettava saataville.

| (53) | Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri on nopeasti kehittyvä ala. Yhteisten teknisten eritelmien puuttuminen muodostaa esteen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin sisämarkkinoiden synnylle. Sen vuoksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti teknisten eritelmien vahvistamiseksi aloilla, joilla yhteisiä teknisiä eritelmiä ei ole mutta joilla niitä tarvitaan. Tähän olisi sisällyttävä erityisesti sähköajoneuvon ja latauspisteen välinen tiedonsiirto sekä latauspisteen ja latausohjelmiston hallintajärjestelmän (taustajärjestelmän) välinen tiedonsiirto; sähköajoneuvojen verkkovierailupalvelua koskeva tiedonsiirto ja tiedonsiirto sähköverkon kanssa
  samalla kun varmistetaan kyberturvallisuuden ja kuluttajien tietosuojan korkea taso
  . On myös tarpeen määritellä
  nopeasti
  sopiva hallintokehys ja niiden eri toimijoiden roolit, jotka osallistuvat ajoneuvon ja verkon väliseen tiedonsiirtoekosysteemiin
  , ottaen samalla huomioon suuren kasvihuonekaasupäästöjen vähentämispotentiaalin omaava
  kehittyvä teknologia, kuten sähkötiejärjestelmät
  , erityisesti induktio- ja ajojohdinratkaisut, ja tukien sitä
  . Tietojen toimittamisen osalta on tarpeen säätää muista datatyypeistä ja teknisistä eritelmistä, jotka koskevat sitä, missä muodossa, millaisin aikavälein ja minkä laatuisina tiedot olisi tuotettava ja asetettava saataville.
  On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(53)

Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri on nopeasti kehittyvä ala. Yhteisten teknisten eritelmien puuttuminen muodostaa esteen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin sisämarkkinoiden synnylle. Sen vuoksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti teknisten eritelmien vahvistamiseksi aloilla, joilla yhteisiä teknisiä eritelmiä ei ole mutta joilla niitä tarvitaan. Tähän olisi sisällyttävä erityisesti sähköajoneuvon ja latauspisteen välinen tiedonsiirto sekä latauspisteen ja latausohjelmiston hallintajärjestelmän (taustajärjestelmän) välinen tiedonsiirto; sähköajoneuvojen verkkovierailupalvelua koskeva tiedonsiirto ja tiedonsiirto sähköverkon kanssa
  samalla kun varmistetaan kyberturvallisuuden ja kuluttajien tietosuojan korkea taso
  . On myös tarpeen määritellä
  nopeasti
  sopiva hallintokehys ja niiden eri toimijoiden roolit, jotka osallistuvat ajoneuvon ja verkon väliseen tiedonsiirtoekosysteemiin
  , ottaen samalla huomioon suuren kasvihuonekaasupäästöjen vähentämispotentiaalin omaava
  kehittyvä teknologia, kuten sähkötiejärjestelmät
  , erityisesti induktio- ja ajojohdinratkaisut, ja tukien sitä
  . Tietojen toimittamisen osalta on tarpeen säätää muista datatyypeistä ja teknisistä eritelmistä, jotka koskevat sitä, missä muodossa, millaisin aikavälein ja minkä laatuisina tiedot olisi tuotettava ja asetettava saataville.
  On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 54 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (54 a) | Koska tämä asetus aiheuttaa asianomaisille aloille säännösten noudattamisesta johtuvia lisäkustannuksia, on syytä toteuttaa korvaavia toimia, joilla estetään sääntelytaakan kokonaistason nousu. Komissio olisi sen vuoksi velvoitettava esittämään ennen tämän asetuksen voimaantuloa ehdotuksia tästä asetuksesta aiheutuvan sääntelytaakan kompensoimiseksi tarkistamalla tai kumoamalla sellaisia muiden EU:n asetusten säännöksiä, joista seuraa säännösten noudattamisesta aiheutuvia tarpeettomia kustannuksia asianomaisilla aloilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(54 a)

Koska tämä asetus aiheuttaa asianomaisille aloille säännösten noudattamisesta johtuvia lisäkustannuksia, on syytä toteuttaa korvaavia toimia, joilla estetään sääntelytaakan kokonaistason nousu. Komissio olisi sen vuoksi velvoitettava esittämään ennen tämän asetuksen voimaantuloa ehdotuksia tästä asetuksesta aiheutuvan sääntelytaakan kompensoimiseksi tarkistamalla tai kumoamalla sellaisia muiden EU:n asetusten säännöksiä, joista seuraa säännösten noudattamisesta aiheutuvia tarpeettomia kustannuksia asianomaisilla aloilla.

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan
  pakolliset
  kansalliset
  tavoitteet
  , jotka koskevat maantieajoneuvojen, vesiliikenteen alusten ja pysäköityjen ilma-alusten riittävän vaihtoehtoisten polttoaineiden riittävän infrastruktuurin käyttöönottoa unionissa. Siinä vahvistetaan yhteiset tekniset eritelmät ja vaatimukset, jotka koskevat vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttäjille annettavia tietoja, infrastruktuurin toimintaa koskevien tietojen toimittamista ja maksutapoja. | 1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan kansalliset
  vähimmäistavoitteet
  , jotka koskevat maantieajoneuvojen, vesiliikenteen alusten
  , junien
  ja pysäköityjen ilma-alusten riittävän vaihtoehtoisten polttoaineiden riittävän infrastruktuurin käyttöönottoa unionissa. Siinä vahvistetaan yhteiset tekniset eritelmät ja vaatimukset, jotka koskevat vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttäjille annettavia tietoja, infrastruktuurin toimintaa koskevien tietojen toimittamista ja maksutapoja. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan
  pakolliset
  kansalliset
  tavoitteet
  , jotka koskevat maantieajoneuvojen, vesiliikenteen alusten ja pysäköityjen ilma-alusten riittävän vaihtoehtoisten polttoaineiden riittävän infrastruktuurin käyttöönottoa unionissa. Siinä vahvistetaan yhteiset tekniset eritelmät ja vaatimukset, jotka koskevat vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttäjille annettavia tietoja, infrastruktuurin toimintaa koskevien tietojen toimittamista ja maksutapoja.

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan kansalliset
  vähimmäistavoitteet
  , jotka koskevat maantieajoneuvojen, vesiliikenteen alusten
  , junien
  ja pysäköityjen ilma-alusten riittävän vaihtoehtoisten polttoaineiden riittävän infrastruktuurin käyttöönottoa unionissa. Siinä vahvistetaan yhteiset tekniset eritelmät ja vaatimukset, jotka koskevat vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttäjille annettavia tietoja, infrastruktuurin toimintaa koskevien tietojen toimittamista ja maksutapoja.

Tarkistus 61

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 3 kohta

1 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Tällä asetuksella perustetaan raportointimekanismi yhteistyön edistämiseksi ja edistymisen luotettavan seurannan varmistamiseksi. Mekanismi käsittää jäsennellyn, läpinäkyvän ja iteratiivisen prosessin komission ja
  jäsenvaltioiden
  välillä kansallisten toimintakehysten viimeistelyä ja toteutusta ja vastaavia komission toimia varten. | 3.   Tällä asetuksella perustetaan raportointimekanismi yhteistyön edistämiseksi ja edistymisen luotettavan seurannan varmistamiseksi. Mekanismi käsittää jäsennellyn, läpinäkyvän ja iteratiivisen
  sekä monitasohallinnon mukaisen
  prosessin komission
  sekä jäsenvaltioiden
  ja
  alue- ja paikallisviranomaisten
  välillä kansallisten toimintakehysten viimeistelyä
  varten, ottaen huomioon olemassa olevat vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa koskevat paikalliset ja alueelliset strategiat,
  ja toteutusta ja vastaavia komission toimia varten. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Tällä asetuksella perustetaan raportointimekanismi yhteistyön edistämiseksi ja edistymisen luotettavan seurannan varmistamiseksi. Mekanismi käsittää jäsennellyn, läpinäkyvän ja iteratiivisen prosessin komission ja
  jäsenvaltioiden
  välillä kansallisten toimintakehysten viimeistelyä ja toteutusta ja vastaavia komission toimia varten.

3.   Tällä asetuksella perustetaan raportointimekanismi yhteistyön edistämiseksi ja edistymisen luotettavan seurannan varmistamiseksi. Mekanismi käsittää jäsennellyn, läpinäkyvän ja iteratiivisen
  sekä monitasohallinnon mukaisen
  prosessin komission
  sekä jäsenvaltioiden
  ja
  alue- ja paikallisviranomaisten
  välillä kansallisten toimintakehysten viimeistelyä
  varten, ottaen huomioon olemassa olevat vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa koskevat paikalliset ja alueelliset strategiat,
  ja toteutusta ja vastaavia komission toimia varten.

Tarkistus 62

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a) | ilmaisuilla ”TEN-T-verkon” ja ”TEN-T-verkossa” TEN-T-verkon varrella sijaitsevien sähkölataus- ja vetytankkausasemien osalta sitä, että ne sijaitsevat TEN-T-verkossa tai enintään 1,5  kilometrin etäisyydellä lähimmästä TEN-T-verkkoon kuuluvan tien poistumisliittymästä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a)

2 a)

ilmaisuilla ”TEN-T-verkon” ja ”TEN-T-verkossa” TEN-T-verkon varrella sijaitsevien sähkölataus- ja vetytankkausasemien osalta sitä, että ne sijaitsevat TEN-T-verkossa tai enintään 1,5  kilometrin etäisyydellä lähimmästä TEN-T-verkkoon kuuluvan tien poistumisliittymästä;

Tarkistus 63

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – a alakohta – johdantokappale

2 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – a alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | ”päästöttömien ajoneuvojen vaihtoehtoiset polttoaineet”: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

”päästöttömien ajoneuvojen vaihtoehtoiset polttoaineet”:

| a) | ”päästöttömien ajoneuvojen
  , alusten ja ilma-alusten
  vaihtoehtoiset polttoaineet”: |
| --- | --- |

a)

”päästöttömien ajoneuvojen
  , alusten ja ilma-alusten
  vaihtoehtoiset polttoaineet”:

, alusten ja ilma-alusten

Tarkistus 64

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – b alakohta – 1 luetelmakohta

2 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – b alakohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 27 ja 33 alakohdassa määritellyt biomassapolttoaineet ja biopolttoaineet, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 27 ja 33 alakohdassa määritellyt biomassapolttoaineet ja biopolttoaineet,

| — | direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 27
  , 28
  ja 33 alakohdassa määritellyt biomassapolttoaineet
  , mukaan lukien biokaasu,
  ja biopolttoaineet, |
| --- | --- |

—

direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 27
  , 28
  ja 33 alakohdassa määritellyt biomassapolttoaineet
  , mukaan lukien biokaasu,
  ja biopolttoaineet,

, 28

, mukaan lukien biokaasu,

Tarkistus 65

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – c alakohta – johdantokappale

2 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – c alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | ”vaihtoehtoiset fossiiliset polttoaineet” siirtymävaihetta varten: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

”vaihtoehtoiset fossiiliset polttoaineet” siirtymävaihetta varten:

| c) | ”vaihtoehtoiset fossiiliset polttoaineet”
  rajoitettua
  siirtymävaihetta varten: |
| --- | --- |

c)

”vaihtoehtoiset fossiiliset polttoaineet”
  rajoitettua
  siirtymävaihetta varten:

rajoitettua

Tarkistus 66

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 9 a alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 9 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 a) | ”kansalaisten energiayhteisöllä” direktiivin (EU) 2019/944 2 artiklan 11 alakohdassa määriteltyä yhteisöä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 a)

9 a)

”kansalaisten energiayhteisöllä” direktiivin (EU) 2019/944 2 artiklan 11 alakohdassa määriteltyä yhteisöä;

Tarkistus 67

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 17 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 17 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 17) | ”sähkötiejärjestelmällä” tiehen asennettua fyysistä laitteistoa, joka mahdollistaa sähkön siirtämisen sähköajoneuvoon
  ajoneuvon ollessa liikkeessä
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

17)

”sähkötiejärjestelmällä” tiehen asennettua fyysistä laitteistoa, joka mahdollistaa sähkön siirtämisen sähköajoneuvoon
  ajoneuvon ollessa liikkeessä
  ;

ajoneuvon ollessa liikkeessä

| 17) | ”sähkötiejärjestelmällä” tiehen asennettua fyysistä laitteistoa, joka mahdollistaa sähkön siirtämisen sähköajoneuvoon
  antaakseen sille käyttövoimaan tai dynaamiseen lataukseen tarvittavaa energiaa
  ; |
| --- | --- |

17)

”sähkötiejärjestelmällä” tiehen asennettua fyysistä laitteistoa, joka mahdollistaa sähkön siirtämisen sähköajoneuvoon
  antaakseen sille käyttövoimaan tai dynaamiseen lataukseen tarvittavaa energiaa
  ;

antaakseen sille käyttövoimaan tai dynaamiseen lataukseen tarvittavaa energiaa

Tarkistus 68

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 17 a alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 17 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 17 a) | ”dynaamisella latauksella” sähköajoneuvojen akun lataamista ajoneuvon ollessa liikkeessä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

17 a)

17 a)

”dynaamisella latauksella” sähköajoneuvojen akun lataamista ajoneuvon ollessa liikkeessä;

Tarkistus 69

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 19 a alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 19 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 19 a) | ”energiatehokkuus etusijalle -periaatteella” asetuksen (EU) 2018/1999 2 artiklan 18 alakohdassa määriteltyä energiatehokkuus etusijalle -periaatetta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

19 a)

19 a)

”energiatehokkuus etusijalle -periaatteella” asetuksen (EU) 2018/1999 2 artiklan 18 alakohdassa määriteltyä energiatehokkuus etusijalle -periaatetta;

Tarkistus 70

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 19 b alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 19 b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 19 b) | ”teknologianeutraaliudella” direktiivin (EU) 2018/1972 johdanto-osan 25 kappaleessa tarkoitettua teknologianeutraaliutta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

19 b)

19 b)

”teknologianeutraaliudella” direktiivin (EU) 2018/1972 johdanto-osan 25 kappaleessa tarkoitettua teknologianeutraaliutta;

Tarkistus 71

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 35 a alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 35 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 35 a) | ”maksukortilla” maksupalvelua, jonka toiminta perustuu fyysiseen ja digitaaliseen maksu- tai luottokorttiin ja joka kattaa älypuhelinsovellukseen sisällytetyt maksukortit; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

35 a)

35 a)

”maksukortilla” maksupalvelua, jonka toiminta perustuu fyysiseen ja digitaaliseen maksu- tai luottokorttiin ja joka kattaa älypuhelinsovellukseen sisällytetyt maksukortit;

Tarkistus 72

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 35 b alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 35 b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 35 b) | ”maksupalvelulla” direktiivin (EU) 2015/2366 4 artiklan 3 alakohdassa määriteltyä maksupalvelua; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

35 b)

35 b)

”maksupalvelulla” direktiivin (EU) 2015/2366 4 artiklan 3 alakohdassa määriteltyä maksupalvelua;

Tarkistus 73

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 37 a alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 37 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 37 a) | ”pca-ilmastointijärjestelmällä” lentoasemien kiinteää tai liikuteltavaa järjestelmää, joka tuottaa ulkoisesti ilmastoitua ilmaa pysäköityjen ilma-alusten matkustamon jäähdyttämiseen, tuuletukseen tai lämmittämiseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

37 a)

37 a)

”pca-ilmastointijärjestelmällä” lentoasemien kiinteää tai liikuteltavaa järjestelmää, joka tuottaa ulkoisesti ilmastoitua ilmaa pysäköityjen ilma-alusten matkustamon jäähdyttämiseen, tuuletukseen tai lämmittämiseen;

Tarkistus 74

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 38 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 38 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 38) | ”yleisesti saatavilla olevalla” vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurilla vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria, joka sijaitsee paikassa tai alueella, joka on avoin suurelle yleisölle, riippumatta siitä, sijaitseeko vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri julkisessa vai yksityisessä omistuksessa olevalla paikalla ja sovelletaanko sijaintipaikkaan tai -tilaan pääsyä koskevia rajoituksia tai ehtoja, sekä riippumatta sovellettavista vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöehdoista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

38)

”yleisesti saatavilla olevalla” vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurilla vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria, joka sijaitsee paikassa tai alueella, joka on avoin suurelle yleisölle, riippumatta siitä, sijaitseeko vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri julkisessa vai yksityisessä omistuksessa olevalla paikalla ja sovelletaanko sijaintipaikkaan tai -tilaan pääsyä koskevia rajoituksia tai ehtoja, sekä riippumatta sovellettavista vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöehdoista;

| (38) | ”yleisesti saatavilla olevalla” vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurilla vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria, joka sijaitsee paikassa tai alueella, joka on avoin suurelle yleisölle,
  myös liikuntarajoitteisille henkilöille,
  riippumatta siitä, sijaitseeko vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri julkisessa vai yksityisessä omistuksessa olevalla paikalla ja sovelletaanko sijaintipaikkaan tai -tilaan pääsyä koskevia rajoituksia tai ehtoja, sekä riippumatta sovellettavista vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöehdoista; |
| --- | --- |

(38)

”yleisesti saatavilla olevalla” vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurilla vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria, joka sijaitsee paikassa tai alueella, joka on avoin suurelle yleisölle,
  myös liikuntarajoitteisille henkilöille,
  riippumatta siitä, sijaitseeko vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri julkisessa vai yksityisessä omistuksessa olevalla paikalla ja sovelletaanko sijaintipaikkaan tai -tilaan pääsyä koskevia rajoituksia tai ehtoja, sekä riippumatta sovellettavista vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöehdoista;

myös liikuntarajoitteisille henkilöille,

Tarkistus 75

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 40 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 40 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 40) | ”kertalatauksella” loppukäyttäjän ostamaa latauspalvelua, johon ei kyseisen palvelun ostamisen lisäksi sisälly loppukäyttäjää koskevaa velvoitetta rekisteröityä, tehdä kirjallinen sopimus tai solmia pidempikestoinen liikesuhde kyseisen latauspisteen ylläpitäjän kanssa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

40)

”kertalatauksella” loppukäyttäjän ostamaa latauspalvelua, johon ei kyseisen palvelun ostamisen lisäksi sisälly loppukäyttäjää koskevaa velvoitetta rekisteröityä, tehdä kirjallinen sopimus tai solmia pidempikestoinen liikesuhde kyseisen latauspisteen ylläpitäjän kanssa;

| 40) | ”kertalatauksella” loppukäyttäjän ostamaa latauspalvelua, johon ei kyseisen palvelun ostamisen lisäksi sisälly loppukäyttäjää koskevaa velvoitetta rekisteröityä, tehdä kirjallinen sopimus tai solmia pidempikestoinen liikesuhde kyseisen latauspisteen ylläpitäjän kanssa
  tai kirjautua sähköisesti verkossa toimiviin välityspalveluihin
  ; |
| --- | --- |

40)

”kertalatauksella” loppukäyttäjän ostamaa latauspalvelua, johon ei kyseisen palvelun ostamisen lisäksi sisälly loppukäyttäjää koskevaa velvoitetta rekisteröityä, tehdä kirjallinen sopimus tai solmia pidempikestoinen liikesuhde kyseisen latauspisteen ylläpitäjän kanssa
  tai kirjautua sähköisesti verkossa toimiviin välityspalveluihin
  ;

tai kirjautua sähköisesti verkossa toimiviin välityspalveluihin

Tarkistus 76

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 41 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 41 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 41) | latauspisteessä voi olla yksi tai useampi liitin eri liitintyyppejä varten, mutta siinä pystyy lataamaan vain yhden sähköajoneuvon kerrallaan; latauspisteisiin ei lasketa laitteita, joiden antoteho on enintään 3,7  kW ja joiden ensisijainen tarkoitus ei ole sähköajoneuvojen lataaminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

41)

latauspisteessä voi olla yksi tai useampi liitin eri liitintyyppejä varten, mutta siinä pystyy lataamaan vain yhden sähköajoneuvon kerrallaan; latauspisteisiin ei lasketa laitteita, joiden antoteho on enintään 3,7  kW ja joiden ensisijainen tarkoitus ei ole sähköajoneuvojen lataaminen;

| 41) | ”latauspisteellä” kiinteää tai liikkuvaa
  sähköverkkoon liitettyä tai sen ulkopuolista
  rajapintaa, joka mahdollistaa sähkön siirtämisen sähköajoneuvoon; latauspisteessä voi olla yksi tai useampi liitin eri liitintyyppejä varten, mutta siinä pystyy lataamaan vain yhden sähköajoneuvon kerrallaan; latauspisteisiin ei lasketa laitteita, joiden antoteho on enintään 3,7  kW ja joiden ensisijainen tarkoitus ei ole sähköajoneuvojen lataaminen; |
| --- | --- |

41)

”latauspisteellä” kiinteää tai liikkuvaa
  sähköverkkoon liitettyä tai sen ulkopuolista
  rajapintaa, joka mahdollistaa sähkön siirtämisen sähköajoneuvoon; latauspisteessä voi olla yksi tai useampi liitin eri liitintyyppejä varten, mutta siinä pystyy lataamaan vain yhden sähköajoneuvon kerrallaan; latauspisteisiin ei lasketa laitteita, joiden antoteho on enintään 3,7  kW ja joiden ensisijainen tarkoitus ei ole sähköajoneuvojen lataaminen;

sähköverkkoon liitettyä tai sen ulkopuolista

Tarkistus 77

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 49 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 49 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 49) | ”tankkauspisteellä” minkä tahansa nestemäisen tai kaasumaisen vaihtoehtoisen polttoaineen syöttämiseen tarkoitettua tankkauspalvelupistettä, joka koostuu joko kiinteästä tai liikkuvasta laitteistosta ja jolla voidaan tankata vain yksi ajoneuvo kerrallaan; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

49)

”tankkauspisteellä” minkä tahansa nestemäisen tai kaasumaisen vaihtoehtoisen polttoaineen syöttämiseen tarkoitettua tankkauspalvelupistettä, joka koostuu joko kiinteästä tai liikkuvasta laitteistosta ja jolla voidaan tankata vain yksi ajoneuvo kerrallaan;

| 49) | ”tankkauspisteellä” minkä tahansa nestemäisen tai kaasumaisen vaihtoehtoisen polttoaineen syöttämiseen tarkoitettua tankkauspalvelupistettä, joka koostuu joko kiinteästä tai liikkuvasta laitteistosta ja jolla voidaan tankata vain yksi ajoneuvo
  tai alus
  kerrallaan; |
| --- | --- |

49)

”tankkauspisteellä” minkä tahansa nestemäisen tai kaasumaisen vaihtoehtoisen polttoaineen syöttämiseen tarkoitettua tankkauspalvelupistettä, joka koostuu joko kiinteästä tai liikkuvasta laitteistosta ja jolla voidaan tankata vain yksi ajoneuvo
  tai alus
  kerrallaan;

tai alus

Tarkistus 78

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 54 a alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 54 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 54 a) | ”uusiutuvan energian yhteisöllä” direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan toisen kohdan 16 alakohdassa määriteltyä yhteisöä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

54 a)

54 a)

”uusiutuvan energian yhteisöllä” direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan toisen kohdan 16 alakohdassa määriteltyä yhteisöä;

Tarkistus 79

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 56 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 56 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 56) | ”turvallisella pysäköintialueella” 17 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua pysäköinti- ja levähdysaluetta, joka on tarkoitettu raskaiden hyötyajoneuvojen yöpysäköintiin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

56)

”turvallisella pysäköintialueella” 17 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua pysäköinti- ja levähdysaluetta, joka on tarkoitettu raskaiden hyötyajoneuvojen yöpysäköintiin;

| 56) | ”turvallisella pysäköintialueella”
  asetuksen (EU) N:o 1315/2013
  17 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua pysäköinti- ja levähdysaluetta, joka on tarkoitettu raskaiden hyötyajoneuvojen yöpysäköintiin
  ja joka on sertifioitu asetuksen (EY) N:o 561/2006 8 a artiklan säännösten mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

56)

”turvallisella pysäköintialueella”
  asetuksen (EU) N:o 1315/2013
  17 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua pysäköinti- ja levähdysaluetta, joka on tarkoitettu raskaiden hyötyajoneuvojen yöpysäköintiin
  ja joka on sertifioitu asetuksen (EY) N:o 561/2006 8 a artiklan säännösten mukaisesti
  ;

asetuksen (EU) N:o 1315/2013

ja joka on sertifioitu asetuksen (EY) N:o 561/2006 8 a artiklan säännösten mukaisesti

Tarkistus 80

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 57 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 57 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 57) | ”kiinnityspaikassa olevalla aluksella” asetuksen (EU) 2015/757 3 artiklan n alakohdassa määriteltyä kiinnityspaikassa olevaa alusta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

57)

”kiinnityspaikassa olevalla aluksella” asetuksen (EU) 2015/757 3 artiklan n alakohdassa määriteltyä kiinnityspaikassa olevaa alusta;

| 57) | ”kiinnityspaikassa olevalla aluksella”
  alusta, joka on turvallisesti kiinnitettynä laiturissa jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvassa satamassa, kun sitä lastataan tai puretaan tai kun matkustajat nousevat sille tai poistuvat siltä tai kun se odottaa satamassa, mukaan lukien aika, jolloin se ei osallistu lastin tai matkustajien kuljetuksiin
  ; |
| --- | --- |

57)

”kiinnityspaikassa olevalla aluksella”
  alusta, joka on turvallisesti kiinnitettynä laiturissa jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvassa satamassa, kun sitä lastataan tai puretaan tai kun matkustajat nousevat sille tai poistuvat siltä tai kun se odottaa satamassa, mukaan lukien aika, jolloin se ei osallistu lastin tai matkustajien kuljetuksiin
  ;

alusta, joka on turvallisesti kiinnitettynä laiturissa jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvassa satamassa, kun sitä lastataan tai puretaan tai kun matkustajat nousevat sille tai poistuvat siltä tai kun se odottaa satamassa, mukaan lukien aika, jolloin se ei osallistu lastin tai matkustajien kuljetuksiin

Tarkistus 81

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 58 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 58 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 58) | ”maasähkön syötöllä” maasähkön toimitusta standardoidun
  rajapinnan
  kautta kiinnityspaikassa oleville meri- tai sisävesialuksille; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

58)

”maasähkön syötöllä” maasähkön toimitusta standardoidun
  rajapinnan
  kautta kiinnityspaikassa oleville meri- tai sisävesialuksille;

rajapinnan

| 58) | ”maasähkön syötöllä” maasähkön toimitusta standardoidun
  kiinteän, kelluvan tai liikkuvan laitteiston
  kautta kiinnityspaikassa oleville meri- tai sisävesialuksille; |
| --- | --- |

58)

”maasähkön syötöllä” maasähkön toimitusta standardoidun
  kiinteän, kelluvan tai liikkuvan laitteiston
  kautta kiinnityspaikassa oleville meri- tai sisävesialuksille;

kiinteän, kelluvan tai liikkuvan laitteiston

Tarkistus 82

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 66 a alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 66 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 66 a) | ”multimodaalikeskuksella” liikkumispalvelujen infrastruktuuria, kuten rautatie-, maantie-, ilma-, meri- ja sisävesiliikenteen asemia ja terminaaleja, joka mahdollistaa asetuksen (EU) N:o 1315/2013 3 artiklan 1 kohdan n alakohdassa määritellyn multimodaalisen liikenteen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

66 a)

66 a)

”multimodaalikeskuksella” liikkumispalvelujen infrastruktuuria, kuten rautatie-, maantie-, ilma-, meri- ja sisävesiliikenteen asemia ja terminaaleja, joka mahdollistaa asetuksen (EU) N:o 1315/2013 3 artiklan 1 kohdan n alakohdassa määritellyn multimodaalisen liikenteen;

Tarkistus 83

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 66 b alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 66 b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 66 b) | ”L-luokan ajoneuvoilla” asetuksessa (EU) N:o 168/2013 ja liitteessä I esitetyn luokituksen mukaisia moottorikäyttöisiä kaksi-, kolmi- tai nelipyöräisiä ajoneuvoja, mukaan lukien moottorilla varustetut polkupyörät, kaksi- ja kolmipyöräiset mopot, kaksi- ja kolmipyöräiset moottoripyörät, sivuvaunulliset moottoripyörät, kevyet maantiemönkijät ja maantiemönkijät sekä kevyet ja raskaat nelipyörät. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

66 b)

66 b)

”L-luokan ajoneuvoilla” asetuksessa (EU) N:o 168/2013 ja liitteessä I esitetyn luokituksen mukaisia moottorikäyttöisiä kaksi-, kolmi- tai nelipyöräisiä ajoneuvoja, mukaan lukien moottorilla varustetut polkupyörät, kaksi- ja kolmipyöräiset mopot, kaksi- ja kolmipyöräiset moottoripyörät, sivuvaunulliset moottoripyörät, kevyet maantiemönkijät ja maantiemönkijät sekä kevyet ja raskaat nelipyörät.

Tarkistus 84

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – 2 luetelmakohta

3 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | niiden alueella on käytössä kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latausasemia, joiden antoteho on riittävä näille ajoneuvoille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

niiden alueella on käytössä kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latausasemia, joiden antoteho on riittävä näille ajoneuvoille.

| — | niiden alueella on
  alueellista tasapainoa ja multimodaalisia matkustusmuotoja tukevalla tavalla
  käytössä kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latausasemia, joiden antoteho on riittävä näille ajoneuvoille; |
| --- | --- |

—

niiden alueella on
  alueellista tasapainoa ja multimodaalisia matkustusmuotoja tukevalla tavalla
  käytössä kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latausasemia, joiden antoteho on riittävä näille ajoneuvoille;

alueellista tasapainoa ja multimodaalisia matkustusmuotoja tukevalla tavalla

Tarkistus 85

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – 2 a luetelmakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – 2 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | yleisesti saatavilla olevia kevyiden hyötyajoneuvojen latausasemia on riittävästi yleisillä teillä sellaisilla asuinalueilla, joilla ajoneuvoja tavallisesti pysäköidään pitkäksi ajaksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

yleisesti saatavilla olevia kevyiden hyötyajoneuvojen latausasemia on riittävästi yleisillä teillä sellaisilla asuinalueilla, joilla ajoneuvoja tavallisesti pysäköidään pitkäksi ajaksi;

yleisesti saatavilla olevia kevyiden hyötyajoneuvojen latausasemia on riittävästi yleisillä teillä sellaisilla asuinalueilla, joilla ajoneuvoja tavallisesti pysäköidään pitkäksi ajaksi;

Tarkistus 86

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – 2 b luetelmakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – 2 b luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | älylataus ja kaksisuuntainen lataus on mahdollista riittävän monessa yleisesti saatavilla olevassa kevyiden hyötyajoneuvojen latausasemassa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

älylataus ja kaksisuuntainen lataus on mahdollista riittävän monessa yleisesti saatavilla olevassa kevyiden hyötyajoneuvojen latausasemassa;

älylataus ja kaksisuuntainen lataus on mahdollista riittävän monessa yleisesti saatavilla olevassa kevyiden hyötyajoneuvojen latausasemassa;

Tarkistus 87

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – 2 c luetelmakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – 2 c luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | verkkoliitäntä ja -kapasiteetti on asetettu saataville. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

verkkoliitäntä ja -kapasiteetti on asetettu saataville.

verkkoliitäntä ja -kapasiteetti on asetettu saataville.

Tarkistus 88

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a alakohta

3 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä akkukäyttöistä kevyttä sähköhyötyajoneuvoa kohti vähintään
  1
   kW:n kokonaisantoteho;
  sekä |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä akkukäyttöistä kevyttä sähköhyötyajoneuvoa kohti vähintään
  1
   kW:n kokonaisantoteho;
  sekä

1

sekä

| a) | yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä akkukäyttöistä kevyttä sähköhyötyajoneuvoa kohti vähintään
  3
   kW:n kokonaisantoteho
  , jos akkukäyttöisten kevyiden sähköhyötyajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta on alle 1 prosentti
  ; |
| --- | --- |

a)

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä akkukäyttöistä kevyttä sähköhyötyajoneuvoa kohti vähintään
  3
   kW:n kokonaisantoteho
  , jos akkukäyttöisten kevyiden sähköhyötyajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta on alle 1 prosentti
  ;

3

, jos akkukäyttöisten kevyiden sähköhyötyajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta on alle 1 prosentti

Tarkistus 89

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a a alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä akkukäyttöistä kevyttä sähköhyötyajoneuvoa kohti 2,5  kW:n kokonaisantoteho, jos akkukäyttöisten kevyiden sähköhyötyajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta on 1 prosentti tai yli 1 prosentti mutta alle 2,5  prosenttia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä akkukäyttöistä kevyttä sähköhyötyajoneuvoa kohti 2,5  kW:n kokonaisantoteho, jos akkukäyttöisten kevyiden sähköhyötyajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta on 1 prosentti tai yli 1 prosentti mutta alle 2,5  prosenttia;

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä akkukäyttöistä kevyttä sähköhyötyajoneuvoa kohti 2,5  kW:n kokonaisantoteho, jos akkukäyttöisten kevyiden sähköhyötyajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta on 1 prosentti tai yli 1 prosentti mutta alle 2,5  prosenttia;

Tarkistus 90

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a b alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a b) | yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä akkukäyttöistä kevyttä sähköhyötyajoneuvoa kohti vähintään 2 kW:n kokonaisantoteho, jos akkukäyttöisten kevyiden sähköhyötyajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta on 2,5  prosenttia tai yli 2,5  prosenttia mutta alle 5 prosenttia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a b)

a b)

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä akkukäyttöistä kevyttä sähköhyötyajoneuvoa kohti vähintään 2 kW:n kokonaisantoteho, jos akkukäyttöisten kevyiden sähköhyötyajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta on 2,5  prosenttia tai yli 2,5  prosenttia mutta alle 5 prosenttia;

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä akkukäyttöistä kevyttä sähköhyötyajoneuvoa kohti vähintään 2 kW:n kokonaisantoteho, jos akkukäyttöisten kevyiden sähköhyötyajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta on 2,5  prosenttia tai yli 2,5  prosenttia mutta alle 5 prosenttia;

Tarkistus 91

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a c alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a c) | yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä akkukäyttöistä kevyttä sähköhyötyajoneuvoa kohti vähintään 1,5  kW:n kokonaisantoteho, jos akkukäyttöisten kevyiden sähköhyötyajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta on 5 prosenttia tai yli 5 prosenttia mutta alle 7,5  prosenttia; ja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a c)

a c)

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä akkukäyttöistä kevyttä sähköhyötyajoneuvoa kohti vähintään 1,5  kW:n kokonaisantoteho, jos akkukäyttöisten kevyiden sähköhyötyajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta on 5 prosenttia tai yli 5 prosenttia mutta alle 7,5  prosenttia; ja

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä akkukäyttöistä kevyttä sähköhyötyajoneuvoa kohti vähintään 1,5  kW:n kokonaisantoteho, jos akkukäyttöisten kevyiden sähköhyötyajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta on 5 prosenttia tai yli 5 prosenttia mutta alle 7,5  prosenttia; ja

Tarkistus 92

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a d alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a d alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a d) | yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä akkukäyttöistä kevyttä sähköhyötyajoneuvoa kohti vähintään 1 kW:n kokonaisantoteho, jos akkukäyttöisten kevyiden sähköhyötyajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta on vähintään 7,5  prosenttia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a d)

a d)

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä akkukäyttöistä kevyttä sähköhyötyajoneuvoa kohti vähintään 1 kW:n kokonaisantoteho, jos akkukäyttöisten kevyiden sähköhyötyajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta on vähintään 7,5  prosenttia;

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä akkukäyttöistä kevyttä sähköhyötyajoneuvoa kohti vähintään 1 kW:n kokonaisantoteho, jos akkukäyttöisten kevyiden sähköhyötyajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta on vähintään 7,5  prosenttia;

Tarkistus 93

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

3 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä ladattavaa kevyttä hybridihyötyajoneuvoa kohti vähintään
  0,66
   kW:n kokonaisantoteho. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä ladattavaa kevyttä hybridihyötyajoneuvoa kohti vähintään
  0,66
   kW:n kokonaisantoteho.

0,66

| b) | yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä ladattavaa kevyttä hybridihyötyajoneuvoa kohti vähintään
  2
   kW:n kokonaisantoteho
  , jos sähköajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta ajoneuvokannasta on alle 1 prosentti; |
| --- | --- |

b)

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä ladattavaa kevyttä hybridihyötyajoneuvoa kohti vähintään
  2
   kW:n kokonaisantoteho
  , jos sähköajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta ajoneuvokannasta on alle 1 prosentti;

2

, jos sähköajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta ajoneuvokannasta on alle 1 prosentti;

Tarkistus 94

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b a alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä ladattavaa kevyttä hybridihyötyajoneuvoa kohti vähintään 1,65  kW:n kokonaisantoteho, jos sähköajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta ajoneuvokannasta on 1 prosentti tai yli 1 prosentti mutta alle 2,5  prosenttia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä ladattavaa kevyttä hybridihyötyajoneuvoa kohti vähintään 1,65  kW:n kokonaisantoteho, jos sähköajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta ajoneuvokannasta on 1 prosentti tai yli 1 prosentti mutta alle 2,5  prosenttia;

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä ladattavaa kevyttä hybridihyötyajoneuvoa kohti vähintään 1,65  kW:n kokonaisantoteho, jos sähköajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta ajoneuvokannasta on 1 prosentti tai yli 1 prosentti mutta alle 2,5  prosenttia;

Tarkistus 95

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b b alakohta

3 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b b) | yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä ladattavaa kevyttä hybridihyötyajoneuvoa kohti vähintään 1,33  kW:n kokonaisantoteho, jos sähköajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta ajoneuvokannasta on 2,5  prosenttia tai yli 2,5  prosenttia mutta alle 5 prosenttia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b b)

b b)

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä ladattavaa kevyttä hybridihyötyajoneuvoa kohti vähintään 1,33  kW:n kokonaisantoteho, jos sähköajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta ajoneuvokannasta on 2,5  prosenttia tai yli 2,5  prosenttia mutta alle 5 prosenttia;

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä ladattavaa kevyttä hybridihyötyajoneuvoa kohti vähintään 1,33  kW:n kokonaisantoteho, jos sähköajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta ajoneuvokannasta on 2,5  prosenttia tai yli 2,5  prosenttia mutta alle 5 prosenttia;

Tarkistus 96

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b c alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b c) | yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä ladattavaa kevyttä hybridihyötyajoneuvoa kohti vähintään 1 kW:n kokonaisantoteho, jos sähköajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta ajoneuvokannasta on 5 prosenttia tai yli 5 prosenttia mutta alle 7,5  prosenttia; ja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b c)

b c)

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä ladattavaa kevyttä hybridihyötyajoneuvoa kohti vähintään 1 kW:n kokonaisantoteho, jos sähköajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta ajoneuvokannasta on 5 prosenttia tai yli 5 prosenttia mutta alle 7,5  prosenttia; ja

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä ladattavaa kevyttä hybridihyötyajoneuvoa kohti vähintään 1 kW:n kokonaisantoteho, jos sähköajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta ajoneuvokannasta on 5 prosenttia tai yli 5 prosenttia mutta alle 7,5  prosenttia; ja

Tarkistus 97

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b d alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b d alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b d) | yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä ladattavaa kevyttä hybridihyötyajoneuvoa kohti vähintään 0,66  kW:n kokonaisantoteho, jos sähköajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta ajoneuvokannasta on vähintään7,5  prosenttia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b d)

b d)

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä ladattavaa kevyttä hybridihyötyajoneuvoa kohti vähintään 0,66  kW:n kokonaisantoteho, jos sähköajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta ajoneuvokannasta on vähintään7,5  prosenttia.

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä ladattavaa kevyttä hybridihyötyajoneuvoa kohti vähintään 0,66  kW:n kokonaisantoteho, jos sähköajoneuvojen osuus kyseisen jäsenvaltion koko ennakoidusta ajoneuvokannasta on vähintään7,5  prosenttia.

Tarkistus 98

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 a kohta (uusi)

3 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Rajoittamatta 1 kohdan toisen alakohdan a alakohdan soveltamista jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisella tasolla otetaan käyttöön latausinfrastruktuurin antotehon vähimmäistavoitteita, jotka ovat riittäviä |
| | — | 3 prosentin osuuteen koko ennakoidusta kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta 31 päivään joulukuuta 2027 mennessä, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Rajoittamatta 1 kohdan toisen alakohdan a alakohdan soveltamista jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisella tasolla otetaan käyttöön latausinfrastruktuurin antotehon vähimmäistavoitteita, jotka ovat riittäviä

—

3 prosentin osuuteen koko ennakoidusta kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta 31 päivään joulukuuta 2027 mennessä,

3 prosentin osuuteen koko ennakoidusta kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta 31 päivään joulukuuta 2027 mennessä,

| — | 5 prosentin osuuteen koko ennakoidusta kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä; |
| --- | --- |

—

5 prosentin osuuteen koko ennakoidusta kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä;

5 prosentin osuuteen koko ennakoidusta kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä;

Tarkistus 99

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – a alakohta – johdantokappale

3 artikla – 2 kohta – a alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | TEN-T-ydinverkon varrella otetaan kummankin matkustussuunnan osalta käyttöön kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latauspooleja, joiden välinen etäisyys on enintään 60 kilometriä ja jotka täyttävät seuraavat vaatimukset: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

TEN-T-ydinverkon varrella otetaan kummankin matkustussuunnan osalta käyttöön kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latauspooleja, joiden välinen etäisyys on enintään 60 kilometriä ja jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:

| a) | TEN-T-ydinverkon
  ja kattavan TEN-T-verkon
  varrella otetaan kummankin matkustussuunnan osalta käyttöön kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latauspooleja, joiden välinen etäisyys on enintään 60 kilometriä ja jotka täyttävät seuraavat vaatimukset: |
| --- | --- |

a)

TEN-T-ydinverkon
  ja kattavan TEN-T-verkon
  varrella otetaan kummankin matkustussuunnan osalta käyttöön kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latauspooleja, joiden välinen etäisyys on enintään 60 kilometriä ja jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:

ja kattavan TEN-T-verkon

Tarkistus 100

Tarkistus 100

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – a alakohta – i alakohta

3 artikla – 2 kohta – a alakohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä tarjottava vähintään
  300
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään
  150
   kW; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä tarjottava vähintään
  300
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään
  150
   kW;

300

150

| i) | kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä tarjottava vähintään
  600
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään
  300
   kW; |
| --- | --- |

i)

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä tarjottava vähintään
  600
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään
  300
   kW;

600

300

Tarkistus 101

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – a alakohta – ii alakohta

3 artikla – 2 kohta – a alakohta – ii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ii) | kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään
  600
   kW:n antoteho, ja sisällettävä vähintään kaksi latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  150
   kW; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii)

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään
  600
   kW:n antoteho, ja sisällettävä vähintään kaksi latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  150
   kW;

600

150

| ii) | kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään
  900
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään kaksi latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  350
   kW; |
| --- | --- |

ii)

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään
  900
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään kaksi latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  350
   kW;

900

350

Tarkistus 102

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – b alakohta

3 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | kattavan TEN-T-verkon varrella otetaan kummankin matkustussuunnan osalta käyttöön kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latauspooleja, joiden välinen etäisyys on enintään 60 kilometriä ja jotka täyttävät seuraavat vaatimukset: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

b)

kattavan TEN-T-verkon varrella otetaan kummankin matkustussuunnan osalta käyttöön kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latauspooleja, joiden välinen etäisyys on enintään 60 kilometriä ja jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:

kattavan TEN-T-verkon varrella otetaan kummankin matkustussuunnan osalta käyttöön kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latauspooleja, joiden välinen etäisyys on enintään 60 kilometriä ja jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:

Poistetaan.

Poistetaan.

| | i) | kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään 300 kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään 150 kW; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään 300 kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään 150 kW;

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään 300 kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään 150 kW;

| | ii) | kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2035 mennessä tarjottava vähintään 600 kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään kaksi latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään 150 kW. |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2035 mennessä tarjottava vähintään 600 kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään kaksi latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään 150 kW.

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2035 mennessä tarjottava vähintään 600 kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään kaksi latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään 150 kW.

Tarkistus 103

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 a kohta (uusi)

3 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Jos sähköajoneuvojen markkinoille tulo tapahtuu nopeasti jollakin asiaan liittyvällä raportointikaudella, jäsenvaltioiden olisi lyhennettävä 2 kohdassa tarkoitettuja määräaikoja ja korotettava latauspooleja koskevia tavoitteita vastaavasti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Jos sähköajoneuvojen markkinoille tulo tapahtuu nopeasti jollakin asiaan liittyvällä raportointikaudella, jäsenvaltioiden olisi lyhennettävä 2 kohdassa tarkoitettuja määräaikoja ja korotettava latauspooleja koskevia tavoitteita vastaavasti.

Tarkistus 104

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 b kohta (uusi)

3 artikla – 2 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Jos kustannukset ovat suhteettomat hyötyihin, mukaan lukien ympäristöhyödyt, nähden, jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta tämän artiklan 1 ja 2 kohtaa |
| | a) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuihin syrjäisimpiin alueisiin tai |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 b.
     
  Jos kustannukset ovat suhteettomat hyötyihin, mukaan lukien ympäristöhyödyt, nähden, jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta tämän artiklan 1 ja 2 kohtaa

a)

a)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuihin syrjäisimpiin alueisiin tai

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuihin syrjäisimpiin alueisiin tai

| b) | saariin, joita ei ole liitetty mantereen energiaverkkoihin ja jotka kuuluvat direktiivin (EU) 2019/944 mukaisen pienten liitettyjen verkkojen tai erillisten verkkojen määritelmän piiriin. |
| --- | --- |

b)

b)

saariin, joita ei ole liitetty mantereen energiaverkkoihin ja jotka kuuluvat direktiivin (EU) 2019/944 mukaisen pienten liitettyjen verkkojen tai erillisten verkkojen määritelmän piiriin.

saariin, joita ei ole liitetty mantereen energiaverkkoihin ja jotka kuuluvat direktiivin (EU) 2019/944 mukaisen pienten liitettyjen verkkojen tai erillisten verkkojen määritelmän piiriin.

Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltion on perusteltava päätöksensä komissiolle ja asetettava kaikki asiaankuuluvat tiedot saataville kansallisissa toimintakehyksissään.

Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltion on perusteltava päätöksensä komissiolle ja asetettava kaikki asiaankuuluvat tiedot saataville kansallisissa toimintakehyksissään.

Tarkistus 105

Tarkistus 105

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 c kohta (uusi)

3 artikla – 2 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 c.
     
  Komissio voi jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä myöntää vapautuksen 2 kohdassa säädetystä vaatimuksesta TEN-T-teille, joiden vuotuinen keskimääräinen vuorokausiliikenne on yhteensä alle 2 000 kevyttä hyötyajoneuvoa, edellyttäen, että infrastruktuuria ei voida perustella sosioekonomisella kustannus-hyötysuhteella. Jos vapautus myönnetään, jäsenvaltio voi ottaa tällaisilla teillä käyttöön yhden yleisesti saatavilla olevan latauspoolin, joka palvelee molempia kulkusuuntia ja täyttää samalla 2 kohdassa säädetyt vaatimukset, jotka koskevat etäisyyttä, poolin kokonaisantotehoa, pisteiden lukumäärää ja yksittäisten pisteiden antotehoa, joita sovelletaan yhteen kulkusuuntaan, edellyttäen, että latauspooli on helposti saatavilla molemmista kulkusuunnista. Komissio myöntää tällaiset vapautukset asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa arvioituaan jäsenvaltion esittämän perustellun pyynnön. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 c.
     
  Komissio voi jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä myöntää vapautuksen 2 kohdassa säädetystä vaatimuksesta TEN-T-teille, joiden vuotuinen keskimääräinen vuorokausiliikenne on yhteensä alle 2 000 kevyttä hyötyajoneuvoa, edellyttäen, että infrastruktuuria ei voida perustella sosioekonomisella kustannus-hyötysuhteella. Jos vapautus myönnetään, jäsenvaltio voi ottaa tällaisilla teillä käyttöön yhden yleisesti saatavilla olevan latauspoolin, joka palvelee molempia kulkusuuntia ja täyttää samalla 2 kohdassa säädetyt vaatimukset, jotka koskevat etäisyyttä, poolin kokonaisantotehoa, pisteiden lukumäärää ja yksittäisten pisteiden antotehoa, joita sovelletaan yhteen kulkusuuntaan, edellyttäen, että latauspooli on helposti saatavilla molemmista kulkusuunnista. Komissio myöntää tällaiset vapautukset asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa arvioituaan jäsenvaltion esittämän perustellun pyynnön.

Tarkistus 106

Tarkistus 106

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 d kohta (uusi)

3 artikla – 2 d kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 d.
     
  Komissio voi jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä myöntää vapautuksen tämän artiklan 2 kohdassa säädetystä enimmäisetäisyysvaatimuksesta TEN-T-teille, joiden vuotuinen keskimääräinen vuorokausiliikenne on yhteensä alle 1 500 kevyttä hyötyajoneuvoa, edellyttäen, että infrastruktuuria ei voida perustella sosioekonomisella kustannus-hyötysuhteella. Jos tällainen vapautus myönnetään, jäsenvaltiot voivat sallia suuremman, enintään 100 kilometrin enimmäisetäisyyden latauspisteiden välillä. Komissio myöntää tällaiset vapautukset asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa arvioituaan jäsenvaltion esittämän perustellun pyynnön. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 d.
     
  Komissio voi jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä myöntää vapautuksen tämän artiklan 2 kohdassa säädetystä enimmäisetäisyysvaatimuksesta TEN-T-teille, joiden vuotuinen keskimääräinen vuorokausiliikenne on yhteensä alle 1 500 kevyttä hyötyajoneuvoa, edellyttäen, että infrastruktuuria ei voida perustella sosioekonomisella kustannus-hyötysuhteella. Jos tällainen vapautus myönnetään, jäsenvaltiot voivat sallia suuremman, enintään 100 kilometrin enimmäisetäisyyden latauspisteiden välillä. Komissio myöntää tällaiset vapautukset asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa arvioituaan jäsenvaltion esittämän perustellun pyynnön.

Tarkistus 107

Tarkistus 107

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 e kohta (uusi)

3 artikla – 2 e kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 e.
     
  Tiheään asutuilla alueilla ja alueilla, joilla ei ole saatavilla muita kuin kadunvarsipysäköintipaikkoja tai joilla rekisteröityjen kevyiden sähkökäyttöisten hyötyajoneuvojen käyttöaste on korkea, jäsenvaltioiden on varmistettava, että yleisesti saatavilla olevien latausasemien määrää lisätään vastaavasti tarvittavan infrastruktuurin tarjoamiseksi ja markkinoiden kehityksen tukemiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 e.
     
  Tiheään asutuilla alueilla ja alueilla, joilla ei ole saatavilla muita kuin kadunvarsipysäköintipaikkoja tai joilla rekisteröityjen kevyiden sähkökäyttöisten hyötyajoneuvojen käyttöaste on korkea, jäsenvaltioiden on varmistettava, että yleisesti saatavilla olevien latausasemien määrää lisätään vastaavasti tarvittavan infrastruktuurin tarjoamiseksi ja markkinoiden kehityksen tukemiseksi.

Tarkistus 108

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 kohta

3 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Naapurijäsenvaltioiden on
  varmistettava
  , että a ja b kohdassa tarkoitettuja enimmäisetäisyyksiä ei ylitetä TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon rajat ylittävillä osuuksilla. | 3.   Naapurijäsenvaltioiden on
  toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi
  , että a ja b kohdassa tarkoitettuja enimmäisetäisyyksiä ei ylitetä TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon rajat ylittävillä osuuksilla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Naapurijäsenvaltioiden on
  varmistettava
  , että a ja b kohdassa tarkoitettuja enimmäisetäisyyksiä ei ylitetä TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon rajat ylittävillä osuuksilla.

3.   Naapurijäsenvaltioiden on
  toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi
  , että a ja b kohdassa tarkoitettuja enimmäisetäisyyksiä ei ylitetä TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon rajat ylittävillä osuuksilla.

Tarkistus 109

Tarkistus 109

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 a kohta (uusi)

3 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen yhteistyön kolmansien maiden kanssa, erityisesti jäsenehdokasmaiden ja sellaisten kolmansien maiden kanssa, joissa jäsenvaltioiden väliset kauttakulkukäytävät sijaitsevat. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen yhteistyön kolmansien maiden kanssa, erityisesti jäsenehdokasmaiden ja sellaisten kolmansien maiden kanssa, joissa jäsenvaltioiden väliset kauttakulkukäytävät sijaitsevat.

Tarkistus 110

Tarkistus 110

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – a alakohta – i alakohta

4 artikla – 1 kohta – a alakohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä tarjottava vähintään
  1 400
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään
  yksi latausasema
  ,
  jonka
  yksilöllinen antoteho on vähintään
  350
   kW; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä tarjottava vähintään
  1 400
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään
  yksi latausasema
  ,
  jonka
  yksilöllinen antoteho on vähintään
  350
   kW;

1 400

yksi latausasema

jonka

350

| i) | kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä tarjottava vähintään
  2 000
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään
  kaksi latausasemaa
  ,
  joiden
  yksilöllinen antoteho on vähintään
  800
   kW; |
| --- | --- |

i)

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä tarjottava vähintään
  2 000
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään
  kaksi latausasemaa
  ,
  joiden
  yksilöllinen antoteho on vähintään
  800
   kW;

2 000

kaksi latausasemaa

joiden

800

Tarkistus 111

Tarkistus 111

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – a alakohta – ii alakohta

4 artikla – 1 kohta – a alakohta – ii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ii) | kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään
  3 500
   kW:n antoteho, ja sisällettävä vähintään
  kaksi
  latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  350
   kW; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii)

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään
  3 500
   kW:n antoteho, ja sisällettävä vähintään
  kaksi
  latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  350
   kW;

3 500

kaksi

350

| ii) | kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään
  5 000
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään
  neljä
  latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  800
   kW; |
| --- | --- |

ii)

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään
  5 000
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään
  neljä
  latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  800
   kW;

5 000

neljä

800

Tarkistus 112

Tarkistus 112

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – b alakohta – i alakohta

4 artikla – 1 kohta – b alakohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään
  1 400
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään
  350
   kW; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään
  1 400
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään
  350
   kW;

1 400

350

| i) | kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään
  2 000
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään
  800
   kW; |
| --- | --- |

i)

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään
  2 000
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään
  800
   kW;

2 000

800

Tarkistus 113

Tarkistus 113

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – b alakohta – ii alakohta

4 artikla – 1 kohta – b alakohta – ii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ii) | kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2035 mennessä tarjottava vähintään
  3 500
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään kaksi latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  350
   kW; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii)

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2035 mennessä tarjottava vähintään
  3 500
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään kaksi latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  350
   kW;

3 500

350

| ii) | kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2035 mennessä tarjottava vähintään
  5 000
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään kaksi latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  800
   kW; |
| --- | --- |

ii)

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2035 mennessä tarjottava vähintään
  5 000
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään kaksi latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  800
   kW;

5 000

800

Tarkistus 114

Tarkistus 114

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

4 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | komissio voi jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä myöntää vapautuksen 1 kohdassa säädetystä vaatimuksesta TEN-T-teille, joiden vuotuinen keskimääräinen vuorokausiliikenne on yhteensä alle 800 raskasta hyötyajoneuvoa, edellyttäen, että infrastruktuuria ei voida perustella sosioekonomisella kustannus-hyötysuhteella. Jos vapautus myönnetään, jäsenvaltio voi ottaa tällaisilla teillä käyttöön yhden yleisesti saatavilla olevan latauspoolin, joka palvelee molempia kulkusuuntia ja täyttää samalla 1 kohdassa säädetyt vaatimukset, jotka koskevat etäisyyttä, poolin kokonaisantotehoa, pisteiden lukumäärää ja yksittäisten pisteiden antotehoa, joita sovelletaan yhteen kulkusuuntaan, edellyttäen, että latauspooli on helposti saatavilla molemmista kulkusuunnista. Komissio myöntää tällaiset vapautukset asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa arvioituaan jäsenvaltion esittämän perustellun pyynnön; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

komissio voi jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä myöntää vapautuksen 1 kohdassa säädetystä vaatimuksesta TEN-T-teille, joiden vuotuinen keskimääräinen vuorokausiliikenne on yhteensä alle 800 raskasta hyötyajoneuvoa, edellyttäen, että infrastruktuuria ei voida perustella sosioekonomisella kustannus-hyötysuhteella. Jos vapautus myönnetään, jäsenvaltio voi ottaa tällaisilla teillä käyttöön yhden yleisesti saatavilla olevan latauspoolin, joka palvelee molempia kulkusuuntia ja täyttää samalla 1 kohdassa säädetyt vaatimukset, jotka koskevat etäisyyttä, poolin kokonaisantotehoa, pisteiden lukumäärää ja yksittäisten pisteiden antotehoa, joita sovelletaan yhteen kulkusuuntaan, edellyttäen, että latauspooli on helposti saatavilla molemmista kulkusuunnista. Komissio myöntää tällaiset vapautukset asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa arvioituaan jäsenvaltion esittämän perustellun pyynnön;

komissio voi jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä myöntää vapautuksen 1 kohdassa säädetystä vaatimuksesta TEN-T-teille, joiden vuotuinen keskimääräinen vuorokausiliikenne on yhteensä alle 800 raskasta hyötyajoneuvoa, edellyttäen, että infrastruktuuria ei voida perustella sosioekonomisella kustannus-hyötysuhteella. Jos vapautus myönnetään, jäsenvaltio voi ottaa tällaisilla teillä käyttöön yhden yleisesti saatavilla olevan latauspoolin, joka palvelee molempia kulkusuuntia ja täyttää samalla 1 kohdassa säädetyt vaatimukset, jotka koskevat etäisyyttä, poolin kokonaisantotehoa, pisteiden lukumäärää ja yksittäisten pisteiden antotehoa, joita sovelletaan yhteen kulkusuuntaan, edellyttäen, että latauspooli on helposti saatavilla molemmista kulkusuunnista. Komissio myöntää tällaiset vapautukset asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa arvioituaan jäsenvaltion esittämän perustellun pyynnön;

Tarkistus 115

Tarkistus 115

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – b b alakohta (uusi)

4 artikla – 1 kohta – b b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b b) | komissio voi jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä myöntää vapautuksen tämän artiklan 1 kohdassa säädetystä enimmäisetäisyysvaatimuksesta TEN-T-teille, joiden vuotuinen keskimääräinen vuorokausiliikenne on yhteensä alle 600 raskasta hyötyajoneuvoa, edellyttäen, että infrastruktuuria ei voida perustella sosioekonomisella kustannus-hyötysuhteella. Jos tällainen vapautus myönnetään, jäsenvaltiot voivat sallia suuremman, enintään 100 kilometrin enimmäisetäisyyden latauspisteiden välillä. Komissio myöntää tällaiset vapautukset asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa arvioituaan jäsenvaltion esittämän perustellun pyynnön; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b b)

b b)

komissio voi jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä myöntää vapautuksen tämän artiklan 1 kohdassa säädetystä enimmäisetäisyysvaatimuksesta TEN-T-teille, joiden vuotuinen keskimääräinen vuorokausiliikenne on yhteensä alle 600 raskasta hyötyajoneuvoa, edellyttäen, että infrastruktuuria ei voida perustella sosioekonomisella kustannus-hyötysuhteella. Jos tällainen vapautus myönnetään, jäsenvaltiot voivat sallia suuremman, enintään 100 kilometrin enimmäisetäisyyden latauspisteiden välillä. Komissio myöntää tällaiset vapautukset asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa arvioituaan jäsenvaltion esittämän perustellun pyynnön;

komissio voi jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä myöntää vapautuksen tämän artiklan 1 kohdassa säädetystä enimmäisetäisyysvaatimuksesta TEN-T-teille, joiden vuotuinen keskimääräinen vuorokausiliikenne on yhteensä alle 600 raskasta hyötyajoneuvoa, edellyttäen, että infrastruktuuria ei voida perustella sosioekonomisella kustannus-hyötysuhteella. Jos tällainen vapautus myönnetään, jäsenvaltiot voivat sallia suuremman, enintään 100 kilometrin enimmäisetäisyyden latauspisteiden välillä. Komissio myöntää tällaiset vapautukset asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa arvioituaan jäsenvaltion esittämän perustellun pyynnön;

Tarkistus 116

Tarkistus 116

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – c alakohta

4 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | 31 päivään joulukuuta
  2030
  mennessä jokaiseen turvalliseen pysäköintialueeseen on asennettu vähintään
  yksi
  raskaille hyötyajoneuvoille
  tarkoitettu latausasema
  ,
  jonka
  antoteho on vähintään 100 kW; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

31 päivään joulukuuta
  2030
  mennessä jokaiseen turvalliseen pysäköintialueeseen on asennettu vähintään
  yksi
  raskaille hyötyajoneuvoille
  tarkoitettu latausasema
  ,
  jonka
  antoteho on vähintään 100 kW;

2030

yksi

tarkoitettu latausasema

jonka

| c) | 31 päivään joulukuuta
  2027
  mennessä jokaiseen turvalliseen pysäköintialueeseen on asennettu vähintään
  kaksi
  raskaille hyötyajoneuvoille
  tarkoitettua latausasemaa
  ,
  joiden
  antoteho on vähintään 100 kW
  ja joissa älylataus ja kaksisuuntainen lataus on mahdollista
  ; |
| --- | --- |

c)

31 päivään joulukuuta
  2027
  mennessä jokaiseen turvalliseen pysäköintialueeseen on asennettu vähintään
  kaksi
  raskaille hyötyajoneuvoille
  tarkoitettua latausasemaa
  ,
  joiden
  antoteho on vähintään 100 kW
  ja joissa älylataus ja kaksisuuntainen lataus on mahdollista
  ;

2027

kaksi

tarkoitettua latausasemaa

joiden

ja joissa älylataus ja kaksisuuntainen lataus on mahdollista

Tarkistus 117

Tarkistus 117

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

4 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä jokaiseen turvalliseen pysäköintialueeseen on asennettava vähintään neljä raskaille hyötyajoneuvoille tarkoitettua latausasemaa, joiden antoteho on vähintään 100 kW ja joissa älylataus ja kaksisuuntainen lataus on mahdollista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

31 päivään joulukuuta 2030 mennessä jokaiseen turvalliseen pysäköintialueeseen on asennettava vähintään neljä raskaille hyötyajoneuvoille tarkoitettua latausasemaa, joiden antoteho on vähintään 100 kW ja joissa älylataus ja kaksisuuntainen lataus on mahdollista;

31 päivään joulukuuta 2030 mennessä jokaiseen turvalliseen pysäköintialueeseen on asennettava vähintään neljä raskaille hyötyajoneuvoille tarkoitettua latausasemaa, joiden antoteho on vähintään 100 kW ja joissa älylataus ja kaksisuuntainen lataus on mahdollista;

Tarkistus 118

Tarkistus 118

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – d alakohta

4 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä kaikissa kaupunkisolmukohdissa on otettava käyttöön raskaille hyötyajoneuvoille tarkoitetut yleisesti saatavilla olevat latauspisteet, joiden yhteenlaskettu antoteho on vähintään
  600
   kW ja jotka kuuluvat latausasemiin, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  150
   kW; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

31 päivään joulukuuta 2025 mennessä kaikissa kaupunkisolmukohdissa on otettava käyttöön raskaille hyötyajoneuvoille tarkoitetut yleisesti saatavilla olevat latauspisteet, joiden yhteenlaskettu antoteho on vähintään
  600
   kW ja jotka kuuluvat latausasemiin, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  150
   kW;

600

150

| d) | 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä kaikissa kaupunkisolmukohdissa on otettava käyttöön raskaille hyötyajoneuvoille tarkoitetut yleisesti saatavilla olevat latauspisteet, joiden yhteenlaskettu antoteho on vähintään
  1 400
   kW ja jotka kuuluvat latausasemiin, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  350
   kW; |
| --- | --- |

d)

31 päivään joulukuuta 2025 mennessä kaikissa kaupunkisolmukohdissa on otettava käyttöön raskaille hyötyajoneuvoille tarkoitetut yleisesti saatavilla olevat latauspisteet, joiden yhteenlaskettu antoteho on vähintään
  1 400
   kW ja jotka kuuluvat latausasemiin, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  350
   kW;

1 400

350

Tarkistus 119

Tarkistus 119

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – e alakohta

4 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä kaikissa kaupunkisolmukohdissa on otettava käyttöön raskaille hyötyajoneuvoille tarkoitetut yleisesti saatavilla olevat latauspisteet, joiden yhteenlaskettu antoteho on vähintään
  1 200
   kW ja jotka kuuluvat latausasemiin, joiden yksilöllinen antoteho vähintään
  150
   kW. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

31 päivään joulukuuta 2030 mennessä kaikissa kaupunkisolmukohdissa on otettava käyttöön raskaille hyötyajoneuvoille tarkoitetut yleisesti saatavilla olevat latauspisteet, joiden yhteenlaskettu antoteho on vähintään
  1 200
   kW ja jotka kuuluvat latausasemiin, joiden yksilöllinen antoteho vähintään
  150
   kW.

1 200

150

| e) | 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä kaikissa kaupunkisolmukohdissa on otettava käyttöön raskaille hyötyajoneuvoille tarkoitetut yleisesti saatavilla olevat latauspisteet, joiden yhteenlaskettu antoteho on vähintään
  3 500
   kW ja jotka kuuluvat latausasemiin, joiden yksilöllinen antoteho vähintään
  350
   kW. |
| --- | --- |

e)

31 päivään joulukuuta 2030 mennessä kaikissa kaupunkisolmukohdissa on otettava käyttöön raskaille hyötyajoneuvoille tarkoitetut yleisesti saatavilla olevat latauspisteet, joiden yhteenlaskettu antoteho on vähintään
  3 500
   kW ja jotka kuuluvat latausasemiin, joiden yksilöllinen antoteho vähintään
  350
   kW.

3 500

350

Tarkistus 120

Tarkistus 120

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 a kohta (uusi)

4 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Edellä 1 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjen vaatimusten lisäksi sovelletaan 1 kohdan c, c a, d ja e alakohdassa tarkoitettuja vaatimuksia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Edellä 1 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjen vaatimusten lisäksi sovelletaan 1 kohdan c, c a, d ja e alakohdassa tarkoitettuja vaatimuksia.

Tarkistus 121

Tarkistus 121

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 b kohta (uusi)

4 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Komissio harkitsee, lisätäänkö1 kohdan a, b, d ja e alakohdassa tarkoitettua yksilöllistä antotehoa, kun yhteiset tekniset eritelmät ovat saatavilla ja niitä on täydennetty liitteen II mukaisesti osana 22 artiklan mukaista tämän asetuksen uudelleentarkastelua. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 b.
     
  Komissio harkitsee, lisätäänkö1 kohdan a, b, d ja e alakohdassa tarkoitettua yksilöllistä antotehoa, kun yhteiset tekniset eritelmät ovat saatavilla ja niitä on täydennetty liitteen II mukaisesti osana 22 artiklan mukaista tämän asetuksen uudelleentarkastelua.

Tarkistus 122

Tarkistus 122

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 c kohta (uusi)

4 artikla – 1 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 c.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tarjolla on tarvittava sähköverkkoliitäntä ja verkkokapasiteetti. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa tehtävä ennen vuotta 2025 analyysi, jotta voidaan arvioida ja suunnitella tarvittavia sähköverkon vahvistamisia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 c.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tarjolla on tarvittava sähköverkkoliitäntä ja verkkokapasiteetti. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa tehtävä ennen vuotta 2025 analyysi, jotta voidaan arvioida ja suunnitella tarvittavia sähköverkon vahvistamisia.

Tarkistus 123

Tarkistus 123

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta

4 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Naapurijäsenvaltioiden on
  varmistettava
  , että a ja b kohdassa tarkoitettuja enimmäisetäisyyksiä ei ylitetä TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon rajat ylittävillä osuuksilla. | 2.   Naapurijäsenvaltioiden on
  toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi
  , että a ja b kohdassa tarkoitettuja enimmäisetäisyyksiä ei ylitetä TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon rajat ylittävillä osuuksilla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Naapurijäsenvaltioiden on
  varmistettava
  , että a ja b kohdassa tarkoitettuja enimmäisetäisyyksiä ei ylitetä TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon rajat ylittävillä osuuksilla.

2.   Naapurijäsenvaltioiden on
  toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi
  , että a ja b kohdassa tarkoitettuja enimmäisetäisyyksiä ei ylitetä TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon rajat ylittävillä osuuksilla.

Tarkistus 124

Tarkistus 124

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 a kohta (uusi)

4 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen yhteistyön kolmansien maiden kanssa, erityisesti jäsenehdokasmaiden ja sellaisten kolmansien maiden kanssa, joissa jäsenvaltioiden väliset kauttakulkukäytävät sijaitsevat. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen yhteistyön kolmansien maiden kanssa, erityisesti jäsenehdokasmaiden ja sellaisten kolmansien maiden kanssa, joissa jäsenvaltioiden väliset kauttakulkukäytävät sijaitsevat.

Tarkistus 125

Tarkistus 125

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 b kohta (uusi)

4 artikla – 2 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Jos kustannukset ovat suhteettomat hyötyihin, mukaan lukien ympäristöhyödyt, nähden, jäsenvaltio voi päättää olla soveltamatta tämän artiklan 1 ja 2 kohtaa |
| | a) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuihin syrjäisimpiin alueisiin tai |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 b.
     
  Jos kustannukset ovat suhteettomat hyötyihin, mukaan lukien ympäristöhyödyt, nähden, jäsenvaltio voi päättää olla soveltamatta tämän artiklan 1 ja 2 kohtaa

a)

a)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuihin syrjäisimpiin alueisiin tai

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuihin syrjäisimpiin alueisiin tai

| b) | saariin, joita ei ole liitetty mantereen energiaverkkoihin ja jotka kuuluvat direktiivin (EU) 2019/944 mukaisen pienten liitettyjen verkkojen tai erillisten verkkojen määritelmän piiriin. |
| --- | --- |

b)

b)

saariin, joita ei ole liitetty mantereen energiaverkkoihin ja jotka kuuluvat direktiivin (EU) 2019/944 mukaisen pienten liitettyjen verkkojen tai erillisten verkkojen määritelmän piiriin.

saariin, joita ei ole liitetty mantereen energiaverkkoihin ja jotka kuuluvat direktiivin (EU) 2019/944 mukaisen pienten liitettyjen verkkojen tai erillisten verkkojen määritelmän piiriin.

Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltioiden on perusteltava päätöksensä komissiolle ja asetettava kaikki asiaankuuluvat tiedot saataville kansallisissa toimintakehyksissään.

Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltioiden on perusteltava päätöksensä komissiolle ja asetettava kaikki asiaankuuluvat tiedot saataville kansallisissa toimintakehyksissään.

Tarkistus 126

Tarkistus 126

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – 1 alakohta – a alakohta – johdantokappale

5 artikla – 2 kohta – 1 alakohta – a alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | latauspisteiden ylläpitäjien on
  24 artiklassa tarkoitetusta päivästä
  alkaen käyttöön otetuilla yleisesti saatavilla olevilla latausasemilla, joiden
  antoteho on alle 50 kW
  ,
  hyväksyttävä sähköiset maksut
  ,
  joiden maksamiseen
  voidaan käyttää
  vähintään yhtä seuraavista maksupäätteistä ja -laitteista: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

a)

latauspisteiden ylläpitäjien on
  24 artiklassa tarkoitetusta päivästä
  alkaen käyttöön otetuilla yleisesti saatavilla olevilla latausasemilla, joiden
  antoteho on alle 50 kW
  ,
  hyväksyttävä sähköiset maksut
  ,
  joiden maksamiseen
  voidaan käyttää
  vähintään yhtä seuraavista maksupäätteistä ja -laitteista:

24 artiklassa tarkoitetusta päivästä

antoteho on alle 50 kW

hyväksyttävä sähköiset maksut

joiden maksamiseen

vähintään yhtä seuraavista maksupäätteistä ja -laitteista:

Tätä varten
  latauspisteiden ylläpitäjien on
  [tämän asetuksen voimaantulopäivästä]
  alkaen käyttöön otetuilla yleisesti saatavilla olevilla latausasemilla
  hyväksyttävä sähköiset maksut
  , joiden
  maksamiseen voidaan käyttää maksupäätteitä ja -laitteita
  ,
  vähintään maksukorttien lukulaitteita tai lähimaksulaitteita
  ,
  jotka pystyvät lukemaan vähintään maksukortteja. Lisäksi voidaan mahdollisuuksien mukaan tarjota internetyhteyttä käyttäviä laitteita, joilla voidaan luoda esimerkiksi maksun suorittamiseen käytettävä QR-koodi.

Tätä varten

[tämän asetuksen voimaantulopäivästä]

hyväksyttävä sähköiset maksut

maksamiseen voidaan käyttää maksupäätteitä ja -laitteita

vähintään maksukorttien lukulaitteita tai lähimaksulaitteita

jotka pystyvät lukemaan vähintään maksukortteja. Lisäksi voidaan mahdollisuuksien mukaan tarjota internetyhteyttä käyttäviä laitteita, joilla voidaan luoda esimerkiksi maksun suorittamiseen käytettävä QR-koodi.

Tarkistus 127

Tarkistus 127

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – 1 alakohta – a alakohta – i alakohta

5 artikla – 2 kohta – 1 alakohta – a alakohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | maksukorttien lukulaitteet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

i)

maksukorttien lukulaitteet;

maksukorttien lukulaitteet;

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 128

Tarkistus 128

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – 1 alakohta – a alakohta – ii alakohta

5 artikla – 2 kohta – 1 alakohta – a alakohta – ii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ii) | laitteet, joissa on lähimaksutoiminto ja jotka pystyvät vähintään lukemaan maksukortteja; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii)

ii)

laitteet, joissa on lähimaksutoiminto ja jotka pystyvät vähintään lukemaan maksukortteja;

laitteet, joissa on lähimaksutoiminto ja jotka pystyvät vähintään lukemaan maksukortteja;

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 129

Tarkistus 129

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – 1 alakohta – a alakohta – iii alakohta

5 artikla – 2 kohta – 1 alakohta – a alakohta – iii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iii) | laitteet, jotka käyttävät internetyhteyttä, jolla voidaan luoda esimerkiksi maksun suorittamiseen käytettävä QR-koodi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii)

iii)

laitteet, jotka käyttävät internetyhteyttä, jolla voidaan luoda esimerkiksi maksun suorittamiseen käytettävä QR-koodi;

laitteet, jotka käyttävät internetyhteyttä, jolla voidaan luoda esimerkiksi maksun suorittamiseen käytettävä QR-koodi;

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 130

Tarkistus 130

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – 1 alakohta – b alakohta

5 artikla – 2 kohta – 1 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | latauspisteiden ylläpitäjien on 24 artiklassa tarkoitetusta päivästä alkaen käyttöön otetuilla yleisesti saatavilla olevilla latausasemilla, joiden antoteho on vähintään 50 kW, hyväksyttävä sähköiset maksut, joiden maksamiseen voidaan käyttää vähintään yhtä seuraavista maksupäätteistä ja -laitteista: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

b)

latauspisteiden ylläpitäjien on 24 artiklassa tarkoitetusta päivästä alkaen käyttöön otetuilla yleisesti saatavilla olevilla latausasemilla, joiden antoteho on vähintään 50 kW, hyväksyttävä sähköiset maksut, joiden maksamiseen voidaan käyttää vähintään yhtä seuraavista maksupäätteistä ja -laitteista:

latauspisteiden ylläpitäjien on 24 artiklassa tarkoitetusta päivästä alkaen käyttöön otetuilla yleisesti saatavilla olevilla latausasemilla, joiden antoteho on vähintään 50 kW, hyväksyttävä sähköiset maksut, joiden maksamiseen voidaan käyttää vähintään yhtä seuraavista maksupäätteistä ja -laitteista:

Poistetaan.

Poistetaan.

| | i) | maksukorttien lukulaitteet; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

maksukorttien lukulaitteet;

maksukorttien lukulaitteet;

| | ii) | laitteet, joissa on lähimaksutoiminto ja jotka pystyvät vähintään lukemaan maksukortteja. |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

laitteet, joissa on lähimaksutoiminto ja jotka pystyvät vähintään lukemaan maksukortteja.

laitteet, joissa on lähimaksutoiminto ja jotka pystyvät vähintään lukemaan maksukortteja.

Tarkistus 131

Tarkistus 131

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

5 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Latauspisteiden ylläpitäjien on 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen varmistettava, että kaikki yleisesti saatavilla olevat latausasemat
  , joiden antoteho on vähintään 50 kW, täyttävät b alakohdan
  vaatimukset. | Latauspisteiden ylläpitäjien on 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen varmistettava, että kaikki
  niiden ylläpitämät
  yleisesti saatavilla olevat latausasemat
  täyttävät tässä kohdassa säädetyt
  vaatimukset. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Latauspisteiden ylläpitäjien on 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen varmistettava, että kaikki yleisesti saatavilla olevat latausasemat
  , joiden antoteho on vähintään 50 kW, täyttävät b alakohdan
  vaatimukset.

, joiden antoteho on vähintään 50 kW, täyttävät b alakohdan

Latauspisteiden ylläpitäjien on 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen varmistettava, että kaikki
  niiden ylläpitämät
  yleisesti saatavilla olevat latausasemat
  täyttävät tässä kohdassa säädetyt
  vaatimukset.

niiden ylläpitämät

täyttävät tässä kohdassa säädetyt

Tarkistus 132

Tarkistus 132

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – 3 alakohta

5 artikla – 2 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Edellä a ja b alakohdassa
  säädettyjä vaatimuksia ei sovelleta yleisesti saatavilla oleviin latauspisteisiin, jotka eivät edellytä maksua latauspalvelusta. | Tässä kohdassa
  säädettyjä vaatimuksia ei sovelleta yleisesti saatavilla oleviin latauspisteisiin, jotka eivät edellytä maksua latauspalvelusta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Edellä a ja b alakohdassa
  säädettyjä vaatimuksia ei sovelleta yleisesti saatavilla oleviin latauspisteisiin, jotka eivät edellytä maksua latauspalvelusta.

Edellä a ja b alakohdassa

Tässä kohdassa
  säädettyjä vaatimuksia ei sovelleta yleisesti saatavilla oleviin latauspisteisiin, jotka eivät edellytä maksua latauspalvelusta.

Tässä kohdassa

Tarkistus 133

Tarkistus 133

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 3 kohta

5 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Kun latauspisteiden ylläpitäjät tarjoavat automaattista tunnistamista ylläpitämässään yleisesti saatavilla olevassa latauspisteessä, niiden on varmistettava, että loppukäyttäjillä on aina oikeus olla käyttämättä automaattista tunnistamista ja että loppukäyttäjät voivat joko käyttää kertalatausta 3 kohdan mukaisesti tai käyttää kyseisessä latauspisteessä tarjottua muuta sopimusperusteista latauspalvelua. Latauspisteiden ylläpitäjien on tuotava tämä vaihtoehto esille avoimesti ja tarjottava sitä vaivattomasti loppukäyttäjälle kussakin ylläpitämässään yleisesti saatavilla olevassa latauspisteessä, jossa ne tarjoavat automaattista tunnistamista. | 3.   Kun latauspisteiden ylläpitäjät tarjoavat automaattista tunnistamista ylläpitämässään yleisesti saatavilla olevassa latauspisteessä, niiden on varmistettava, että loppukäyttäjillä on aina oikeus olla käyttämättä automaattista tunnistamista ja että loppukäyttäjät voivat joko käyttää kertalatausta 3 kohdan mukaisesti tai käyttää kyseisessä latauspisteessä tarjottua muuta sopimusperusteista latauspalvelua. Latauspisteiden ylläpitäjien on tuotava tämä vaihtoehto esille avoimesti ja tarjottava sitä vaivattomasti loppukäyttäjälle kussakin ylläpitämässään yleisesti saatavilla olevassa latauspisteessä, jossa ne tarjoavat automaattista tunnistamista
  , ja varmistettava, että verkkovierailut ovat mahdollisia
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Kun latauspisteiden ylläpitäjät tarjoavat automaattista tunnistamista ylläpitämässään yleisesti saatavilla olevassa latauspisteessä, niiden on varmistettava, että loppukäyttäjillä on aina oikeus olla käyttämättä automaattista tunnistamista ja että loppukäyttäjät voivat joko käyttää kertalatausta 3 kohdan mukaisesti tai käyttää kyseisessä latauspisteessä tarjottua muuta sopimusperusteista latauspalvelua. Latauspisteiden ylläpitäjien on tuotava tämä vaihtoehto esille avoimesti ja tarjottava sitä vaivattomasti loppukäyttäjälle kussakin ylläpitämässään yleisesti saatavilla olevassa latauspisteessä, jossa ne tarjoavat automaattista tunnistamista.

3.   Kun latauspisteiden ylläpitäjät tarjoavat automaattista tunnistamista ylläpitämässään yleisesti saatavilla olevassa latauspisteessä, niiden on varmistettava, että loppukäyttäjillä on aina oikeus olla käyttämättä automaattista tunnistamista ja että loppukäyttäjät voivat joko käyttää kertalatausta 3 kohdan mukaisesti tai käyttää kyseisessä latauspisteessä tarjottua muuta sopimusperusteista latauspalvelua. Latauspisteiden ylläpitäjien on tuotava tämä vaihtoehto esille avoimesti ja tarjottava sitä vaivattomasti loppukäyttäjälle kussakin ylläpitämässään yleisesti saatavilla olevassa latauspisteessä, jossa ne tarjoavat automaattista tunnistamista
  , ja varmistettava, että verkkovierailut ovat mahdollisia
  .

Tarkistus 134

Tarkistus 134

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 4 kohta

5 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden ylläpitäjien veloittamien hintojen on oltava kohtuullisia, helposti ja selkeästi vertailtavia, läpinäkyviä ja syrjimättömiä. Yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden ylläpitäjät eivät saa harjoittaa syrjintää loppukäyttäjiltä ja liikennepalvelun tarjoajilta veloitettavien hintojen välillä tai eri liikennepalvelun tarjoajilta veloitettavien hintojen välillä. Tarvittaessa hintatasoja voidaan eriyttää vain oikeasuhteisesti ja objektiivisin perustein. | 4.   
  Yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden ylläpitäjien on varmistettava, että kaikilla liikennepalvelujen tarjoajilla on syrjimätön pääsy niiden ylläpitämiin latausasemiin.
  Yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden ylläpitäjien veloittamien hintojen on oltava kohtuullisia
  ja edullisia
  , helposti ja selkeästi vertailtavia, läpinäkyviä ja syrjimättömiä. Yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden ylläpitäjät eivät saa harjoittaa syrjintää loppukäyttäjiltä ja liikennepalvelun tarjoajilta veloitettavien hintojen välillä tai eri liikennepalvelun tarjoajilta veloitettavien hintojen välillä. Tarvittaessa hintatasoja voidaan eriyttää vain oikeasuhteisesti ja objektiivisin perustein
  tai sopimusehtojen perusteella
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden ylläpitäjien veloittamien hintojen on oltava kohtuullisia, helposti ja selkeästi vertailtavia, läpinäkyviä ja syrjimättömiä. Yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden ylläpitäjät eivät saa harjoittaa syrjintää loppukäyttäjiltä ja liikennepalvelun tarjoajilta veloitettavien hintojen välillä tai eri liikennepalvelun tarjoajilta veloitettavien hintojen välillä. Tarvittaessa hintatasoja voidaan eriyttää vain oikeasuhteisesti ja objektiivisin perustein.

4.   
  Yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden ylläpitäjien on varmistettava, että kaikilla liikennepalvelujen tarjoajilla on syrjimätön pääsy niiden ylläpitämiin latausasemiin.
  Yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden ylläpitäjien veloittamien hintojen on oltava kohtuullisia
  ja edullisia
  , helposti ja selkeästi vertailtavia, läpinäkyviä ja syrjimättömiä. Yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden ylläpitäjät eivät saa harjoittaa syrjintää loppukäyttäjiltä ja liikennepalvelun tarjoajilta veloitettavien hintojen välillä tai eri liikennepalvelun tarjoajilta veloitettavien hintojen välillä. Tarvittaessa hintatasoja voidaan eriyttää vain oikeasuhteisesti ja objektiivisin perustein
  tai sopimusehtojen perusteella
  .

Tarkistus 135

Tarkistus 135

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 4 a kohta (uusi)

5 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä estääkseen kuluttajiin kohdistuvat epäreilut käytännöt, kuten hintakiskonnan, myös yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden käyttöhintojen osalta, siten, että yleisenä tavoitteena on turvata kilpailu markkinoilla ja kuluttajien oikeudet. Tällaisten toimenpiteiden toteuttamisen on perustuttava ajoneuvojen valmistajien ja latauspisteiden ylläpitäjien hinnoittelun ja käytäntöjen säännölliseen seurantaan. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle siitä, että asianomainen sääntelyviranomainen on toteuttanut tällaisia toimenpiteitä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä estääkseen kuluttajiin kohdistuvat epäreilut käytännöt, kuten hintakiskonnan, myös yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden käyttöhintojen osalta, siten, että yleisenä tavoitteena on turvata kilpailu markkinoilla ja kuluttajien oikeudet. Tällaisten toimenpiteiden toteuttamisen on perustuttava ajoneuvojen valmistajien ja latauspisteiden ylläpitäjien hinnoittelun ja käytäntöjen säännölliseen seurantaan. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle siitä, että asianomainen sääntelyviranomainen on toteuttanut tällaisia toimenpiteitä.

Tarkistus 136

Tarkistus 136

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 5 kohta – johdantokappale

5 artikla – 5 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Latauspisteiden ylläpitäjien on esitettävä kertahinta ja kaikki sen hintatekijät kaikilla ylläpitämillään yleisesti saatavilla olevilla latausasemilla selkeästi siten, että ne ovat loppukäyttäjän tiedossa ennen latauskerran aloittamista.
  Latausasemalla on esitettävä selkeästi ainakin seuraavat hintatekijät, jos niitä sovelletaan kyseisellä latausasemalla: | 5.   Latauspisteiden ylläpitäjien on esitettävä
  kilowattitunnin
  kertahinta ja kaikki sen hintatekijät kaikilla ylläpitämillään yleisesti saatavilla olevilla latausasemilla selkeästi siten, että
  nämä tiedot
  ovat loppukäyttäjän tiedossa ennen latauskerran aloittamista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Latauspisteiden ylläpitäjien on esitettävä kertahinta ja kaikki sen hintatekijät kaikilla ylläpitämillään yleisesti saatavilla olevilla latausasemilla selkeästi siten, että ne ovat loppukäyttäjän tiedossa ennen latauskerran aloittamista.
  Latausasemalla on esitettävä selkeästi ainakin seuraavat hintatekijät, jos niitä sovelletaan kyseisellä latausasemalla:

5.   Latauspisteiden ylläpitäjien on esitettävä
  kilowattitunnin
  kertahinta ja kaikki sen hintatekijät kaikilla ylläpitämillään yleisesti saatavilla olevilla latausasemilla selkeästi siten, että
  nämä tiedot
  ovat loppukäyttäjän tiedossa ennen latauskerran aloittamista.

Tarkistus 137

Tarkistus 137

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 5 kohta – 1 luetelmakohta

5 artikla – 5 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | latauskerran hinta, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

latauskerran hinta,

latauskerran hinta,

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 138

Tarkistus 138

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 5 kohta – 2 luetelmakohta

5 artikla – 5 kohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | minuuttihinta, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

minuuttihinta,

minuuttihinta,

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 139

Tarkistus 139

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 5 kohta – 3 luetelmakohta

5 artikla – 5 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | kilowattitunnin hinta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

kilowattitunnin hinta.

kilowattitunnin hinta.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 140

Tarkistus 140

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 6 kohta

5 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Liikennepalvelun tarjoajien loppukäyttäjiltä veloittamien hintojen on oltava kohtuullisia, läpinäkyviä ja syrjimättömiä. Liikennepalvelun tarjoajien on asetettava loppukäyttäjien saataville ennen latauskerran alkua ja aiottua latauskertaa koskevasti vapaasti saatavilla olevin ja laajalti tuetuin sähköisin menetelmin kaikki asianmukaiset hintatiedot, joissa
  eritellään
  selkeästi latauspisteen ylläpitäjän
  veloittamat hintatekijät
  , sovellettavat sähköisen verkkovierailun kustannukset ja muut liikennepalvelun tarjoajan soveltamat maksut. Maksujen on oltava kohtuullisia, läpinäkyviä ja syrjimättömiä. Rajat ylittävästä verkkovierailusta ei saa periä lisämaksuja. | 6.   Liikennepalvelun tarjoajien loppukäyttäjiltä veloittamien hintojen on oltava kohtuullisia
  ja edullisia
  , läpinäkyviä ja syrjimättömiä. Liikennepalvelun tarjoajien on asetettava loppukäyttäjien saataville ennen latauskerran alkua ja aiottua latauskertaa koskevasti vapaasti saatavilla olevin ja laajalti tuetuin sähköisin menetelmin kaikki asianmukaiset hintatiedot, joissa
  on selvästi esillä
  latauspisteen ylläpitäjän
  veloittama kilowattitunnin hinta
  , sovellettavat sähköisen verkkovierailun kustannukset ja muut liikennepalvelun tarjoajan soveltamat maksut. Maksujen on oltava kohtuullisia
  ja edullisia
  , läpinäkyviä ja syrjimättömiä. Rajat ylittävästä verkkovierailusta ei saa periä lisämaksuja. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Liikennepalvelun tarjoajien loppukäyttäjiltä veloittamien hintojen on oltava kohtuullisia, läpinäkyviä ja syrjimättömiä. Liikennepalvelun tarjoajien on asetettava loppukäyttäjien saataville ennen latauskerran alkua ja aiottua latauskertaa koskevasti vapaasti saatavilla olevin ja laajalti tuetuin sähköisin menetelmin kaikki asianmukaiset hintatiedot, joissa
  eritellään
  selkeästi latauspisteen ylläpitäjän
  veloittamat hintatekijät
  , sovellettavat sähköisen verkkovierailun kustannukset ja muut liikennepalvelun tarjoajan soveltamat maksut. Maksujen on oltava kohtuullisia, läpinäkyviä ja syrjimättömiä. Rajat ylittävästä verkkovierailusta ei saa periä lisämaksuja.

6.   Liikennepalvelun tarjoajien loppukäyttäjiltä veloittamien hintojen on oltava kohtuullisia
  ja edullisia
  , läpinäkyviä ja syrjimättömiä. Liikennepalvelun tarjoajien on asetettava loppukäyttäjien saataville ennen latauskerran alkua ja aiottua latauskertaa koskevasti vapaasti saatavilla olevin ja laajalti tuetuin sähköisin menetelmin kaikki asianmukaiset hintatiedot, joissa
  on selvästi esillä
  latauspisteen ylläpitäjän
  veloittama kilowattitunnin hinta
  , sovellettavat sähköisen verkkovierailun kustannukset ja muut liikennepalvelun tarjoajan soveltamat maksut. Maksujen on oltava kohtuullisia
  ja edullisia
  , läpinäkyviä ja syrjimättömiä. Rajat ylittävästä verkkovierailusta ei saa periä lisämaksuja.

Tarkistus 141

Tarkistus 141

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 6 a kohta (uusi)

5 artikla – 6 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a.
     
  Älykkäiden tai kaksisuuntaisten latauspisteiden ylläpitäjien on asetettava saataville siirtoverkonhaltijoilta, sähköntoimittajilta tai oman sähköntuotantonsa kautta saamansa tiedot uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuudesta siirtoverkossa ja tähän liittyvistä kasvihuonekaasupäästöistä. Nämä tiedot on asetettava saataville reaaliaikaisesti säännöllisin väliajoin, niihin on liitettävä ennusteet, jos sellaisia on saatavilla, ja tarvittaessa on sovellettava sähköntoimittajan kanssa tehdyn sopimuksen ehtoja. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 a.
     
  Älykkäiden tai kaksisuuntaisten latauspisteiden ylläpitäjien on asetettava saataville siirtoverkonhaltijoilta, sähköntoimittajilta tai oman sähköntuotantonsa kautta saamansa tiedot uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuudesta siirtoverkossa ja tähän liittyvistä kasvihuonekaasupäästöistä. Nämä tiedot on asetettava saataville reaaliaikaisesti säännöllisin väliajoin, niihin on liitettävä ennusteet, jos sellaisia on saatavilla, ja tarvittaessa on sovellettava sähköntoimittajan kanssa tehdyn sopimuksen ehtoja.

Tarkistus 142

Tarkistus 142

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 7 kohta

5 artikla – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Latauspisteiden ylläpitäjien on
  24 artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä
  alkaen varmistettava, että kaikki niiden hallinnoimat yleisesti saatavilla olevat latauspisteet ovat digitaalisesti liitettyjä
  latauspisteitä
  . | 7.   Latauspisteiden ylläpitäjien on
  [tämän asetuksen voimaantulopäivä]
  alkaen varmistettava, että kaikki niiden hallinnoimat yleisesti saatavilla olevat
  vastikään rakennetut tai uudistetut
  latauspisteet ovat digitaalisesti liitettyjä
  , niissä on verkkovierailut mahdollistava toiminto ja niiden sijainti ja tila ovat helposti näkyvillä verkossa
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.   Latauspisteiden ylläpitäjien on
  24 artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä
  alkaen varmistettava, että kaikki niiden hallinnoimat yleisesti saatavilla olevat latauspisteet ovat digitaalisesti liitettyjä
  latauspisteitä
  .

7.   Latauspisteiden ylläpitäjien on
  [tämän asetuksen voimaantulopäivä]
  alkaen varmistettava, että kaikki niiden hallinnoimat yleisesti saatavilla olevat
  vastikään rakennetut tai uudistetut
  latauspisteet ovat digitaalisesti liitettyjä
  , niissä on verkkovierailut mahdollistava toiminto ja niiden sijainti ja tila ovat helposti näkyvillä verkossa
  .

Tarkistus 143

Tarkistus 143

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 8 kohta

5 artikla – 8 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8.   Latauspisteiden ylläpitäjien on
  24 artiklassa tarkoitetusta päivästä
  alkaen varmistettava, että kaikki niiden ylläpitämät yleisesti saatavilla olevat
  normaaliteholatauspisteet
  pystyvät älylataukseen. | 8.   Latauspisteiden ylläpitäjien on
  [tämän asetuksen voimaantulopäivä]
  alkaen varmistettava, että kaikki niiden ylläpitämät
  vastikään rakennetut tai uudistetut
  yleisesti saatavilla olevat
  latauspisteet
  pystyvät älylataukseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8.   Latauspisteiden ylläpitäjien on
  24 artiklassa tarkoitetusta päivästä
  alkaen varmistettava, että kaikki niiden ylläpitämät yleisesti saatavilla olevat
  normaaliteholatauspisteet
  pystyvät älylataukseen.

8.   Latauspisteiden ylläpitäjien on
  [tämän asetuksen voimaantulopäivä]
  alkaen varmistettava, että kaikki niiden ylläpitämät
  vastikään rakennetut tai uudistetut
  yleisesti saatavilla olevat
  latauspisteet
  pystyvät älylataukseen.

Tarkistus 144

Tarkistus 144

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 8 a kohta (uusi)

5 artikla – 8 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 8 a.
     
  Yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden ylläpitäjien on varmistettava, että |
| | a) | latausasemien toimintakunto on asianmukainen koko niiden kaupallisen käyttöiän ajan ja että 2–5 kohdassa säädetyt toiminnot ovat aina loppukäyttäjien saatavilla ja säännölliset huolto- ja korjaustoimet suoritetaan heti, kun toimintahäiriö havaitaan; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8 a.
     
  Yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden ylläpitäjien on varmistettava, että

a)

a)

latausasemien toimintakunto on asianmukainen koko niiden kaupallisen käyttöiän ajan ja että 2–5 kohdassa säädetyt toiminnot ovat aina loppukäyttäjien saatavilla ja säännölliset huolto- ja korjaustoimet suoritetaan heti, kun toimintahäiriö havaitaan;

latausasemien toimintakunto on asianmukainen koko niiden kaupallisen käyttöiän ajan ja että 2–5 kohdassa säädetyt toiminnot ovat aina loppukäyttäjien saatavilla ja säännölliset huolto- ja korjaustoimet suoritetaan heti, kun toimintahäiriö havaitaan;

| b) | kaikissa niiden ylläpitämissä yleisesti saatavilla olevissa latauspisteissä noudatetaan toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa 6 päivänä heinäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1148 säännöksiä. |
| --- | --- |

b)

b)

kaikissa niiden ylläpitämissä yleisesti saatavilla olevissa latauspisteissä noudatetaan toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa 6 päivänä heinäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1148 säännöksiä.

kaikissa niiden ylläpitämissä yleisesti saatavilla olevissa latauspisteissä noudatetaan toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa 6 päivänä heinäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1148 säännöksiä.

Tarkistus 145

Tarkistus 145

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 9 kohta

5 artikla – 9 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 9.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että TEN-T-tieverkon pysäköinti- ja levähdysalueilla, joihin vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria on asennettu, otetaan käyttöön asianmukaiset opasteet, jotta vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin tarkka sijainti selviää helposti. | 9.   Jäsenvaltioiden on
  [tämän asetuksen voimaantulopäivä] alkaen
  toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että TEN-T-tieverkon pysäköinti- ja levähdysalueilla, joihin vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria on asennettu, otetaan käyttöön asianmukaiset opasteet, jotta vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin tarkka sijainti selviää helposti.
  Opasteita on myös sijoitettava asianmukaisin etäisyyksin sellaisille pysäköinti- ja levähdysalueille, joihin kyseinen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri on asennettu, johtavien TEN-T-tieverkon teiden varsille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että TEN-T-tieverkon pysäköinti- ja levähdysalueilla, joihin vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria on asennettu, otetaan käyttöön asianmukaiset opasteet, jotta vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin tarkka sijainti selviää helposti.

9.   Jäsenvaltioiden on
  [tämän asetuksen voimaantulopäivä] alkaen
  toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että TEN-T-tieverkon pysäköinti- ja levähdysalueilla, joihin vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria on asennettu, otetaan käyttöön asianmukaiset opasteet, jotta vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin tarkka sijainti selviää helposti.
  Opasteita on myös sijoitettava asianmukaisin etäisyyksin sellaisille pysäköinti- ja levähdysalueille, joihin kyseinen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri on asennettu, johtavien TEN-T-tieverkon teiden varsille.

Tarkistus 146

Tarkistus 146

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 9 a kohta (uusi)

5 artikla – 9 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 a.
     
  Jäsenvaltioiden on kannustettava ylläpitäjiä toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä ja tarjoamaan standardoituja ja täysin yhteentoimivia tietojärjestelmiä, jotka tarjoavat tietoa latauspisteiden saatavuudesta. Järjestelmien on oltava täsmällisiä, käyttäjäystävällisiä ja käytettävissä jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä sekä englanniksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 a.
     
  Jäsenvaltioiden on kannustettava ylläpitäjiä toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä ja tarjoamaan standardoituja ja täysin yhteentoimivia tietojärjestelmiä, jotka tarjoavat tietoa latauspisteiden saatavuudesta. Järjestelmien on oltava täsmällisiä, käyttäjäystävällisiä ja käytettävissä jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä sekä englanniksi.

Tarkistus 147

Tarkistus 147

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 11 a kohta (uusi)

5 artikla – 11 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 11 a.
     
  Yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden ylläpitäjien on varmistettava, että paikallisten hätäpalvelujen tarvittavat yhteystiedot ovat selvästi esillä latausasemilla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

11 a.
     
  Yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden ylläpitäjien on varmistettava, että paikallisten hätäpalvelujen tarvittavat yhteystiedot ovat selvästi esillä latausasemilla.

Tarkistus 148

Tarkistus 148

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 11 b kohta (uusi)

5 artikla – 11 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 11 b.
     
  Jäsenvaltioiden on helpotettava miehittämättömillä latausasemilla kameravalvontajärjestelmien ja hätäpuhelupainikkeen asentamista, jotta on mahdollista ottaa välittömästi yhteyttä paikallisiin hätäpalveluihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

11 b.
     
  Jäsenvaltioiden on helpotettava miehittämättömillä latausasemilla kameravalvontajärjestelmien ja hätäpuhelupainikkeen asentamista, jotta on mahdollista ottaa välittömästi yhteyttä paikallisiin hätäpalveluihin.

Tarkistus 149

Tarkistus 149

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

6 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alueella otetaan käyttöön vähimmäismäärä yleisesti saatavilla olevia vetytankkausasemia 31 päivään joulukuuta
  2030
  mennessä. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alueella otetaan käyttöön vähimmäismäärä yleisesti saatavilla olevia vetytankkausasemia 31 päivään joulukuuta
  2027
  mennessä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alueella otetaan käyttöön vähimmäismäärä yleisesti saatavilla olevia vetytankkausasemia 31 päivään joulukuuta
  2030
  mennessä.

2030

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alueella otetaan käyttöön vähimmäismäärä yleisesti saatavilla olevia vetytankkausasemia 31 päivään joulukuuta
  2027
  mennessä.

2027

Tarkistus 150

Tarkistus 150

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

6 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tätä varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että 31 päivään joulukuuta
  2030
  mennessä TEN-T-ydinverkossa ja kattavassa TEN-T-verkossa otetaan enintään
  150
  kilometrin välein käyttöön yleisesti saatavilla olevia vetytankkausasemia, joiden kapasiteetti on vähintään 2 tonnia päivässä ja joissa on vähintään 700 baarin jakelulaite. Nestemäistä vetyä on oltava tarjolla yleisesti saatavilla olevilla tankkausasemilla enintään
  450
  kilometrin välein. | Tätä varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että 31 päivään joulukuuta
  2027
  mennessä TEN-T-ydinverkossa ja kattavassa TEN-T-verkossa otetaan enintään
  100
  kilometrin välein käyttöön yleisesti saatavilla olevia vetytankkausasemia, joiden kapasiteetti on vähintään 2 tonnia päivässä ja joissa on vähintään 700 baarin jakelulaite. Nestemäistä vetyä on oltava tarjolla yleisesti saatavilla olevilla tankkausasemilla enintään
  400
  kilometrin välein. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tätä varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että 31 päivään joulukuuta
  2030
  mennessä TEN-T-ydinverkossa ja kattavassa TEN-T-verkossa otetaan enintään
  150
  kilometrin välein käyttöön yleisesti saatavilla olevia vetytankkausasemia, joiden kapasiteetti on vähintään 2 tonnia päivässä ja joissa on vähintään 700 baarin jakelulaite. Nestemäistä vetyä on oltava tarjolla yleisesti saatavilla olevilla tankkausasemilla enintään
  450
  kilometrin välein.

2030

150

450

Tätä varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että 31 päivään joulukuuta
  2027
  mennessä TEN-T-ydinverkossa ja kattavassa TEN-T-verkossa otetaan enintään
  100
  kilometrin välein käyttöön yleisesti saatavilla olevia vetytankkausasemia, joiden kapasiteetti on vähintään 2 tonnia päivässä ja joissa on vähintään 700 baarin jakelulaite. Nestemäistä vetyä on oltava tarjolla yleisesti saatavilla olevilla tankkausasemilla enintään
  400
  kilometrin välein.

2027

100

400

Tarkistus 151

Tarkistus 151

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

6 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 31 päivään joulukuuta
  2030
  mennessä kussakin kaupunkisolmukohdassa on vähintään yksi yleisesti saatavilla oleva vedyn tankkausasema. Tällaisten tankkausasemien parhaasta sijainnista on tehtävä analyysi, jossa on erityisesti tarkasteltava käyttöönottoa multimodaalikeskuksissa, joissa voidaan palvella myös muita liikennemuotoja. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 31 päivään joulukuuta
  2027
  mennessä kussakin kaupunkisolmukohdassa on vähintään yksi yleisesti saatavilla oleva vedyn tankkausasema. Tällaisten tankkausasemien parhaasta sijainnista on tehtävä analyysi, jossa on erityisesti tarkasteltava käyttöönottoa multimodaalikeskuksissa, joissa voidaan palvella myös muita liikennemuotoja. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 31 päivään joulukuuta
  2030
  mennessä kussakin kaupunkisolmukohdassa on vähintään yksi yleisesti saatavilla oleva vedyn tankkausasema. Tällaisten tankkausasemien parhaasta sijainnista on tehtävä analyysi, jossa on erityisesti tarkasteltava käyttöönottoa multimodaalikeskuksissa, joissa voidaan palvella myös muita liikennemuotoja.

2030

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 31 päivään joulukuuta
  2027
  mennessä kussakin kaupunkisolmukohdassa on vähintään yksi yleisesti saatavilla oleva vedyn tankkausasema. Tällaisten tankkausasemien parhaasta sijainnista on tehtävä analyysi, jossa on erityisesti tarkasteltava käyttöönottoa multimodaalikeskuksissa, joissa voidaan palvella myös muita liikennemuotoja.

2027

Tarkistus 152

Tarkistus 152

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 a kohta (uusi)

6 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on julkaistava 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä yksityiskohtainen luettelo vedyn tankkausasemien käyttöönottoon soveltuvista multimodaaliliikennekeskuksista, teollisuusklustereista ja satamista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on julkaistava 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä yksityiskohtainen luettelo vedyn tankkausasemien käyttöönottoon soveltuvista multimodaaliliikennekeskuksista, teollisuusklustereista ja satamista.

Tarkistus 153

Tarkistus 153

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 2 kohta

6 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Naapurijäsenvaltioiden on
  varmistettava
  , että 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua enimmäisetäisyyttä ei ylitetä rajat ylittävillä TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon osuuksilla. | 2.   Naapurijäsenvaltioiden on
  toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi
  , että 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua enimmäisetäisyyttä ei ylitetä rajat ylittävillä TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon osuuksilla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Naapurijäsenvaltioiden on
  varmistettava
  , että 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua enimmäisetäisyyttä ei ylitetä rajat ylittävillä TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon osuuksilla.

2.   Naapurijäsenvaltioiden on
  toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi
  , että 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua enimmäisetäisyyttä ei ylitetä rajat ylittävillä TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon osuuksilla.

Tarkistus 154

Tarkistus 154

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 3 a kohta (uusi)

6 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Jos kustannukset ovat suhteettomat hyötyihin, mukaan lukien ympäristöhyödyt, nähden, jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta tämän artiklan 1 kohtaa a) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuihin syrjäisimpiin alueisiin tai b) saariin, joita ei ole liitetty mantereen energiaverkkoihin ja jotka kuuluvat direktiivin 2019/944 mukaisen pienten liitettyjen verkkojen tai erillisten verkkojen määritelmän piiriin; tällaisissa tapauksissa jäsenvaltioiden on perusteltava päätöksensä komissiolle ja asetettava kaikki asiaankuuluvat tiedot saataville kansallisissa toimintakehyksissään. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Jos kustannukset ovat suhteettomat hyötyihin, mukaan lukien ympäristöhyödyt, nähden, jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta tämän artiklan 1 kohtaa a) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuihin syrjäisimpiin alueisiin tai b) saariin, joita ei ole liitetty mantereen energiaverkkoihin ja jotka kuuluvat direktiivin 2019/944 mukaisen pienten liitettyjen verkkojen tai erillisten verkkojen määritelmän piiriin; tällaisissa tapauksissa jäsenvaltioiden on perusteltava päätöksensä komissiolle ja asetettava kaikki asiaankuuluvat tiedot saataville kansallisissa toimintakehyksissään.

Tarkistus 155

Tarkistus 155

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 3 b kohta (uusi)

6 artikla – 3 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 b.
     
  Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen yhteistyön kolmansien maiden kanssa, erityisesti jäsenehdokasmaiden ja sellaisten kolmansien maiden kanssa, joissa jäsenvaltioiden väliset kauttakulkukäytävät sijaitsevat. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 b.
     
  Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen yhteistyön kolmansien maiden kanssa, erityisesti jäsenehdokasmaiden ja sellaisten kolmansien maiden kanssa, joissa jäsenvaltioiden väliset kauttakulkukäytävät sijaitsevat.

Tarkistus 156

Tarkistus 156

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

7 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kaikkien yleisesti saatavilla olevien vetytankkausasemien ylläpitäjien on
  24 artiklassa tarkoitetusta päivästä
  alkaen annettava loppukäyttäjille mahdollisuus kertatankkaukseen, joka voidaan maksaa laajalti unionissa käytössä olevalla maksuvälineellä. Tätä varten vedyn tankkausasemien ylläpitäjien on varmistettava, että kaikki niiden ylläpitämät vedyn tankkausasemat hyväksyvät sähköiset maksut, joiden maksamiseen voidaan käyttää vähintään
  yhtä seuraavista maksupäätteistä ja -laitteista: | Kaikkien yleisesti saatavilla olevien vetytankkausasemien ylläpitäjien on
  [tämän asetuksen voimaantulopäivästä]
  alkaen annettava loppukäyttäjille mahdollisuus kertatankkaukseen, joka voidaan maksaa laajalti unionissa käytössä olevalla maksuvälineellä. Tätä varten vedyn tankkausasemien ylläpitäjien on varmistettava, että kaikki niiden ylläpitämät vedyn tankkausasemat hyväksyvät sähköiset maksut, joiden maksamiseen voidaan käyttää vähintään
  maksukorttien lukulaitteita tai lähimaksulaitteita, jotka pystyvät lukemaan maksukortteja. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kaikkien yleisesti saatavilla olevien vetytankkausasemien ylläpitäjien on
  24 artiklassa tarkoitetusta päivästä
  alkaen annettava loppukäyttäjille mahdollisuus kertatankkaukseen, joka voidaan maksaa laajalti unionissa käytössä olevalla maksuvälineellä. Tätä varten vedyn tankkausasemien ylläpitäjien on varmistettava, että kaikki niiden ylläpitämät vedyn tankkausasemat hyväksyvät sähköiset maksut, joiden maksamiseen voidaan käyttää vähintään
  yhtä seuraavista maksupäätteistä ja -laitteista:

24 artiklassa tarkoitetusta päivästä

yhtä seuraavista maksupäätteistä ja -laitteista:

Kaikkien yleisesti saatavilla olevien vetytankkausasemien ylläpitäjien on
  [tämän asetuksen voimaantulopäivästä]
  alkaen annettava loppukäyttäjille mahdollisuus kertatankkaukseen, joka voidaan maksaa laajalti unionissa käytössä olevalla maksuvälineellä. Tätä varten vedyn tankkausasemien ylläpitäjien on varmistettava, että kaikki niiden ylläpitämät vedyn tankkausasemat hyväksyvät sähköiset maksut, joiden maksamiseen voidaan käyttää vähintään
  maksukorttien lukulaitteita tai lähimaksulaitteita, jotka pystyvät lukemaan maksukortteja.

[tämän asetuksen voimaantulopäivästä]

maksukorttien lukulaitteita tai lähimaksulaitteita, jotka pystyvät lukemaan maksukortteja.

Tarkistus 157

Tarkistus 157

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – a alakohta

7 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | maksukorttien lukulaitteet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

a)

maksukorttien lukulaitteet;

maksukorttien lukulaitteet;

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 158

Tarkistus 158

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

7 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | laitteet, joissa on lähimaksutoiminto ja jotka pystyvät vähintään lukemaan maksukortteja. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

b)

laitteet, joissa on lähimaksutoiminto ja jotka pystyvät vähintään lukemaan maksukortteja.

laitteet, joissa on lähimaksutoiminto ja jotka pystyvät vähintään lukemaan maksukortteja.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 159

Tarkistus 159

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 a kohta (uusi)

7 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on kannustettava ylläpitäjiä tarjoamaan standardoituja ja täysin yhteentoimivia tietojärjestelmiä, jotka tarjoavat tietoa tankkauspisteiden saatavuudesta. Järjestelmien on oltava täsmällisiä, käyttäjäystävällisiä ja käytettävissä jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä sekä englanniksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on kannustettava ylläpitäjiä tarjoamaan standardoituja ja täysin yhteentoimivia tietojärjestelmiä, jotka tarjoavat tietoa tankkauspisteiden saatavuudesta. Järjestelmien on oltava täsmällisiä, käyttäjäystävällisiä ja käytettävissä jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä sekä englanniksi.

Tarkistus 160

Tarkistus 160

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 3 kohta

7 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Vedyn tankkauspisteiden ylläpitäjien on asetettava hintatiedot saataville ylläpitämillään tankkausasemilla niin, että asiakas näkee ne ennen tankkauskerran aloittamista. | 3.   Vedyn tankkauspisteiden ylläpitäjien on asetettava hintatiedot saataville ylläpitämillään tankkausasemilla niin, että asiakas näkee ne ennen tankkauskerran aloittamista.
  Niiden on esitettävä kertahinta ja kaikki sen osatekijät kaikilla ylläpitämillään yleisesti saatavilla olevilla tankkausasemilla selkeästi siten, että ne ovat loppukäyttäjän tiedossa ennen latauskerran aloittamista. Kilohinta on esitettävä selkeästi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Vedyn tankkauspisteiden ylläpitäjien on asetettava hintatiedot saataville ylläpitämillään tankkausasemilla niin, että asiakas näkee ne ennen tankkauskerran aloittamista.

3.   Vedyn tankkauspisteiden ylläpitäjien on asetettava hintatiedot saataville ylläpitämillään tankkausasemilla niin, että asiakas näkee ne ennen tankkauskerran aloittamista.
  Niiden on esitettävä kertahinta ja kaikki sen osatekijät kaikilla ylläpitämillään yleisesti saatavilla olevilla tankkausasemilla selkeästi siten, että ne ovat loppukäyttäjän tiedossa ennen latauskerran aloittamista. Kilohinta on esitettävä selkeästi.

Tarkistus 161

Tarkistus 161

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 4 kohta

7 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Yleisesti saatavilla olevien tankkausasemien ylläpitäjät voivat tarjota vedyn tankkauspalveluja asiakkaille sopimusperusteisesti, myös muiden liikennepalvelun tarjoajien nimissä ja puolesta. Liikennepalvelun tarjoajien loppukäyttäjiltä veloittamien hintojen on oltava kohtuullisia, läpinäkyviä ja syrjimättömiä. Liikennepalvelun tarjoajien on asetettava loppukäyttäjien saataville ennen tankkauskerran alkua ja aiottua tankkauskertaa koskevasti vapaasti saatavilla olevin ja laajalti tuetuin sähköisin menetelmin kaikki asianmukaiset hintatiedot, joissa eritellään selkeästi tankkauspisteen ylläpitäjän veloittamat hintatekijät, sovellettavat verkkovierailun kustannukset ja muut liikennepalvelun tarjoajan soveltamat maksut. | (Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.) |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Yleisesti saatavilla olevien tankkausasemien ylläpitäjät voivat tarjota vedyn tankkauspalveluja asiakkaille sopimusperusteisesti, myös muiden liikennepalvelun tarjoajien nimissä ja puolesta. Liikennepalvelun tarjoajien loppukäyttäjiltä veloittamien hintojen on oltava kohtuullisia, läpinäkyviä ja syrjimättömiä. Liikennepalvelun tarjoajien on asetettava loppukäyttäjien saataville ennen tankkauskerran alkua ja aiottua tankkauskertaa koskevasti vapaasti saatavilla olevin ja laajalti tuetuin sähköisin menetelmin kaikki asianmukaiset hintatiedot, joissa eritellään selkeästi tankkauspisteen ylläpitäjän veloittamat hintatekijät, sovellettavat verkkovierailun kustannukset ja muut liikennepalvelun tarjoajan soveltamat maksut.

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 162

Tarkistus 162

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – johdantokappale

9 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että merisatamissa on tarjolla vähimmäismäärä maasähköä kontti- ja matkustaja-aluksille. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että 1 päivään tammikuuta 2030 mennessä: | 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon
  merisatamissa on tarjolla vähimmäismäärä maasähköä kontti- ja matkustaja-aluksille. Tämän vuoksi
  ja täysin asetuksen XXXX-XXX [FuelEU Maritime] 5 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti
  jäsenvaltioiden on
  yhteistyössä hallintoelimen tai toimivaltaisen viranomaisen kanssa
  toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että 1 päivään tammikuuta 2030 mennessä |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että merisatamissa on tarjolla vähimmäismäärä maasähköä kontti- ja matkustaja-aluksille. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että 1 päivään tammikuuta 2030 mennessä:

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon
  merisatamissa on tarjolla vähimmäismäärä maasähköä kontti- ja matkustaja-aluksille. Tämän vuoksi
  ja täysin asetuksen XXXX-XXX [FuelEU Maritime] 5 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti
  jäsenvaltioiden on
  yhteistyössä hallintoelimen tai toimivaltaisen viranomaisen kanssa
  toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että 1 päivään tammikuuta 2030 mennessä

Tarkistus 163

Tarkistus 163

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 a kohta (uusi)

9 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että saatavilla on riittävästi verkkoinfrastruktuuria ja -kapasiteettia, tehoreserviä ja taajuudenmuuntoa 1 kohdan a, b ja c alakohdassa säädettyjen vaatimusten täyttämiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että saatavilla on riittävästi verkkoinfrastruktuuria ja -kapasiteettia, tehoreserviä ja taajuudenmuuntoa 1 kohdan a, b ja c alakohdassa säädettyjen vaatimusten täyttämiseksi.

Tarkistus 164

Tarkistus 164

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta – johdantokappale

9 artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Satamakäyntien lukumäärää määritettäessä ei oteta huomioon seuraavia satamakäyntejä: | 2.   
  Asetuksen XXXX-XXX [FuelEU Maritime] 5 artiklan 3 kohtaa täysimääräisesti noudattaen
  satamakäyntien lukumäärää määritettäessä ei oteta huomioon seuraavia satamakäyntejä: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Satamakäyntien lukumäärää määritettäessä ei oteta huomioon seuraavia satamakäyntejä:

2.   
  Asetuksen XXXX-XXX [FuelEU Maritime] 5 artiklan 3 kohtaa täysimääräisesti noudattaen
  satamakäyntien lukumäärää määritettäessä ei oteta huomioon seuraavia satamakäyntejä:

Tarkistus 165

Tarkistus 165

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta – a a alakohta (uusi)

9 artikla – 2 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | satamakäynnit, joissa aluksen arvioitiin olevan kiinnityspaikassa alle kaksi tuntia ja joissa alus estyi lähtemästä kyseisessä määräajassa sellaisten tapahtumien vuoksi, joita ei voitu ennakoida satamaan saavuttaessa ja jotka eivät selvästikään olleet operaattorin hallittavissa tai vastuulla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

satamakäynnit, joissa aluksen arvioitiin olevan kiinnityspaikassa alle kaksi tuntia ja joissa alus estyi lähtemästä kyseisessä määräajassa sellaisten tapahtumien vuoksi, joita ei voitu ennakoida satamaan saavuttaessa ja jotka eivät selvästikään olleet operaattorin hallittavissa tai vastuulla;

satamakäynnit, joissa aluksen arvioitiin olevan kiinnityspaikassa alle kaksi tuntia ja joissa alus estyi lähtemästä kyseisessä määräajassa sellaisten tapahtumien vuoksi, joita ei voitu ennakoida satamaan saavuttaessa ja jotka eivät selvästikään olleet operaattorin hallittavissa tai vastuulla;

Tarkistus 166

Tarkistus 166

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

9 artikla – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | useat lyhyet satamakäynnit rahdin kuormaamiseksi ja purkamiseksi saman sataman eri kiinnityspaikoissa siten, että ei ylitetä a alakohdassa määriteltyä aikarajaa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

useat lyhyet satamakäynnit rahdin kuormaamiseksi ja purkamiseksi saman sataman eri kiinnityspaikoissa siten, että ei ylitetä a alakohdassa määriteltyä aikarajaa;

useat lyhyet satamakäynnit rahdin kuormaamiseksi ja purkamiseksi saman sataman eri kiinnityspaikoissa siten, että ei ylitetä a alakohdassa määriteltyä aikarajaa;

Tarkistus 167

Tarkistus 167

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 3 kohta

9 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jos TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon merisatama sijaitsee saarella, jota ei ole liitetty suoraan sähköverkkoon, 1 kohtaa ei sovelleta ennen kuin tällainen yhteys on saatu valmiiksi tai puhtaista energialähteistä paikallisesti tuotettu kapasiteetti on riittävä. | 3.   Jos TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon merisatama sijaitsee saarella
  tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitetulla unionin syrjäisimmällä alueella
  , jota ei ole liitetty suoraan sähköverkkoon, 1 kohtaa ei sovelleta ennen kuin tällainen yhteys on saatu valmiiksi tai puhtaista energialähteistä paikallisesti tuotettu kapasiteetti on riittävä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Jos TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon merisatama sijaitsee saarella, jota ei ole liitetty suoraan sähköverkkoon, 1 kohtaa ei sovelleta ennen kuin tällainen yhteys on saatu valmiiksi tai puhtaista energialähteistä paikallisesti tuotettu kapasiteetti on riittävä.

3.   Jos TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon merisatama sijaitsee saarella
  tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitetulla unionin syrjäisimmällä alueella
  , jota ei ole liitetty suoraan sähköverkkoon, 1 kohtaa ei sovelleta ennen kuin tällainen yhteys on saatu valmiiksi tai puhtaista energialähteistä paikallisesti tuotettu kapasiteetti on riittävä.

Tarkistus 168

Tarkistus 168

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 3 a kohta (uusi)

9 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta Ceutan ja Melillan alueeseen ennen kuin suora yhteys mantereen tai naapurimaan sähköverkkoon on saatu valmiiksi tai puhtaista energialähteistä paikallisesti tuotetun sähkön kapasiteetti on riittävä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta Ceutan ja Melillan alueeseen ennen kuin suora yhteys mantereen tai naapurimaan sähköverkkoon on saatu valmiiksi tai puhtaista energialähteistä paikallisesti tuotetun sähkön kapasiteetti on riittävä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista.

Tarkistus 169

Tarkistus 169

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

10 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | satamissa on saatavilla riittävä verkkokapasiteetti ja -liitäntä, tehoreservi ja taajuudenmuunto. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

satamissa on saatavilla riittävä verkkokapasiteetti ja -liitäntä, tehoreservi ja taajuudenmuunto.

satamissa on saatavilla riittävä verkkokapasiteetti ja -liitäntä, tehoreservi ja taajuudenmuunto.

Tarkistus 170

Tarkistus 170

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – otsikko

11 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Merisatamissa toimitettavaa nesteytettyä maakaasua koskevat tavoitteet | Merisatamissa toimitettavaa nesteytettyä maakaasua
  , ammoniakkia ja vetyä
  koskevat tavoitteet |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Merisatamissa toimitettavaa nesteytettyä maakaasua koskevat tavoitteet

Merisatamissa toimitettavaa nesteytettyä maakaasua
  , ammoniakkia ja vetyä
  koskevat tavoitteet

, ammoniakkia ja vetyä

Tarkistus 171

Tarkistus 171

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 1 kohta

11 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 2 kohdassa tarkoitettuihin TEN-T-ydinverkon merisatamiin perustetaan 1 päivään tammikuuta 2025 mennessä asianmukainen määrä nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä, jotta merialukset voivat liikkua koko TEN-T-ydinverkossa. Jäsenvaltioiden on tehtävä tarvittaessa yhteistyötä naapurijäsenvaltioiden kanssa TEN-T-ydinverkon tarkoituksenmukaisen kattavuuden varmistamiseksi. | 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 2 kohdassa tarkoitettuihin TEN-T-ydinverkon merisatamiin perustetaan 1 päivään tammikuuta 2025 mennessä asianmukainen määrä nesteytetyn maakaasun
  , ammoniakin ja vedyn
  tankkauspisteitä,
  jotta täytetään tällaisten polttoaineiden markkinakysyntä sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä ja
  jotta merialukset voivat liikkua koko TEN-T-ydinverkossa. Jäsenvaltioiden on tehtävä tarvittaessa yhteistyötä naapurijäsenvaltioiden kanssa TEN-T-ydinverkon tarkoituksenmukaisen kattavuuden varmistamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 2 kohdassa tarkoitettuihin TEN-T-ydinverkon merisatamiin perustetaan 1 päivään tammikuuta 2025 mennessä asianmukainen määrä nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä, jotta merialukset voivat liikkua koko TEN-T-ydinverkossa. Jäsenvaltioiden on tehtävä tarvittaessa yhteistyötä naapurijäsenvaltioiden kanssa TEN-T-ydinverkon tarkoituksenmukaisen kattavuuden varmistamiseksi.

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 2 kohdassa tarkoitettuihin TEN-T-ydinverkon merisatamiin perustetaan 1 päivään tammikuuta 2025 mennessä asianmukainen määrä nesteytetyn maakaasun
  , ammoniakin ja vedyn
  tankkauspisteitä,
  jotta täytetään tällaisten polttoaineiden markkinakysyntä sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä ja
  jotta merialukset voivat liikkua koko TEN-T-ydinverkossa. Jäsenvaltioiden on tehtävä tarvittaessa yhteistyötä naapurijäsenvaltioiden kanssa TEN-T-ydinverkon tarkoituksenmukaisen kattavuuden varmistamiseksi.

Tarkistus 172

Tarkistus 172

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 kohta

11 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltioiden on nimettävä kansallisissa toimintakehyksissään ne TEN-T-ydinverkon merisatamat, jotka tarjoavat 1 kohdassa tarkoitettuja nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä, ottaen huomioon myös markkinoiden tosiasialliset tarpeet ja kehityssuuntaukset. | 2.   Jäsenvaltioiden on nimettävä kansallisissa toimintakehyksissään ne TEN-T-ydinverkon merisatamat, jotka tarjoavat 1 kohdassa tarkoitettuja nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä, ottaen huomioon myös
  satamien kehittämisen, nesteytetyn maakaasun nykyiset toimituspaikat,
  markkinoiden tosiasialliset tarpeet ja kehityssuuntaukset
  sekä niiden unionin ilmastoneutraaliustavoitteeseen liittyvät velvoitteet
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jäsenvaltioiden on nimettävä kansallisissa toimintakehyksissään ne TEN-T-ydinverkon merisatamat, jotka tarjoavat 1 kohdassa tarkoitettuja nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä, ottaen huomioon myös markkinoiden tosiasialliset tarpeet ja kehityssuuntaukset.

2.   Jäsenvaltioiden on nimettävä kansallisissa toimintakehyksissään ne TEN-T-ydinverkon merisatamat, jotka tarjoavat 1 kohdassa tarkoitettuja nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä, ottaen huomioon myös
  satamien kehittämisen, nesteytetyn maakaasun nykyiset toimituspaikat,
  markkinoiden tosiasialliset tarpeet ja kehityssuuntaukset
  sekä niiden unionin ilmastoneutraaliustavoitteeseen liittyvät velvoitteet
  .

Tarkistus 173

Tarkistus 173

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta – johdantokappale

12 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikkien TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon lentoasemien pitäjät varmistavat sähkön tarjonnan pysäköidyille ilma-aluksille seuraavasti: | 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikkien TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon lentoasemien pitäjät
  ja maahuolintapalvelujen tarjoajat
  varmistavat sähkön tarjonnan pysäköidyille ilma-aluksille seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikkien TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon lentoasemien pitäjät varmistavat sähkön tarjonnan pysäköidyille ilma-aluksille seuraavasti:

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikkien TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon lentoasemien pitäjät
  ja maahuolintapalvelujen tarjoajat
  varmistavat sähkön tarjonnan pysäköidyille ilma-aluksille seuraavasti:

Tarkistus 174

Tarkistus 174

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

12 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Kuitenkaan 1 kohdan a ja b alakohtaa ei sovelleta lyhytaikaisiin seisontapaikkoihin, ilma-alusten jäänpoistopaikkoihin, sotilasalueilla sijaitseviin seisontapaikkoihin ja yleisen lentoliikenteen seisontapaikkoihin (alle 5,7 tonnin suurin lentoonlähtöpaino). |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kuitenkaan 1 kohdan a ja b alakohtaa ei sovelleta lyhytaikaisiin seisontapaikkoihin, ilma-alusten jäänpoistopaikkoihin, sotilasalueilla sijaitseviin seisontapaikkoihin ja yleisen lentoliikenteen seisontapaikkoihin (alle 5,7 tonnin suurin lentoonlähtöpaino).

Kuitenkaan 1 kohdan a ja b alakohtaa ei sovelleta lyhytaikaisiin seisontapaikkoihin, ilma-alusten jäänpoistopaikkoihin, sotilasalueilla sijaitseviin seisontapaikkoihin ja yleisen lentoliikenteen seisontapaikkoihin (alle 5,7 tonnin suurin lentoonlähtöpaino).

Tarkistus 175

Tarkistus 175

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 2 a kohta (uusi)

12 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Poiketen siitä, mitä 1 kohdan 1 ja 2 alakohdassa säädetään, jos TEN-T-ydinverkon tai kattavan TEN-T-verkon lentoasema sijaitsee saarella, jota ei ole liitetty suoraan sähköverkkoon, tai syrjäisimmällä alueella, kyseistä kohtaa ei sovelleta ennen kuin tällainen yhteys on saatu valmiiksi tai puhtaista energialähteistä paikallisesti tuotettu kapasiteetti on riittävä tai jos kustannukset ovat suhteettomat hyötyihin, myös ympäristöhyötyihin, nähden. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Poiketen siitä, mitä 1 kohdan 1 ja 2 alakohdassa säädetään, jos TEN-T-ydinverkon tai kattavan TEN-T-verkon lentoasema sijaitsee saarella, jota ei ole liitetty suoraan sähköverkkoon, tai syrjäisimmällä alueella, kyseistä kohtaa ei sovelleta ennen kuin tällainen yhteys on saatu valmiiksi tai puhtaista energialähteistä paikallisesti tuotettu kapasiteetti on riittävä tai jos kustannukset ovat suhteettomat hyötyihin, myös ympäristöhyötyihin, nähden.

Tarkistus 176

Tarkistus 176

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 2 kohta (uusi)

12 artikla – 2 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että TEN-T-ydinverkon lentoasemien pitäjät tai maahuolintapalvelujen tarjoajat tarjoavat pca-ilmastointijärjestelmiä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 b.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että TEN-T-ydinverkon lentoasemien pitäjät tai maahuolintapalvelujen tarjoajat tarjoavat pca-ilmastointijärjestelmiä.

Tarkistus 177

Tarkistus 177

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 a artikla (uusi)

12 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 a artikla |
| | Raideosuuksien infrastruktuuria koskevat tavoitteet |
| | 1.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava riittävä infrastruktuuri, joka mahdollistaa sen, että raideosuudet kaikkialla unionissa täyttävät asetuksen (EU) N:o 1315/2013 [TEN-T-asetus] sähköistämistavoitteet. |
| | 2.
     
  Jos raideosuuksien suora sähköistäminen ei ole mahdollista, muun muassa palvelun kustannustehokkuuteen liittyvistä syistä, jäsenvaltioiden on varmistettava, että otetaan käyttöön asianmukainen määrä akkukäyttöisten junien latausasemia ja rautateiden vetytankkausasemia. Tätä varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että TEN-T-ydinverkossa ja kattavassa TEN-T-verkossa otetaan käyttöön akkukäyttöisten junien latausasemia ja vetyjunien tankkausasemia kuhunkin suuntaan osuuksilla, joiden sähköistämisestä ei säädetä asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 [TEN-T-asetus]. |
| | 3.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että energiatehokkuus etusijalle -periaate otetaan täysimääräisesti huomioon, kun tehdään päätöksiä 2 kohdan noudattamiseksi käyttöön otettavasta infrastruktuurista. |
| | 4.
     
  Ennen käyttöönottoa jäsenvaltioiden on tehtävä analyysi tällaisten asemien parhaasta sijainnista. Näin tehdessään jäsenvaltioiden on harkittava erityisesti asemien käyttöönottoa kaupunkisolmukohdissa ja multimodaalikeskuksissa, joihin voitaisiin integroida myös muita liikennemuotoja. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 a artikla

12 a artikla

Raideosuuksien infrastruktuuria koskevat tavoitteet

Raideosuuksien infrastruktuuria koskevat tavoitteet

1.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava riittävä infrastruktuuri, joka mahdollistaa sen, että raideosuudet kaikkialla unionissa täyttävät asetuksen (EU) N:o 1315/2013 [TEN-T-asetus] sähköistämistavoitteet.

2.
     
  Jos raideosuuksien suora sähköistäminen ei ole mahdollista, muun muassa palvelun kustannustehokkuuteen liittyvistä syistä, jäsenvaltioiden on varmistettava, että otetaan käyttöön asianmukainen määrä akkukäyttöisten junien latausasemia ja rautateiden vetytankkausasemia. Tätä varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että TEN-T-ydinverkossa ja kattavassa TEN-T-verkossa otetaan käyttöön akkukäyttöisten junien latausasemia ja vetyjunien tankkausasemia kuhunkin suuntaan osuuksilla, joiden sähköistämisestä ei säädetä asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 [TEN-T-asetus].

3.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että energiatehokkuus etusijalle -periaate otetaan täysimääräisesti huomioon, kun tehdään päätöksiä 2 kohdan noudattamiseksi käyttöön otettavasta infrastruktuurista.

4.
     
  Ennen käyttöönottoa jäsenvaltioiden on tehtävä analyysi tällaisten asemien parhaasta sijainnista. Näin tehdessään jäsenvaltioiden on harkittava erityisesti asemien käyttöönottoa kaupunkisolmukohdissa ja multimodaalikeskuksissa, joihin voitaisiin integroida myös muita liikennemuotoja.

Tarkistus 178

Tarkistus 178

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

13 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kunkin jäsenvaltion on 1 päivään tammikuuta 2024 mennessä laadittava ja lähetettävä komissiolle kansallisen toimintakehyksen luonnos vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden kehittämiseksi liikenteen alalla ja asiaan liittyvän infrastruktuurin käyttöönottamiseksi. | Kunkin jäsenvaltion on 1 päivään tammikuuta 2024 mennessä
  koordinoidusti kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa
  laadittava ja lähetettävä komissiolle kansallisen toimintakehyksen luonnos vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden kehittämiseksi liikenteen alalla ja asiaan liittyvän infrastruktuurin käyttöönottamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kunkin jäsenvaltion on 1 päivään tammikuuta 2024 mennessä laadittava ja lähetettävä komissiolle kansallisen toimintakehyksen luonnos vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden kehittämiseksi liikenteen alalla ja asiaan liittyvän infrastruktuurin käyttöönottamiseksi.

Kunkin jäsenvaltion on 1 päivään tammikuuta 2024 mennessä
  koordinoidusti kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa
  laadittava ja lähetettävä komissiolle kansallisen toimintakehyksen luonnos vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden kehittämiseksi liikenteen alalla ja asiaan liittyvän infrastruktuurin käyttöönottamiseksi.

koordinoidusti kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa

Tarkistus 179

Tarkistus 179

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a alakohta

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | markkinoiden nykytilan ja tulevan kehityksen arviointi liikenteen alalla käytettyjen vaihtoehtoisten polttoaineiden osalta sekä vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehityksen arviointi ottaen huomioon vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin intermodaalinen saatavuus ja tarvittaessa sen rajojen yli ulottuva jatkuvuus; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

markkinoiden nykytilan ja tulevan kehityksen arviointi liikenteen alalla käytettyjen vaihtoehtoisten polttoaineiden osalta sekä vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehityksen arviointi ottaen huomioon vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin intermodaalinen saatavuus ja tarvittaessa sen rajojen yli ulottuva jatkuvuus;

| a) | markkinoiden nykytilan ja tulevan kehityksen arviointi liikenteen alalla käytettyjen vaihtoehtoisten polttoaineiden osalta sekä vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehityksen arviointi ottaen huomioon vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin intermodaalinen saatavuus ja tarvittaessa sen rajojen yli ulottuva jatkuvuus
  sekä liikkuvuus ja saavutettavuus saarten ja syrjäisimpien alueiden välillä sekä niiden ja mantereen välillä
  ; |
| --- | --- |

a)

markkinoiden nykytilan ja tulevan kehityksen arviointi liikenteen alalla käytettyjen vaihtoehtoisten polttoaineiden osalta sekä vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehityksen arviointi ottaen huomioon vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin intermodaalinen saatavuus ja tarvittaessa sen rajojen yli ulottuva jatkuvuus
  sekä liikkuvuus ja saavutettavuus saarten ja syrjäisimpien alueiden välillä sekä niiden ja mantereen välillä
  ;

sekä liikkuvuus ja saavutettavuus saarten ja syrjäisimpien alueiden välillä sekä niiden ja mantereen välillä

Tarkistus 180

Tarkistus 180

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a a alakohta (uusi)

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | sen arviointi, miten toimenpiteet toteutetaan täysin energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti; jäsenvaltioiden on annettava selvitys siitä, miten energiatehokkuus etusijalle -periaatetta on sovellettu tehtäessä suunnittelu- ja investointipäätöksiä, jotka liittyvät vaihtoehtoisten polttoaineiden lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoon; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

sen arviointi, miten toimenpiteet toteutetaan täysin energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti; jäsenvaltioiden on annettava selvitys siitä, miten energiatehokkuus etusijalle -periaatetta on sovellettu tehtäessä suunnittelu- ja investointipäätöksiä, jotka liittyvät vaihtoehtoisten polttoaineiden lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoon;

sen arviointi, miten toimenpiteet toteutetaan täysin energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti; jäsenvaltioiden on annettava selvitys siitä, miten energiatehokkuus etusijalle -periaatetta on sovellettu tehtäessä suunnittelu- ja investointipäätöksiä, jotka liittyvät vaihtoehtoisten polttoaineiden lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoon;

Tarkistus 181

Tarkistus 181

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a b alakohta (uusi)

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a b) | verkkoliitäntöjen ja -kapasiteetin nykytilan ja tulevan kehityksen arviointi, mukaan lukien tarvittavat parannus- ja häiriönsietotoimenpiteet sekä tarvittava rahoitus; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a b)

a b)

verkkoliitäntöjen ja -kapasiteetin nykytilan ja tulevan kehityksen arviointi, mukaan lukien tarvittavat parannus- ja häiriönsietotoimenpiteet sekä tarvittava rahoitus;

verkkoliitäntöjen ja -kapasiteetin nykytilan ja tulevan kehityksen arviointi, mukaan lukien tarvittavat parannus- ja häiriönsietotoimenpiteet sekä tarvittava rahoitus;

Tarkistus 182

Tarkistus 182

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a c alakohta (uusi)

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a c) | liikennesektorin käytettävissä olevan sähkön määrän muutosnäkymiä sekä sähkön lähteitä koskeva arviointi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a c)

a c)

liikennesektorin käytettävissä olevan sähkön määrän muutosnäkymiä sekä sähkön lähteitä koskeva arviointi;

liikennesektorin käytettävissä olevan sähkön määrän muutosnäkymiä sekä sähkön lähteitä koskeva arviointi;

Tarkistus 183

Tarkistus 183

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | asetuksen 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11
  ja
  12 artiklan mukaiset kansalliset tavoitteet ja päämäärät, joita koskevat pakolliset kansalliset tavoitteet on vahvistettu tässä asetuksessa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

asetuksen 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11
  ja
  12 artiklan mukaiset kansalliset tavoitteet ja päämäärät, joita koskevat pakolliset kansalliset tavoitteet on vahvistettu tässä asetuksessa;

ja

| b) | asetuksen 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11, 12
  ja 12 a
   artiklan mukaiset kansalliset tavoitteet ja päämäärät, joita koskevat pakolliset kansalliset tavoitteet on vahvistettu tässä asetuksessa; |
| --- | --- |

b)

asetuksen 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11, 12
  ja 12 a
   artiklan mukaiset kansalliset tavoitteet ja päämäärät, joita koskevat pakolliset kansalliset tavoitteet on vahvistettu tässä asetuksessa;

ja 12 a

Tarkistus 184

Tarkistus 184

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c alakohta

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | kansalliset tavoitteet ja päämäärät tämän kohdan l, m, n, o 
  ja
  p alakohtaan liittyvälle vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotolle, jolle ei ole asetettu pakollisia tavoitteita tässä asetuksessa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

kansalliset tavoitteet ja päämäärät tämän kohdan l, m, n, o 
  ja
  p alakohtaan liittyvälle vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotolle, jolle ei ole asetettu pakollisia tavoitteita tässä asetuksessa;

ja

| c) | kansalliset tavoitteet ja päämäärät tämän kohdan l,
  l a,
   m, n, o, p
  , p a ja p b
   alakohtaan liittyvälle vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotolle, jolle ei ole asetettu pakollisia tavoitteita tässä asetuksessa; |
| --- | --- |

c)

kansalliset tavoitteet ja päämäärät tämän kohdan l,
  l a,
   m, n, o, p
  , p a ja p b
   alakohtaan liittyvälle vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotolle, jolle ei ole asetettu pakollisia tavoitteita tässä asetuksessa;

l a,

, p a ja p b

Tarkistus 185

Tarkistus 185

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – e alakohta

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | toimenpiteet, joilla edistetään vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa suljettujen kalustokokonaisuuksien osalta ja erityisesti julkisen liikenteen kaluston sähkölataus- ja vetytankkausasemien ja autojen yhteiskäyttöön tarkoitettujen sähkölatausasemien osalta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

toimenpiteet, joilla edistetään vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa suljettujen kalustokokonaisuuksien osalta ja erityisesti julkisen liikenteen kaluston sähkölataus- ja vetytankkausasemien ja autojen yhteiskäyttöön tarkoitettujen sähkölatausasemien osalta;

| e) | toimenpiteet, joilla edistetään vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa suljettujen kalustokokonaisuuksien osalta ja erityisesti julkisen liikenteen kaluston sähkölataus- ja vetytankkausasemien ja autojen yhteiskäyttöön
  ja takseille
  tarkoitettujen sähkölatausasemien osalta; |
| --- | --- |

e)

toimenpiteet, joilla edistetään vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa suljettujen kalustokokonaisuuksien osalta ja erityisesti julkisen liikenteen kaluston sähkölataus- ja vetytankkausasemien ja autojen yhteiskäyttöön
  ja takseille
  tarkoitettujen sähkölatausasemien osalta;

ja takseille

Tarkistus 186

Tarkistus 186

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – g alakohta (uusi)

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – g alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | g a) | kansalliset tavoitteet ja toimenpiteet vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin edistämiseksi TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon ulkopuolisissa tieverkoissa erityisesti yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden osalta. Jäsenvaltioiden on varmistettava erityisesti, että latausinfrastruktuuri kattaa asianmukaisesti keski- ja runsasliikenteiset tieverkot sekä kevyen että raskaan liikenteen osalta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

g a)

g a)

kansalliset tavoitteet ja toimenpiteet vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin edistämiseksi TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon ulkopuolisissa tieverkoissa erityisesti yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden osalta. Jäsenvaltioiden on varmistettava erityisesti, että latausinfrastruktuuri kattaa asianmukaisesti keski- ja runsasliikenteiset tieverkot sekä kevyen että raskaan liikenteen osalta;

kansalliset tavoitteet ja toimenpiteet vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin edistämiseksi TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon ulkopuolisissa tieverkoissa erityisesti yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden osalta. Jäsenvaltioiden on varmistettava erityisesti, että latausinfrastruktuuri kattaa asianmukaisesti keski- ja runsasliikenteiset tieverkot sekä kevyen että raskaan liikenteen osalta;

Tarkistus 187

Tarkistus 187

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13artikla – 1 kohta – 2alakohta – h alakohta

13artikla – 1 kohta – 2alakohta – h alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| h) | toimenpiteet, joilla edistetään sitä, että yleisesti saatavilla olevia suurteholatauspisteitä on riittävästi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

h)

toimenpiteet, joilla edistetään sitä, että yleisesti saatavilla olevia suurteholatauspisteitä on riittävästi;

| h) | toimenpiteet, joilla edistetään sitä, että yleisesti saatavilla olevia suurteholatauspisteitä on riittävästi
  ja niiden antoteho on riittävä kuluttajien hyödyksi, ja joilla varmistetaan sähköajoneuvojen saumaton liikkuminen sen alueella ja tilanteen mukaan rajojen yli
  ; |
| --- | --- |

h)

toimenpiteet, joilla edistetään sitä, että yleisesti saatavilla olevia suurteholatauspisteitä on riittävästi
  ja niiden antoteho on riittävä kuluttajien hyödyksi, ja joilla varmistetaan sähköajoneuvojen saumaton liikkuminen sen alueella ja tilanteen mukaan rajojen yli
  ;

ja niiden antoteho on riittävä kuluttajien hyödyksi, ja joilla varmistetaan sähköajoneuvojen saumaton liikkuminen sen alueella ja tilanteen mukaan rajojen yli

Tarkistus 188

Tarkistus 188

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – i a alakohta (uusi)

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – i a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | i a) | toimenpiteet, joilla taataan lataus- ja tankkausinfrastruktuurin saatavuus kaikilla alueilla kiinnittäen erityistä huomiota maaseutualueisiin niin, että taataan niiden saavutettavuus ja alueellinen yhteenkuuluvuus; jäsenvaltioiden olisi harkittava ja toteutettava kohdennettuja politiikkoja ja toimenpiteitä kyseisiä alueita varten; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i a)

i a)

toimenpiteet, joilla taataan lataus- ja tankkausinfrastruktuurin saatavuus kaikilla alueilla kiinnittäen erityistä huomiota maaseutualueisiin niin, että taataan niiden saavutettavuus ja alueellinen yhteenkuuluvuus; jäsenvaltioiden olisi harkittava ja toteutettava kohdennettuja politiikkoja ja toimenpiteitä kyseisiä alueita varten;

toimenpiteet, joilla taataan lataus- ja tankkausinfrastruktuurin saatavuus kaikilla alueilla kiinnittäen erityistä huomiota maaseutualueisiin niin, että taataan niiden saavutettavuus ja alueellinen yhteenkuuluvuus; jäsenvaltioiden olisi harkittava ja toteutettava kohdennettuja politiikkoja ja toimenpiteitä kyseisiä alueita varten;

Tarkistus 189

Tarkistus 189

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – j alakohta

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – j alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| j) | toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ikääntyneet, liikuntarajoitteiset ja vammaiset henkilöt voivat käyttää yleisesti saatavilla olevia lataus- ja tankkauspisteitä direktiivin (EU) 2019/882 liitteissä I ja III vahvistettujen esteettömyysvaatimusten mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

j)

toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ikääntyneet, liikuntarajoitteiset ja vammaiset henkilöt voivat käyttää yleisesti saatavilla olevia lataus- ja tankkauspisteitä direktiivin (EU) 2019/882 liitteissä I ja III vahvistettujen esteettömyysvaatimusten mukaisesti;

| j) | toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ikääntyneet, liikuntarajoitteiset ja vammaiset henkilöt voivat käyttää
  kaikkia
  yleisesti saatavilla olevia lataus- ja tankkauspisteitä direktiivin (EU) 2019/882 liitteissä I ja III vahvistettujen esteettömyysvaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

j)

toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ikääntyneet, liikuntarajoitteiset ja vammaiset henkilöt voivat käyttää
  kaikkia
  yleisesti saatavilla olevia lataus- ja tankkauspisteitä direktiivin (EU) 2019/882 liitteissä I ja III vahvistettujen esteettömyysvaatimusten mukaisesti;

kaikkia

Tarkistus 190

Tarkistus 190

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – j a alakohta (uusi)

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – j a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | j a) | toimenpiteet, joita kohdennetaan tarvittaessa syrjäisimpien alueiden erityistarpeisiin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

j a)

j a)

toimenpiteet, joita kohdennetaan tarvittaessa syrjäisimpien alueiden erityistarpeisiin;

toimenpiteet, joita kohdennetaan tarvittaessa syrjäisimpien alueiden erityistarpeisiin;

Tarkistus 191

Tarkistus 191

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – k alakohta

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – k alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| k) | toimenpiteet, joilla poistetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin suunnitteluun, lupamenettelyihin ja hankintaan liittyviä mahdollisia esteitä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

k)

toimenpiteet, joilla poistetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin suunnitteluun, lupamenettelyihin ja hankintaan liittyviä mahdollisia esteitä;

| k) | toimenpiteet, joilla poistetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin suunnitteluun, lupamenettelyihin ja hankintaan liittyviä mahdollisia esteitä
  ja joilla alkuperäisen hakemuksen ja tosiasiallisen käyttöönoton välinen viive rajoitetaan kuuteen kuukauteen ottaen asianmukaisesti huomioon sidosryhmien kuulemiset ja ympäristövaikutusten arviointimenettelyt. Lupamenettely on digitalisoitava kaikilta osin
  ; |
| --- | --- |

k)

toimenpiteet, joilla poistetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin suunnitteluun, lupamenettelyihin ja hankintaan liittyviä mahdollisia esteitä
  ja joilla alkuperäisen hakemuksen ja tosiasiallisen käyttöönoton välinen viive rajoitetaan kuuteen kuukauteen ottaen asianmukaisesti huomioon sidosryhmien kuulemiset ja ympäristövaikutusten arviointimenettelyt. Lupamenettely on digitalisoitava kaikilta osin
  ;

ja joilla alkuperäisen hakemuksen ja tosiasiallisen käyttöönoton välinen viive rajoitetaan kuuteen kuukauteen ottaen asianmukaisesti huomioon sidosryhmien kuulemiset ja ympäristövaikutusten arviointimenettelyt. Lupamenettely on digitalisoitava kaikilta osin

Tarkistus 192

Tarkistus 192

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – k a alakohta (uusi)

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – k a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | k a) | toimenpiteet, joilla varmistetaan, että kansallisesti yleisesti saatavilla olevan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kattavuudessa otetaan huomioon asukastiheys ja vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien ajoneuvojen rekisteröintien määrä viimeisimmän NUTS-luokituksen mukaisella NUTS 3 -tasoon perustuvalla paikallisalueella; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

k a)

k a)

toimenpiteet, joilla varmistetaan, että kansallisesti yleisesti saatavilla olevan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kattavuudessa otetaan huomioon asukastiheys ja vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien ajoneuvojen rekisteröintien määrä viimeisimmän NUTS-luokituksen mukaisella NUTS 3 -tasoon perustuvalla paikallisalueella;

toimenpiteet, joilla varmistetaan, että kansallisesti yleisesti saatavilla olevan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kattavuudessa otetaan huomioon asukastiheys ja vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien ajoneuvojen rekisteröintien määrä viimeisimmän NUTS-luokituksen mukaisella NUTS 3 -tasoon perustuvalla paikallisalueella;

Tarkistus 193

Tarkistus 193

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – k b alakohta (uusi)

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – k b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | k b) | toimenpiteet, joilla edistetään sähköavusteisten pyörien sekä L-luokan ajoneuvojen, kuten sähkömoottorilla varustettujen pyörien ja sähkömopojen, käyttöä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

k b)

k b)

toimenpiteet, joilla edistetään sähköavusteisten pyörien sekä L-luokan ajoneuvojen, kuten sähkömoottorilla varustettujen pyörien ja sähkömopojen, käyttöä;

toimenpiteet, joilla edistetään sähköavusteisten pyörien sekä L-luokan ajoneuvojen, kuten sähkömoottorilla varustettujen pyörien ja sähkömopojen, käyttöä;

Tarkistus 194

Tarkistus 194

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – k c alakohta (uusi)

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – k c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | k c) | toimenpiteet, joilla tuetaan uusiutuvan energian yhteisöjä, kansalaisten energiayhteisöjä ja muita kuin kaupallisia toimijoita latauspisteiden käyttöönotossa erityisesti harvaan asutuilla alueilla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

k c)

k c)

toimenpiteet, joilla tuetaan uusiutuvan energian yhteisöjä, kansalaisten energiayhteisöjä ja muita kuin kaupallisia toimijoita latauspisteiden käyttöönotossa erityisesti harvaan asutuilla alueilla;

toimenpiteet, joilla tuetaan uusiutuvan energian yhteisöjä, kansalaisten energiayhteisöjä ja muita kuin kaupallisia toimijoita latauspisteiden käyttöönotossa erityisesti harvaan asutuilla alueilla;

Tarkistus 195

Tarkistus 195

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – l alakohta

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – l alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| l) | suunnitelma
  vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin, erityisesti ilma-alusten vetytankkauksen ja sähkölatauksen, käyttöönotolle lentoasemilla
  , lukuun ottamatta sähkönjakelua pysäköidyille ilma-aluksille
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

l)

suunnitelma
  vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin, erityisesti ilma-alusten vetytankkauksen ja sähkölatauksen, käyttöönotolle lentoasemilla
  , lukuun ottamatta sähkönjakelua pysäköidyille ilma-aluksille
  ;

suunnitelma

, lukuun ottamatta sähkönjakelua pysäköidyille ilma-aluksille

| l) | arviointi lentoliikenteen vety- ja sähkökäyttövoimailmailun markkinoiden nykytilasta ja tulevasta kehityksestä sekä toteutettavuustutkimus, joka koskee kyseisen infrastruktuurin käyttöönottoa, mukaan lukien tarvittaessa suunnitelma
  vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin, erityisesti ilma-alusten vetytankkauksen ja sähkölatauksen, käyttöönotolle lentoasemilla; |
| --- | --- |

l)

arviointi lentoliikenteen vety- ja sähkökäyttövoimailmailun markkinoiden nykytilasta ja tulevasta kehityksestä sekä toteutettavuustutkimus, joka koskee kyseisen infrastruktuurin käyttöönottoa, mukaan lukien tarvittaessa suunnitelma
  vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin, erityisesti ilma-alusten vetytankkauksen ja sähkölatauksen, käyttöönotolle lentoasemilla;

arviointi lentoliikenteen vety- ja sähkökäyttövoimailmailun markkinoiden nykytilasta ja tulevasta kehityksestä sekä toteutettavuustutkimus, joka koskee kyseisen infrastruktuurin käyttöönottoa, mukaan lukien tarvittaessa suunnitelma

Tarkistus 196

Tarkistus 196

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – l a alakohta (uusi)

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – l a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | l a) | suunnitelma pca-ilmastointijärjestelmien käyttöönotosta TEN-T-ydinverkon lentoasemilla, myös tavoitteet ja tarvittava rahoitus, sekä toteutettavuustutkimus asiaankuuluvan kiinteän tai liikkuvan infrastruktuurin käyttöönotosta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

l a)

l a)

suunnitelma pca-ilmastointijärjestelmien käyttöönotosta TEN-T-ydinverkon lentoasemilla, myös tavoitteet ja tarvittava rahoitus, sekä toteutettavuustutkimus asiaankuuluvan kiinteän tai liikkuvan infrastruktuurin käyttöönotosta;

suunnitelma pca-ilmastointijärjestelmien käyttöönotosta TEN-T-ydinverkon lentoasemilla, myös tavoitteet ja tarvittava rahoitus, sekä toteutettavuustutkimus asiaankuuluvan kiinteän tai liikkuvan infrastruktuurin käyttöönotosta;

Tarkistus 197

Tarkistus 197

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13artikla – 1 kohta – 2 alakohta – p alakohta

13artikla – 1 kohta – 2 alakohta – p alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| p) | käyttöönottosuunnitelma, joka sisältää tavoitteet, keskeiset välitavoitteet ja tarvittavan rahoituksen vetykäyttöisille junille tai akkukäyttöisille sähköjunille niillä verkon osuuksilla, joita ei
  sähköistetä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

p)

käyttöönottosuunnitelma, joka sisältää tavoitteet, keskeiset välitavoitteet ja tarvittavan rahoituksen vetykäyttöisille junille tai akkukäyttöisille sähköjunille niillä verkon osuuksilla, joita ei
  sähköistetä
  .

sähköistetä

| p) | tarvittaessa
  käyttöönottosuunnitelma, joka sisältää tavoitteet, keskeiset välitavoitteet ja tarvittavan rahoituksen vetykäyttöisille junille tai akkukäyttöisille sähköjunille niillä verkon osuuksilla, joita ei
  voida sähköistää
  . |
| --- | --- |

p)

tarvittaessa
  käyttöönottosuunnitelma, joka sisältää tavoitteet, keskeiset välitavoitteet ja tarvittavan rahoituksen vetykäyttöisille junille tai akkukäyttöisille sähköjunille niillä verkon osuuksilla, joita ei
  voida sähköistää
  .

tarvittaessa

voida sähköistää

Tarkistus 198

Tarkistus 198

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – p a alakohta (uusi)

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – p a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | p a) | kattava investointisuunnitelma, joka perustuu sosioekonomiseen analyysiin ja ympäristö- ja kustannus-hyötyanalyysiin ja jossa esitetään kansallisessa toimintakehyksessä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat investoinnit ja johon sisältyvät myös TEN-T-verkon ulkopuoliset infrastruktuurit; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

p a)

p a)

kattava investointisuunnitelma, joka perustuu sosioekonomiseen analyysiin ja ympäristö- ja kustannus-hyötyanalyysiin ja jossa esitetään kansallisessa toimintakehyksessä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat investoinnit ja johon sisältyvät myös TEN-T-verkon ulkopuoliset infrastruktuurit;

kattava investointisuunnitelma, joka perustuu sosioekonomiseen analyysiin ja ympäristö- ja kustannus-hyötyanalyysiin ja jossa esitetään kansallisessa toimintakehyksessä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat investoinnit ja johon sisältyvät myös TEN-T-verkon ulkopuoliset infrastruktuurit;

Tarkistus 199

Tarkistus 199

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – p b alakohta (uusi)

13 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – p b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | p b) | julkisesti saataville asetettava kartta kaiken vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin tulevista sopivista sijaintipaikoista niiden kehittämistä varten, mukaan lukien tiedot kysynnän perusteella riittävästä verkkokapasiteetista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

p b)

p b)

julkisesti saataville asetettava kartta kaiken vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin tulevista sopivista sijaintipaikoista niiden kehittämistä varten, mukaan lukien tiedot kysynnän perusteella riittävästä verkkokapasiteetista;

julkisesti saataville asetettava kartta kaiken vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin tulevista sopivista sijaintipaikoista niiden kehittämistä varten, mukaan lukien tiedot kysynnän perusteella riittävästä verkkokapasiteetista;

Tarkistus 200

Tarkistus 200

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 a kohta (uusi)

13 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltioita kehotetaan esittämään ennen mainitussa kohdassa asetettua määräaikaa alustavat kansalliset toimintakehykset infrastruktuurin sujuvan ja nopean kehittämisen ja käyttöönoton varmistamiseksi. Kun jäsenvaltio päättää esittää alustavan kansallisen toimintakehyksen, komissio arvioi alustavan kansallisen toimintakehyksen ja antaa suosituksia viimeistään kuuden kuukauden kuluttua alustavan kansallisen toimintakehyksen toimittamisesta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltioita kehotetaan esittämään ennen mainitussa kohdassa asetettua määräaikaa alustavat kansalliset toimintakehykset infrastruktuurin sujuvan ja nopean kehittämisen ja käyttöönoton varmistamiseksi. Kun jäsenvaltio päättää esittää alustavan kansallisen toimintakehyksen, komissio arvioi alustavan kansallisen toimintakehyksen ja antaa suosituksia viimeistään kuuden kuukauden kuluttua alustavan kansallisen toimintakehyksen toimittamisesta.

Tarkistus 201

Tarkistus 201

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 2 kohta

13 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisissa toimintakehyksissä otetaan huomioon jäsenvaltioiden alueella olemassa olevien eri liikennemuotojen tarpeet, myös niiden liikennemuotojen, joita varten on käytettävissä vain vähän vaihtoehtoja fossiilisille polttoaineille. | 2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisissa toimintakehyksissä otetaan huomioon jäsenvaltioiden alueella olemassa olevien eri
  alueiden ja
  liikennemuotojen tarpeet, myös niiden liikennemuotojen, joita varten on käytettävissä vain vähän vaihtoehtoja fossiilisille polttoaineille
  , ja että lataus- ja tankkausinfrastruktuuri edistää liikennemuotosiirtymää ja helpottaa multimodaaliliikennettä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisissa toimintakehyksissä otetaan huomioon jäsenvaltioiden alueella olemassa olevien eri liikennemuotojen tarpeet, myös niiden liikennemuotojen, joita varten on käytettävissä vain vähän vaihtoehtoja fossiilisille polttoaineille.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisissa toimintakehyksissä otetaan huomioon jäsenvaltioiden alueella olemassa olevien eri
  alueiden ja
  liikennemuotojen tarpeet, myös niiden liikennemuotojen, joita varten on käytettävissä vain vähän vaihtoehtoja fossiilisille polttoaineille
  , ja että lataus- ja tankkausinfrastruktuuri edistää liikennemuotosiirtymää ja helpottaa multimodaaliliikennettä
  .

Tarkistus 202

Tarkistus 202

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 2 a kohta (uusi)

13 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on arvioitava 1 kohdan säännösten kumulatiivista vaikutusta asetuksessa (EU) 2021/1119 vahvistettuihin vuoteen 2030 ulottuvaan unionin ilmastotavoitteeseen ja tavoitteeseen saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on arvioitava 1 kohdan säännösten kumulatiivista vaikutusta asetuksessa (EU) 2021/1119 vahvistettuihin vuoteen 2030 ulottuvaan unionin ilmastotavoitteeseen ja tavoitteeseen saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä.

Tarkistus 203

Tarkistus 203

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 2 b kohta (uusi)

13 artikla – 2 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava tämän asetuksen nojalla käyttöön otettuja vaihtoehtoisia polttoaineita käsittelevien työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutus sekä asianmukaiset investoinnit työterveyteen ja -turvallisuuteen sosiaalisen oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 b.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava tämän asetuksen nojalla käyttöön otettuja vaihtoehtoisia polttoaineita käsittelevien työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutus sekä asianmukaiset investoinnit työterveyteen ja -turvallisuuteen sosiaalisen oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi.

Tarkistus 204

Tarkistus 204

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 3 kohta

13 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisissa toimintakehyksissä otetaan
  tarvittaessa
  huomioon alue- ja paikallisviranomaisten intressit, erityisesti kun on kyse julkisen liikenteen lataus- ja tankkausinfrastruktuurista, sekä asianomaisten sidosryhmien intressit. | 3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisissa toimintakehyksissä otetaan huomioon alue- ja paikallisviranomaisten intressit, erityisesti kun on kyse julkisen liikenteen lataus- ja tankkausinfrastruktuurista, sekä
  kaikkien
  asianomaisten sidosryhmien intressit.
  Jäsenvaltioiden on kuultava säännöllisesti alue- ja paikallisviranomaisia ja kannustettava niitä laatimaan asiaankuuluvat toimintakehykset, joihin voi sisältyä toimintasuunnitelma, jossa määritellään infrastruktuurin käyttöönottoalueita, nopeita latausmahdollisuuksia, asiaankuuluvia rahoituskehyksiä ja eri toimijoita koskevia konkreettisia toimia vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönoton helpottamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisissa toimintakehyksissä otetaan
  tarvittaessa
  huomioon alue- ja paikallisviranomaisten intressit, erityisesti kun on kyse julkisen liikenteen lataus- ja tankkausinfrastruktuurista, sekä asianomaisten sidosryhmien intressit.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisissa toimintakehyksissä otetaan huomioon alue- ja paikallisviranomaisten intressit, erityisesti kun on kyse julkisen liikenteen lataus- ja tankkausinfrastruktuurista, sekä
  kaikkien
  asianomaisten sidosryhmien intressit.
  Jäsenvaltioiden on kuultava säännöllisesti alue- ja paikallisviranomaisia ja kannustettava niitä laatimaan asiaankuuluvat toimintakehykset, joihin voi sisältyä toimintasuunnitelma, jossa määritellään infrastruktuurin käyttöönottoalueita, nopeita latausmahdollisuuksia, asiaankuuluvia rahoituskehyksiä ja eri toimijoita koskevia konkreettisia toimia vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönoton helpottamiseksi.

Tarkistus 205

Tarkistus 205

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 3 a kohta (uusi)

13 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Jäsenvaltioiden on osana kansallista toimintakehystään arvioitava ja raportoitava, miten lataus- ja tankkauspisteiden ylläpitäjät ovat panneet täytäntöön 5 ja 7 artiklan säännökset. Arvioinnin tulosten perusteella jäsenvaltioiden on toteutettava asiaankuuluvat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että lataus- ja tankkauspisteiden ylläpitäjät noudattavat 5 ja 7 artiklaa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Jäsenvaltioiden on osana kansallista toimintakehystään arvioitava ja raportoitava, miten lataus- ja tankkauspisteiden ylläpitäjät ovat panneet täytäntöön 5 ja 7 artiklan säännökset. Arvioinnin tulosten perusteella jäsenvaltioiden on toteutettava asiaankuuluvat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että lataus- ja tankkauspisteiden ylläpitäjät noudattavat 5 ja 7 artiklaa.

Tarkistus 206

Tarkistus 206

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 3 b kohta (uusi)

13 artikla – 3 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 b.
     
  Kunkin jäsenvaltion on nimettävä vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kansallinen koordinaattori, joka valvoo kansallisen toimintakehyksen (ministeriöiden välistä) kansallista koordinointia ja toteutusta, mieluiten siten, että ei luoda uutta vakanssia. Kansallisen koordinaattorin on tehtävä yhteistyötä komission, asiasta vastaavan TEN-T-koordinaattorin ja tarvittaessa muiden kansallisten koordinaattorien kanssa ja avustettava alue- ja paikallisviranomaisia, esimerkiksi tarjoamalla asiantuntemusta, välineitä ja EU:n normeihin perustuvia ohjeita, ja neuvottava asiaankuuluvien paikallisten liikkuvuussuunnitelmien alueellisessa koordinoinnissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 b.
     
  Kunkin jäsenvaltion on nimettävä vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kansallinen koordinaattori, joka valvoo kansallisen toimintakehyksen (ministeriöiden välistä) kansallista koordinointia ja toteutusta, mieluiten siten, että ei luoda uutta vakanssia. Kansallisen koordinaattorin on tehtävä yhteistyötä komission, asiasta vastaavan TEN-T-koordinaattorin ja tarvittaessa muiden kansallisten koordinaattorien kanssa ja avustettava alue- ja paikallisviranomaisia, esimerkiksi tarjoamalla asiantuntemusta, välineitä ja EU:n normeihin perustuvia ohjeita, ja neuvottava asiaankuuluvien paikallisten liikkuvuussuunnitelmien alueellisessa koordinoinnissa.

Tarkistus 207

Tarkistus 207

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 4 kohta

13 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Jäsenvaltioiden on tarvittaessa tehtävä yhteistyötä pyytämällä toisiltaan lausuntoja tai laatimalla yhteisiä toimintakehyksiä, jotta voidaan varmistaa, että tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet ovat johdonmukaisia ja koordinoituja. Jäsenvaltioiden on erityisesti tehtävä yhteistyötä sellaisten strategioiden laatimisessa, jotka koskevat vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä ja vastaavan infrastruktuurin käyttöönottoa vesiliikenteessä. Komissio avustaa jäsenvaltioita yhteistyöprosessissa. | 4.   Jäsenvaltioiden on tarvittaessa tehtävä yhteistyötä pyytämällä toisiltaan lausuntoja tai laatimalla yhteisiä toimintakehyksiä, jotta voidaan varmistaa, että tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet ovat johdonmukaisia ja koordinoituja. Jäsenvaltioiden on erityisesti tehtävä yhteistyötä sellaisten strategioiden laatimisessa, jotka koskevat vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä ja vastaavan infrastruktuurin käyttöönottoa vesiliikenteessä. Komissio avustaa jäsenvaltioita yhteistyöprosessissa.
  Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) ydinverkkokäytävien eurooppalaisia koordinaattoreita on kuultava asetuksen (EU) N:o 1315/2013 45 artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Jäsenvaltioiden on tarvittaessa tehtävä yhteistyötä pyytämällä toisiltaan lausuntoja tai laatimalla yhteisiä toimintakehyksiä, jotta voidaan varmistaa, että tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet ovat johdonmukaisia ja koordinoituja. Jäsenvaltioiden on erityisesti tehtävä yhteistyötä sellaisten strategioiden laatimisessa, jotka koskevat vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä ja vastaavan infrastruktuurin käyttöönottoa vesiliikenteessä. Komissio avustaa jäsenvaltioita yhteistyöprosessissa.

4.   Jäsenvaltioiden on tarvittaessa tehtävä yhteistyötä pyytämällä toisiltaan lausuntoja tai laatimalla yhteisiä toimintakehyksiä, jotta voidaan varmistaa, että tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet ovat johdonmukaisia ja koordinoituja. Jäsenvaltioiden on erityisesti tehtävä yhteistyötä sellaisten strategioiden laatimisessa, jotka koskevat vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä ja vastaavan infrastruktuurin käyttöönottoa vesiliikenteessä. Komissio avustaa jäsenvaltioita yhteistyöprosessissa.
  Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) ydinverkkokäytävien eurooppalaisia koordinaattoreita on kuultava asetuksen (EU) N:o 1315/2013 45 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 208

Tarkistus 208

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 4 a kohta (uusi)

13 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Jäsenvaltiot toimivat tarvittaessa yhteistyössä kolmansien maiden kanssa, erityisesti jäsenehdokasmaiden ja sellaisten kolmansien maiden kanssa, joissa jäsenvaltioiden väliset kauttakulkukäytävät sijaitsevat. Komissio avustaa jäsenvaltioita tässä yhteistyöprosessissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Jäsenvaltiot toimivat tarvittaessa yhteistyössä kolmansien maiden kanssa, erityisesti jäsenehdokasmaiden ja sellaisten kolmansien maiden kanssa, joissa jäsenvaltioiden väliset kauttakulkukäytävät sijaitsevat. Komissio avustaa jäsenvaltioita tässä yhteistyöprosessissa.

Tarkistus 209

Tarkistus 209

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 5 kohta

13 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin
  tukitoimenpiteiden
  on oltava SEUT-sopimuksen asiaa koskevien valtiontukisääntöjen mukaisia. | 5.   Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin
  tukitoimenpiteet on sovitettava yhteen ilmastotavoitteiden kanssa hukkainvestointien estämiseksi, ja niiden
  on oltava SEUT-sopimuksen asiaa koskevien valtiontukisääntöjen mukaisia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin
  tukitoimenpiteiden
  on oltava SEUT-sopimuksen asiaa koskevien valtiontukisääntöjen mukaisia.

5.   Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin
  tukitoimenpiteet on sovitettava yhteen ilmastotavoitteiden kanssa hukkainvestointien estämiseksi, ja niiden
  on oltava SEUT-sopimuksen asiaa koskevien valtiontukisääntöjen mukaisia.

Tarkistus 210

Tarkistus 210

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 6 kohta

13 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Kunkin jäsenvaltion on asetettava kansallisen toimintakehyksensä luonnos julkisesti saataville ja varmistettava, että yleisölle annetaan varhaisessa vaiheessa ja tosiasiallisesti mahdollisuus osallistua kansallisen toimintakehyksen luonnoksen valmisteluun. | 6.   Kunkin jäsenvaltion on asetettava kansallisen toimintakehyksensä luonnos
  , mukaan lukien kattava investointisuunnitelma,
  julkisesti saataville ja varmistettava, että yleisölle annetaan varhaisessa vaiheessa ja tosiasiallisesti mahdollisuus osallistua kansallisen toimintakehyksen luonnoksen valmisteluun. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Kunkin jäsenvaltion on asetettava kansallisen toimintakehyksensä luonnos julkisesti saataville ja varmistettava, että yleisölle annetaan varhaisessa vaiheessa ja tosiasiallisesti mahdollisuus osallistua kansallisen toimintakehyksen luonnoksen valmisteluun.

6.   Kunkin jäsenvaltion on asetettava kansallisen toimintakehyksensä luonnos
  , mukaan lukien kattava investointisuunnitelma,
  julkisesti saataville ja varmistettava, että yleisölle annetaan varhaisessa vaiheessa ja tosiasiallisesti mahdollisuus osallistua kansallisen toimintakehyksen luonnoksen valmisteluun.

Tarkistus 211

Tarkistus 211

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 7 kohta – johdantokappale

13 artikla – 7 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Komissio arvioi kansallisten toimintakehysten luonnokset ja voi antaa jäsenvaltiolle suosituksia kuuden kuukauden kuluessa 1 kohdan mukaisen kansallisen toimintakehyksen luonnoksen toimittamisesta. Kyseiset suositukset voivat koskea erityisesti seuraavia: | 7.   Komissio arvioi kansallisten toimintakehysten luonnokset
  . Komissio voi pyytää asiasta vastaavalta eurooppalaiselta TEN-T-koordinaattorilta lausuntoa toimintakehystä tarkastellessaan kunkin käytävän johdonmukaisuuden ja edistymisen takaamiseksi
  ja voi antaa jäsenvaltiolle suosituksia kuuden kuukauden kuluessa 1 kohdan mukaisen kansallisen toimintakehyksen luonnoksen toimittamisesta. Kyseiset suositukset
  on asetettava julkisesti saataville helposti luettavassa ja ymmärrettävässä muodossa, ja ne
  voivat koskea erityisesti seuraavia: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.   Komissio arvioi kansallisten toimintakehysten luonnokset ja voi antaa jäsenvaltiolle suosituksia kuuden kuukauden kuluessa 1 kohdan mukaisen kansallisen toimintakehyksen luonnoksen toimittamisesta. Kyseiset suositukset voivat koskea erityisesti seuraavia:

7.   Komissio arvioi kansallisten toimintakehysten luonnokset
  . Komissio voi pyytää asiasta vastaavalta eurooppalaiselta TEN-T-koordinaattorilta lausuntoa toimintakehystä tarkastellessaan kunkin käytävän johdonmukaisuuden ja edistymisen takaamiseksi
  ja voi antaa jäsenvaltiolle suosituksia kuuden kuukauden kuluessa 1 kohdan mukaisen kansallisen toimintakehyksen luonnoksen toimittamisesta. Kyseiset suositukset
  on asetettava julkisesti saataville helposti luettavassa ja ymmärrettävässä muodossa, ja ne
  voivat koskea erityisesti seuraavia:

Tarkistus 212

Tarkistus 212

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 7 kohta – a alakohta

13 artikla – 7 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | päämäärien ja tavoitteiden tavoitetaso 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11
  ja
  12 artiklassa säädettyjen velvoitteiden täyttämiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

päämäärien ja tavoitteiden tavoitetaso 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11
  ja
  12 artiklassa säädettyjen velvoitteiden täyttämiseksi;

ja

| a) | päämäärien ja tavoitteiden tavoitetaso 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11, 12
  ja 12 a
  artiklassa säädettyjen velvoitteiden täyttämiseksi; |
| --- | --- |

a)

päämäärien ja tavoitteiden tavoitetaso 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11, 12
  ja 12 a
  artiklassa säädettyjen velvoitteiden täyttämiseksi;

ja 12 a

Tarkistus 213

Tarkistus 213

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 7 kohta – b a alakohta (uusi)

13 artikla – 7 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | sitä, jakautuvatko politiikat ja toimenpiteet maantieteellisesti jäsenvaltion alueiden kesken. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

sitä, jakautuvatko politiikat ja toimenpiteet maantieteellisesti jäsenvaltion alueiden kesken.

sitä, jakautuvatko politiikat ja toimenpiteet maantieteellisesti jäsenvaltion alueiden kesken.

Tarkistus 214

Tarkistus 214

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 9 kohta

13 artikla – 9 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 9.   Kunkin jäsenvaltion on 1 päivään tammikuuta 2025 toimitettava komissiolle lopullinen kansallinen toimintakehyksensä. | 9.   Kunkin jäsenvaltion on 1 päivään tammikuuta 2025 toimitettava komissiolle lopullinen kansallinen toimintakehyksensä.
  Toimintakehys on asetettava julkisesti saataville helposti luettavassa ja ymmärrettävässä muodossa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9.   Kunkin jäsenvaltion on 1 päivään tammikuuta 2025 toimitettava komissiolle lopullinen kansallinen toimintakehyksensä.

9.   Kunkin jäsenvaltion on 1 päivään tammikuuta 2025 toimitettava komissiolle lopullinen kansallinen toimintakehyksensä.
  Toimintakehys on asetettava julkisesti saataville helposti luettavassa ja ymmärrettävässä muodossa.

Tarkistus 215

Tarkistus 215

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 1 kohta

14 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Kunkin jäsenvaltion on annettava komissiolle erillinen edistymisraportti kansallisen toimintakehyksensä toteutuksesta ensimmäisen kerran 1 päivään tammikuuta
  2027
  mennessä ja sen jälkeen joka
  toinen
  vuosi. | 1.   Kunkin jäsenvaltion on annettava komissiolle erillinen edistymisraportti kansallisen toimintakehyksensä toteutuksesta ensimmäisen kerran 1 päivään tammikuuta
  2026
  mennessä ja sen jälkeen joka vuosi.
  Edistymisraportti on asetettava julkisesti saataville helposti luettavassa ja ymmärrettävässä muodossa ja asetettava esille Euroopan vaihtoehtoisten polttoaineiden seurantakeskuksessa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Kunkin jäsenvaltion on annettava komissiolle erillinen edistymisraportti kansallisen toimintakehyksensä toteutuksesta ensimmäisen kerran 1 päivään tammikuuta
  2027
  mennessä ja sen jälkeen joka
  toinen
  vuosi.

1.   Kunkin jäsenvaltion on annettava komissiolle erillinen edistymisraportti kansallisen toimintakehyksensä toteutuksesta ensimmäisen kerran 1 päivään tammikuuta
  2026
  mennessä ja sen jälkeen joka vuosi.
  Edistymisraportti on asetettava julkisesti saataville helposti luettavassa ja ymmärrettävässä muodossa ja asetettava esille Euroopan vaihtoehtoisten polttoaineiden seurantakeskuksessa.

Tarkistus 216

Tarkistus 216

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 3 kohta

14 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisen on arvioitava 30 päivään kesäkuuta 2024 mennessä ja sen jälkeen säännöllisesti joka
  kolmas
  vuosi, miten latauspisteiden käyttöönotto ja toiminta voisi sähköajoneuvojen kautta edelleen edistää energiajärjestelmän joustavuutta, mukaan lukien niiden myötävaikutus tasehallintamarkkinoihin, sekä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön hyödyntämistä. Arvioinnissa on otettava huomioon kaikentyyppiset julkiset
  tai
  yksityiset latauspisteet ja annettava suosituksia liittyen latauspisteiden tyyppiin, taustateknologiaan ja maantieteelliseen jakautumiseen, jotta käyttäjien olisi helpompi integroida sähköajoneuvonsa järjestelmään.
  Arviointi
  on asetettava julkisesti saataville. Arvioinnin tulosten perusteella jäsenvaltioiden on tarvittaessa toteutettava asiaankuuluvat toimenpiteet latauspisteiden lisäämiseksi ja sisällytettävä ne 1 kohdassa tarkoitettuun edistymisraporttiinsa. Verkonhaltijoiden on otettava arviointi ja toimenpiteet huomioon direktiivin (EU) 2019/944 32 artiklan 3 kohdassa ja 51 artiklassa tarkoitetuissa verkon kehittämissuunnitelmissa. | 3.   Jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisen on arvioitava 30 päivään kesäkuuta 2024 mennessä ja sen jälkeen säännöllisesti joka vuosi, miten latauspisteiden käyttöönotto ja toiminta voisi sähköajoneuvojen kautta edelleen edistää energiajärjestelmän joustavuutta, mukaan lukien niiden myötävaikutus tasehallintamarkkinoihin, sekä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön hyödyntämistä. Arvioinnissa on otettava huomioon kaikentyyppiset
  niin
  julkiset
  kuin
  yksityiset latauspisteet
  , älylatauspisteet ja kaksisuuntaiset latauspisteet antotehosta riippumatta
  ja annettava suosituksia liittyen latauspisteiden tyyppiin, taustateknologiaan ja maantieteelliseen jakautumiseen, jotta käyttäjien olisi helpompi integroida sähköajoneuvonsa järjestelmään.
  Siinä on otettava huomioon kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien, myös latauspisteiden ylläpitäjien, siirto- ja jakeluverkonhaltijoiden, kuluttajajärjestöjen ja ratkaisujen tarjoajien, toimittamat tiedot, ja se
  on asetettava julkisesti saataville. Arvioinnin tulosten perusteella jäsenvaltioiden on tarvittaessa toteutettava asiaankuuluvat toimenpiteet latauspisteiden lisäämiseksi ja sisällytettävä ne 1 kohdassa tarkoitettuun edistymisraporttiinsa.
  Jäsenvaltioiden on myös toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen latausinfrastruktuurin suunnittelun ja vastaavan verkkosuunnittelun välisen johdonmukaisuuden.
  Verkonhaltijoiden on otettava arviointi ja toimenpiteet huomioon direktiivin (EU) 2019/944 32 artiklan 3 kohdassa ja 51 artiklassa tarkoitetuissa verkon kehittämissuunnitelmissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisen on arvioitava 30 päivään kesäkuuta 2024 mennessä ja sen jälkeen säännöllisesti joka
  kolmas
  vuosi, miten latauspisteiden käyttöönotto ja toiminta voisi sähköajoneuvojen kautta edelleen edistää energiajärjestelmän joustavuutta, mukaan lukien niiden myötävaikutus tasehallintamarkkinoihin, sekä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön hyödyntämistä. Arvioinnissa on otettava huomioon kaikentyyppiset julkiset
  tai
  yksityiset latauspisteet ja annettava suosituksia liittyen latauspisteiden tyyppiin, taustateknologiaan ja maantieteelliseen jakautumiseen, jotta käyttäjien olisi helpompi integroida sähköajoneuvonsa järjestelmään.
  Arviointi
  on asetettava julkisesti saataville. Arvioinnin tulosten perusteella jäsenvaltioiden on tarvittaessa toteutettava asiaankuuluvat toimenpiteet latauspisteiden lisäämiseksi ja sisällytettävä ne 1 kohdassa tarkoitettuun edistymisraporttiinsa. Verkonhaltijoiden on otettava arviointi ja toimenpiteet huomioon direktiivin (EU) 2019/944 32 artiklan 3 kohdassa ja 51 artiklassa tarkoitetuissa verkon kehittämissuunnitelmissa.

3.   Jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisen on arvioitava 30 päivään kesäkuuta 2024 mennessä ja sen jälkeen säännöllisesti joka vuosi, miten latauspisteiden käyttöönotto ja toiminta voisi sähköajoneuvojen kautta edelleen edistää energiajärjestelmän joustavuutta, mukaan lukien niiden myötävaikutus tasehallintamarkkinoihin, sekä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön hyödyntämistä. Arvioinnissa on otettava huomioon kaikentyyppiset
  niin
  julkiset
  kuin
  yksityiset latauspisteet
  , älylatauspisteet ja kaksisuuntaiset latauspisteet antotehosta riippumatta
  ja annettava suosituksia liittyen latauspisteiden tyyppiin, taustateknologiaan ja maantieteelliseen jakautumiseen, jotta käyttäjien olisi helpompi integroida sähköajoneuvonsa järjestelmään.
  Siinä on otettava huomioon kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien, myös latauspisteiden ylläpitäjien, siirto- ja jakeluverkonhaltijoiden, kuluttajajärjestöjen ja ratkaisujen tarjoajien, toimittamat tiedot, ja se
  on asetettava julkisesti saataville. Arvioinnin tulosten perusteella jäsenvaltioiden on tarvittaessa toteutettava asiaankuuluvat toimenpiteet latauspisteiden lisäämiseksi ja sisällytettävä ne 1 kohdassa tarkoitettuun edistymisraporttiinsa.
  Jäsenvaltioiden on myös toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen latausinfrastruktuurin suunnittelun ja vastaavan verkkosuunnittelun välisen johdonmukaisuuden.
  Verkonhaltijoiden on otettava arviointi ja toimenpiteet huomioon direktiivin (EU) 2019/944 32 artiklan 3 kohdassa ja 51 artiklassa tarkoitetuissa verkon kehittämissuunnitelmissa.

Tarkistus 217

Tarkistus 217

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 4 kohta

14 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisen on arvioitava siirtoverkonhaltijoilta ja jakeluverkonhaltijoilta saatujen tietojen perusteella 30 päivään kesäkuuta 2024 mennessä ja sen jälkeen
  kolmen
  vuoden välein, kaksisuuntaisen latauksen mahdollisuuksia lisätä uusiutuvista lähteistä tuotetun energian yleistymistä energiajärjestelmässä. Arviointi on asetettava julkisesti saataville. Arvioinnin tulosten perusteella jäsenvaltioiden on
  tarvittaessa
  toteutettava asianmukaiset toimenpiteet kaksisuuntaisten latauspisteiden saatavuuden ja maantieteellisen jakautumisen mukauttamiseksi sekä julkisissa että yksityisissä tiloissa ja sisällytettävä toimenpiteet 1 kohdassa tarkoitettuun edistymisraporttiinsa. | 4.   Jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisen on arvioitava siirtoverkonhaltijoilta ja jakeluverkonhaltijoilta saatujen tietojen perusteella 30 päivään kesäkuuta 2024 mennessä ja sen jälkeen vuoden välein, kaksisuuntaisen latauksen mahdollisuuksia
  tasata huippuja ja
  lisätä uusiutuvista lähteistä tuotetun energian yleistymistä energiajärjestelmässä. Arviointi on asetettava julkisesti saataville. Arvioinnin tulosten perusteella jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet kaksisuuntaisten latauspisteiden saatavuuden ja maantieteellisen jakautumisen mukauttamiseksi sekä julkisissa että yksityisissä tiloissa ja sisällytettävä toimenpiteet 1 kohdassa tarkoitettuun edistymisraporttiinsa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisen on arvioitava siirtoverkonhaltijoilta ja jakeluverkonhaltijoilta saatujen tietojen perusteella 30 päivään kesäkuuta 2024 mennessä ja sen jälkeen
  kolmen
  vuoden välein, kaksisuuntaisen latauksen mahdollisuuksia lisätä uusiutuvista lähteistä tuotetun energian yleistymistä energiajärjestelmässä. Arviointi on asetettava julkisesti saataville. Arvioinnin tulosten perusteella jäsenvaltioiden on
  tarvittaessa
  toteutettava asianmukaiset toimenpiteet kaksisuuntaisten latauspisteiden saatavuuden ja maantieteellisen jakautumisen mukauttamiseksi sekä julkisissa että yksityisissä tiloissa ja sisällytettävä toimenpiteet 1 kohdassa tarkoitettuun edistymisraporttiinsa.

4.   Jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisen on arvioitava siirtoverkonhaltijoilta ja jakeluverkonhaltijoilta saatujen tietojen perusteella 30 päivään kesäkuuta 2024 mennessä ja sen jälkeen vuoden välein, kaksisuuntaisen latauksen mahdollisuuksia
  tasata huippuja ja
  lisätä uusiutuvista lähteistä tuotetun energian yleistymistä energiajärjestelmässä. Arviointi on asetettava julkisesti saataville. Arvioinnin tulosten perusteella jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet kaksisuuntaisten latauspisteiden saatavuuden ja maantieteellisen jakautumisen mukauttamiseksi sekä julkisissa että yksityisissä tiloissa ja sisällytettävä toimenpiteet 1 kohdassa tarkoitettuun edistymisraporttiinsa.

Tarkistus 218

Tarkistus 218

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 5 kohta

14 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Komissio hyväksyy ohjeita ja malleja kansallisten toimintakehysten sisällöstä, rakenteesta ja muodosta sekä niiden kansallisten edistymisraporttien sisällöstä, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja kuuden kuukauden kuluessa 24 artiklassa tarkoitetusta päivästä. Komissio voi antaa ohjeita ja malleja helpottaakseen tämän asetuksen muiden säännösten tuloksellista soveltamista unionissa. | 5.   Komissio
  antaa asianomaisille kansallisille viranomaisille teknistä ja neuvoa-antavaa apua ja
  hyväksyy ohjeita ja malleja kansallisten toimintakehysten sisällöstä, rakenteesta ja muodosta sekä niiden kansallisten edistymisraporttien sisällöstä, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja kuuden kuukauden kuluessa 24 artiklassa tarkoitetusta päivästä. Komissio voi antaa ohjeita ja malleja helpottaakseen tämän asetuksen muiden säännösten tuloksellista soveltamista unionissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Komissio hyväksyy ohjeita ja malleja kansallisten toimintakehysten sisällöstä, rakenteesta ja muodosta sekä niiden kansallisten edistymisraporttien sisällöstä, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja kuuden kuukauden kuluessa 24 artiklassa tarkoitetusta päivästä. Komissio voi antaa ohjeita ja malleja helpottaakseen tämän asetuksen muiden säännösten tuloksellista soveltamista unionissa.

5.   Komissio
  antaa asianomaisille kansallisille viranomaisille teknistä ja neuvoa-antavaa apua ja
  hyväksyy ohjeita ja malleja kansallisten toimintakehysten sisällöstä, rakenteesta ja muodosta sekä niiden kansallisten edistymisraporttien sisällöstä, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja kuuden kuukauden kuluessa 24 artiklassa tarkoitetusta päivästä. Komissio voi antaa ohjeita ja malleja helpottaakseen tämän asetuksen muiden säännösten tuloksellista soveltamista unionissa.

Tarkistus 219

Tarkistus 219

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 2 kohta

15 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Komissio arvioi jäsenvaltioiden 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittamat edistymisraportit ja antaa tarvittaessa suosituksia jäsenvaltioille tässä asetuksessa säädettyjen tavoitteiden ja velvoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi. Jäsenvaltioiden on päivitettävä edistymisraporttinsa suositusten perusteella kuuden kuukauden kuluessa komission suositusten vastaanottamisesta. | 2.   Komissio arvioi jäsenvaltioiden 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittamat edistymisraportit
  . Komissio varmistaa, että edistymisraportit asetetaan julkisesti saataville helposti luettavassa
  ja
  ymmärrettävässä muodossa ja asetetaan esille Euroopan vaihtoehtoisten polttoaineiden seurantakeskuksessa. Komissio
  antaa tarvittaessa suosituksia jäsenvaltioille tässä asetuksessa säädettyjen tavoitteiden ja velvoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi. Jäsenvaltioiden on päivitettävä edistymisraporttinsa suositusten perusteella kuuden kuukauden kuluessa komission suositusten vastaanottamisesta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Komissio arvioi jäsenvaltioiden 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittamat edistymisraportit ja antaa tarvittaessa suosituksia jäsenvaltioille tässä asetuksessa säädettyjen tavoitteiden ja velvoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi. Jäsenvaltioiden on päivitettävä edistymisraporttinsa suositusten perusteella kuuden kuukauden kuluessa komission suositusten vastaanottamisesta.

2.   Komissio arvioi jäsenvaltioiden 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittamat edistymisraportit
  . Komissio varmistaa, että edistymisraportit asetetaan julkisesti saataville helposti luettavassa
  ja
  ymmärrettävässä muodossa ja asetetaan esille Euroopan vaihtoehtoisten polttoaineiden seurantakeskuksessa. Komissio
  antaa tarvittaessa suosituksia jäsenvaltioille tässä asetuksessa säädettyjen tavoitteiden ja velvoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi. Jäsenvaltioiden on päivitettävä edistymisraporttinsa suositusten perusteella kuuden kuukauden kuluessa komission suositusten vastaanottamisesta.

Tarkistus 220

Tarkistus 220

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 2 a kohta (uusi)

15 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Asianomaisen jäsenvaltion on kuuden kuukauden kuluessa suositusten vastaanottamisesta ilmoitettava komissiolle, miten se aikoo panna suositukset täytäntöön. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Asianomaisen jäsenvaltion on kuuden kuukauden kuluessa suositusten vastaanottamisesta ilmoitettava komissiolle, miten se aikoo panna suositukset täytäntöön.

Tarkistus 221

Tarkistus 221

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 2 b kohta (uusi)

15 artikla – 2 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Kun 2 a kohdassa tarkoitettu ilmoitus on toimitettu, asianomaisen jäsenvaltion on suositusten antamisvuotta seuraavana vuonna toimittamassaan seurantaraportissa esitettävä, miten se on pannut suositukset täytäntöön. Jos asianomainen jäsenvaltio päättää olla panematta suosituksia tai niiden merkittävää osaa täytäntöön, sen on perusteltava komissiolle, miksi se ei tee niin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 b.
     
  Kun 2 a kohdassa tarkoitettu ilmoitus on toimitettu, asianomaisen jäsenvaltion on suositusten antamisvuotta seuraavana vuonna toimittamassaan seurantaraportissa esitettävä, miten se on pannut suositukset täytäntöön. Jos asianomainen jäsenvaltio päättää olla panematta suosituksia tai niiden merkittävää osaa täytäntöön, sen on perusteltava komissiolle, miksi se ei tee niin.

Tarkistus 222

Tarkistus 222

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 3 kohta – johdantokappale

15 artikla – 3 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisten edistymisraporttien arvioinnista
  vuoden
  kuluttua siitä, kun jäsenvaltiot ovat toimittaneet kansalliset edistymisraporttinsa. Tähän arviointiin on sisällyttävä arvio seuraavista: | 3.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisten edistymisraporttien arvioinnista
  kuuden kuukauden
  kuluttua siitä, kun jäsenvaltiot ovat toimittaneet kansalliset edistymisraporttinsa. Tähän arviointiin on sisällyttävä arvio seuraavista: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisten edistymisraporttien arvioinnista
  vuoden
  kuluttua siitä, kun jäsenvaltiot ovat toimittaneet kansalliset edistymisraporttinsa. Tähän arviointiin on sisällyttävä arvio seuraavista:

3.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisten edistymisraporttien arvioinnista
  kuuden kuukauden
  kuluttua siitä, kun jäsenvaltiot ovat toimittaneet kansalliset edistymisraporttinsa. Tähän arviointiin on sisällyttävä arvio seuraavista:

Tarkistus 223

Tarkistus 223

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 4 kohta – d alakohta

15 artikla – 4 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | pysäköityjen ilma-alusten sähkönsyöttöinfrastruktuuri TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon lentoasemilla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

pysäköityjen ilma-alusten sähkönsyöttöinfrastruktuuri TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon lentoasemilla;

| d) | pysäköityjen ilma-alusten sähkönsyöttöinfrastruktuuri TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon lentoasemilla
  sekä tarvittaessa lataus- ja tankkauspisteet sähkö- ja vetykäyttöisten ilma-alusten tarpeisiin
  ; |
| --- | --- |

d)

pysäköityjen ilma-alusten sähkönsyöttöinfrastruktuuri TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon lentoasemilla
  sekä tarvittaessa lataus- ja tankkauspisteet sähkö- ja vetykäyttöisten ilma-alusten tarpeisiin
  ;

sekä tarvittaessa lataus- ja tankkauspisteet sähkö- ja vetykäyttöisten ilma-alusten tarpeisiin

Tarkistus 224

Tarkistus 224

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 4 kohta – e alakohta

15 artikla – 4 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | nesteytetyn maakaasun tankkauspisteiden lukumäärä TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon meri- ja sisävesisatamissa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

nesteytetyn maakaasun tankkauspisteiden lukumäärä TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon meri- ja sisävesisatamissa;

| e) | nesteytetyn maakaasun
  , vedyn ja ammoniakin
  tankkauspisteiden lukumäärä TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon meri- ja sisävesisatamissa; |
| --- | --- |

e)

nesteytetyn maakaasun
  , vedyn ja ammoniakin
  tankkauspisteiden lukumäärä TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon meri- ja sisävesisatamissa;

, vedyn ja ammoniakin

Tarkistus 225

Tarkistus 225

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 4 kohta – j a alakohta (uusi)

15 artikla – 4 kohta – j a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | j a) | sellaisten yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden lukumäärä, jotka on osittain tarkoitettu suljetuille kalustokokonaisuuksille, mukaan lukien julkinen liikenne ja autojen yhteiskäyttö; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

j a)

j a)

sellaisten yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden lukumäärä, jotka on osittain tarkoitettu suljetuille kalustokokonaisuuksille, mukaan lukien julkinen liikenne ja autojen yhteiskäyttö;

sellaisten yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden lukumäärä, jotka on osittain tarkoitettu suljetuille kalustokokonaisuuksille, mukaan lukien julkinen liikenne ja autojen yhteiskäyttö;

Tarkistus 226

Tarkistus 226

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 4 kohta – j b alakohta (uusi)

15 artikla – 4 kohta – j b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | j b) | vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri syrjäisimmillä alueilla ja saarilla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

j b)

j b)

vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri syrjäisimmillä alueilla ja saarilla.

vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri syrjäisimmillä alueilla ja saarilla.

Tarkistus 227

Tarkistus 227

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 4 a kohta (uusi)

15 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 1 päivään tammikuuta 2030 mennessä ja aina kolmen vuoden välein vuoteen 2050 asti kertomuksen tämän asetuksen toimintaa koskevan arvioinnin tuloksista painottaen tämän asetuksen vaikutuksia sisämarkkinoiden toimintaan, asianomaisten alojen kilpailukykyyn ja hiilivuodon suuruuteen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 1 päivään tammikuuta 2030 mennessä ja aina kolmen vuoden välein vuoteen 2050 asti kertomuksen tämän asetuksen toimintaa koskevan arvioinnin tuloksista painottaen tämän asetuksen vaikutuksia sisämarkkinoiden toimintaan, asianomaisten alojen kilpailukykyyn ja hiilivuodon suuruuteen.

Tarkistus 228

Tarkistus 228

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 4 b kohta (uusi)

15 artikla – 4 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 b.
     
  Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 1 päivään tammikuuta 2030 mennessä ja sen jälkeen viiden vuoden välein vuoteen 2050 asti kertomuksen 55-valmiuspaketin

   (1 a)

  muodostavien asetusten makrotaloudellisen kokonaisvaikutuksen kattavan arvioinnin tuloksista painottaen vaikutuksia unionin kilpailukykyyn, työpaikkojen luomiseen, liikenteen rahtihintoihin, kotitalouksien ostovoimaan ja hiilivuodon suuruuteen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 b.
     
  Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 1 päivään tammikuuta 2030 mennessä ja sen jälkeen viiden vuoden välein vuoteen 2050 asti kertomuksen 55-valmiuspaketin

   (1 a)

  muodostavien asetusten makrotaloudellisen kokonaisvaikutuksen kattavan arvioinnin tuloksista painottaen vaikutuksia unionin kilpailukykyyn, työpaikkojen luomiseen, liikenteen rahtihintoihin, kotitalouksien ostovoimaan ja hiilivuodon suuruuteen.

Tarkistus 229

Tarkistus 229

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 4 c kohta (uusi)

15 artikla – 4 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 c.
     
  Komission harkitsee mahdollisia muutoksia tähän asetukseen sääntelyn yksinkertaistamiseksi. Komission ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on mukauduttava jatkuvasti parhaisiin käytäntöihin perustuviin hallinnollisiin menettelyihin ja toteutettava kaikki toimenpiteet tämän asetuksen täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi pitäen hallinnolliset taakat mahdollisimman vähäisinä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 c.
     
  Komission harkitsee mahdollisia muutoksia tähän asetukseen sääntelyn yksinkertaistamiseksi. Komission ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on mukauduttava jatkuvasti parhaisiin käytäntöihin perustuviin hallinnollisiin menettelyihin ja toteutettava kaikki toimenpiteet tämän asetuksen täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi pitäen hallinnolliset taakat mahdollisimman vähäisinä.

Tarkistus 230

Tarkistus 230

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta

16 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jos tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta raportista tai komission käytettävissä olevista tiedoista käy ilmi, että on vaarana, että jäsenvaltio ei saavuta 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kansallisia tavoitteitaan, komissio
  voi
  antaa asiaa koskevan lausunnon ja pyytää kyseistä jäsenvaltiota toteuttamaan korjaavia toimenpiteitä kansallisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Asianomaisen jäsenvaltion on kolmen kuukauden kuluessa komission lausunnon vastaanottamisesta ilmoitettava komissiolle korjaavat toimenpiteet, jotka se aikoo toteuttaa 3 artiklan 1 kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Korjaaviin toimenpiteisiin on sisällyttävä lisätoimia, jotka jäsenvaltion on toteutettava 3 artiklan 1 kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, sekä selkeä aikataulu toimille, jotta voidaan arvioida vuosittaista edistymistä näiden tavoitteiden saavuttamisessa. Jos komissio katsoo, että korjaavat toimenpiteet ovat riittäviä, asianomaisen jäsenvaltion on päivitettävä viimeisin 14 artiklassa tarkoitettu edistymisraporttinsa näillä korjaavilla toimenpiteillä ja toimitettava se komissiolle. | 2.   Jos tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta raportista tai komission käytettävissä olevista tiedoista käy ilmi, että on vaarana, että jäsenvaltio ei saavuta 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kansallisia tavoitteitaan, komissio antaa asiaa koskevan lausunnon ja pyytää kyseistä jäsenvaltiota toteuttamaan korjaavia toimenpiteitä kansallisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Asianomaisen jäsenvaltion on kolmen kuukauden kuluessa komission lausunnon vastaanottamisesta ilmoitettava komissiolle korjaavat toimenpiteet, jotka se aikoo toteuttaa 3 artiklan 1 kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Korjaaviin toimenpiteisiin on sisällyttävä lisätoimia, jotka jäsenvaltion on toteutettava 3 artiklan 1 kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, sekä selkeä aikataulu toimille, jotta voidaan arvioida vuosittaista edistymistä näiden tavoitteiden saavuttamisessa. Jos komissio katsoo, että korjaavat toimenpiteet ovat riittäviä, asianomaisen jäsenvaltion on päivitettävä viimeisin 14 artiklassa tarkoitettu edistymisraporttinsa näillä korjaavilla toimenpiteillä ja toimitettava se komissiolle.
  Jos komissio katsoo, että korjaavat toimenpiteet eivät ole riittäviä, se harkitsee tarvittavien toimenpiteiden toteuttamista kyseisen jäsenvaltion osalta. Näiden toimenpiteiden on oltava oikeasuhteisia, asianmukaisia ja perussopimusten mukaisia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jos tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta raportista tai komission käytettävissä olevista tiedoista käy ilmi, että on vaarana, että jäsenvaltio ei saavuta 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kansallisia tavoitteitaan, komissio
  voi
  antaa asiaa koskevan lausunnon ja pyytää kyseistä jäsenvaltiota toteuttamaan korjaavia toimenpiteitä kansallisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Asianomaisen jäsenvaltion on kolmen kuukauden kuluessa komission lausunnon vastaanottamisesta ilmoitettava komissiolle korjaavat toimenpiteet, jotka se aikoo toteuttaa 3 artiklan 1 kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Korjaaviin toimenpiteisiin on sisällyttävä lisätoimia, jotka jäsenvaltion on toteutettava 3 artiklan 1 kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, sekä selkeä aikataulu toimille, jotta voidaan arvioida vuosittaista edistymistä näiden tavoitteiden saavuttamisessa. Jos komissio katsoo, että korjaavat toimenpiteet ovat riittäviä, asianomaisen jäsenvaltion on päivitettävä viimeisin 14 artiklassa tarkoitettu edistymisraporttinsa näillä korjaavilla toimenpiteillä ja toimitettava se komissiolle.

2.   Jos tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta raportista tai komission käytettävissä olevista tiedoista käy ilmi, että on vaarana, että jäsenvaltio ei saavuta 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kansallisia tavoitteitaan, komissio antaa asiaa koskevan lausunnon ja pyytää kyseistä jäsenvaltiota toteuttamaan korjaavia toimenpiteitä kansallisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Asianomaisen jäsenvaltion on kolmen kuukauden kuluessa komission lausunnon vastaanottamisesta ilmoitettava komissiolle korjaavat toimenpiteet, jotka se aikoo toteuttaa 3 artiklan 1 kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Korjaaviin toimenpiteisiin on sisällyttävä lisätoimia, jotka jäsenvaltion on toteutettava 3 artiklan 1 kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, sekä selkeä aikataulu toimille, jotta voidaan arvioida vuosittaista edistymistä näiden tavoitteiden saavuttamisessa. Jos komissio katsoo, että korjaavat toimenpiteet ovat riittäviä, asianomaisen jäsenvaltion on päivitettävä viimeisin 14 artiklassa tarkoitettu edistymisraporttinsa näillä korjaavilla toimenpiteillä ja toimitettava se komissiolle.
  Jos komissio katsoo, että korjaavat toimenpiteet eivät ole riittäviä, se harkitsee tarvittavien toimenpiteiden toteuttamista kyseisen jäsenvaltion osalta. Näiden toimenpiteiden on oltava oikeasuhteisia, asianmukaisia ja perussopimusten mukaisia.

Tarkistus 231

Tarkistus 231

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 a kohta (uusi)

16 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Komissio tiedottaa asianmukaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle 2 kohdan mukaisesti toteutetuista toimenpiteistä ja asettaa nämä päätökset julkisesti saataville asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Komissio tiedottaa asianmukaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle 2 kohdan mukaisesti toteutetuista toimenpiteistä ja asettaa nämä päätökset julkisesti saataville asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisesti.

Tarkistus 232

Tarkistus 232

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 1 kohta

17 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   On varmistettava, että saatavilla on merkityksellistä, johdonmukaista ja selkeää tietoa niistä moottoriajoneuvoista, jotka voidaan säännöllisesti tankata markkinoille saatetuilla yksittäisillä polttoaineilla tai ladata latauspisteissä.
  Nämä
  tiedot on annettava moottoriajoneuvojen ohjekirjoissa, tankkaus- ja latauspisteissä, moottoriajoneuvoissa ja moottoriajoneuvojen edustusliikkeissä. Tätä vaatimusta sovelletaan kaikkiin
  18 päivän marraskuuta 2016 jälkeen
  markkinoille saatettuihin moottoriajoneuvoihin ja niiden ohjekirjoihin. | 1.   On varmistettava, että saatavilla on merkityksellistä, johdonmukaista ja selkeää tietoa niistä moottoriajoneuvoista, jotka voidaan säännöllisesti tankata markkinoille saatetuilla yksittäisillä polttoaineilla tai ladata latauspisteissä.
  Tätä varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki moottoriajoneuvoja koskevat
  tiedot
  , jotka ovat merkityksellisiä tässä asetuksessa ja muussa sovellettavassa unionin lainsäädännössä esitettyjen polttoaineiden tai sähköisen latauksen osalta,
  on annettava moottoriajoneuvojen ohjekirjoissa, tankkaus- ja latauspisteissä, moottoriajoneuvoissa ja moottoriajoneuvojen edustusliikkeissä. Tätä vaatimusta sovelletaan kaikkiin markkinoille saatettuihin moottoriajoneuvoihin ja niiden ohjekirjoihin. |
| | Sen vuoksi komissio tarkastelee tarvittaessa uudelleen direktiiviä 1999/94/EY viimeistään vuoden kuluttua tämän asetuksen 24 artiklassa mainitusta päivämäärästä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   On varmistettava, että saatavilla on merkityksellistä, johdonmukaista ja selkeää tietoa niistä moottoriajoneuvoista, jotka voidaan säännöllisesti tankata markkinoille saatetuilla yksittäisillä polttoaineilla tai ladata latauspisteissä.
  Nämä
  tiedot on annettava moottoriajoneuvojen ohjekirjoissa, tankkaus- ja latauspisteissä, moottoriajoneuvoissa ja moottoriajoneuvojen edustusliikkeissä. Tätä vaatimusta sovelletaan kaikkiin
  18 päivän marraskuuta 2016 jälkeen
  markkinoille saatettuihin moottoriajoneuvoihin ja niiden ohjekirjoihin.

1.   On varmistettava, että saatavilla on merkityksellistä, johdonmukaista ja selkeää tietoa niistä moottoriajoneuvoista, jotka voidaan säännöllisesti tankata markkinoille saatetuilla yksittäisillä polttoaineilla tai ladata latauspisteissä.
  Tätä varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki moottoriajoneuvoja koskevat
  tiedot
  , jotka ovat merkityksellisiä tässä asetuksessa ja muussa sovellettavassa unionin lainsäädännössä esitettyjen polttoaineiden tai sähköisen latauksen osalta,
  on annettava moottoriajoneuvojen ohjekirjoissa, tankkaus- ja latauspisteissä, moottoriajoneuvoissa ja moottoriajoneuvojen edustusliikkeissä. Tätä vaatimusta sovelletaan kaikkiin markkinoille saatettuihin moottoriajoneuvoihin ja niiden ohjekirjoihin.

Sen vuoksi komissio tarkastelee tarvittaessa uudelleen direktiiviä 1999/94/EY viimeistään vuoden kuluttua tämän asetuksen 24 artiklassa mainitusta päivämäärästä.

Sen vuoksi komissio tarkastelee tarvittaessa uudelleen direktiiviä 1999/94/EY viimeistään vuoden kuluttua tämän asetuksen 24 artiklassa mainitusta päivämäärästä.

Tarkistus 233

Tarkistus 233

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 2 kohta – johdantokappale

17 artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen ja infrastruktuurien yhteensopivuuden sekä polttoaineiden ja ajoneuvojen yhteensopivuus on ilmoitettava liitteessä II olevassa 9.1 ja 9.2 kohdassa tarkoitettujen teknisten eritelmien mukaisesti. Jos tällaisissa standardeissa viitataan graafiseen merkintään, kuten värikoodijärjestelmään, kyseisen graafisen merkinnän on oltava yksinkertainen ja helposti ymmärrettävä ja se on asetettava esille selkeästi näkyvällä tavalla: | 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen ja infrastruktuurien yhteensopivuuden sekä polttoaineiden ja ajoneuvojen yhteensopivuus on ilmoitettava liitteessä II olevassa 9.1 ja 9.2 kohdassa tarkoitettujen teknisten eritelmien mukaisesti.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  jos tällaisissa standardeissa viitataan graafiseen merkintään, kuten värikoodijärjestelmään, kyseisen graafisen merkinnän on oltava yksinkertainen ja helposti ymmärrettävä ja se on asetettava esille selkeästi näkyvällä tavalla: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen ja infrastruktuurien yhteensopivuuden sekä polttoaineiden ja ajoneuvojen yhteensopivuus on ilmoitettava liitteessä II olevassa 9.1 ja 9.2 kohdassa tarkoitettujen teknisten eritelmien mukaisesti. Jos tällaisissa standardeissa viitataan graafiseen merkintään, kuten värikoodijärjestelmään, kyseisen graafisen merkinnän on oltava yksinkertainen ja helposti ymmärrettävä ja se on asetettava esille selkeästi näkyvällä tavalla:

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen ja infrastruktuurien yhteensopivuuden sekä polttoaineiden ja ajoneuvojen yhteensopivuus on ilmoitettava liitteessä II olevassa 9.1 ja 9.2 kohdassa tarkoitettujen teknisten eritelmien mukaisesti.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  jos tällaisissa standardeissa viitataan graafiseen merkintään, kuten värikoodijärjestelmään, kyseisen graafisen merkinnän on oltava yksinkertainen ja helposti ymmärrettävä ja se on asetettava esille selkeästi näkyvällä tavalla:

Tarkistus 234

Tarkistus 234

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 2 kohta – a alakohta

17 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | vastaaviin jakelulaitteisiin ja niiden suuttimiin kaikissa tankkauspisteissä siitä päivästä alkaen, jolloin polttoaineita saatetaan markkinoille;
  tai |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

vastaaviin jakelulaitteisiin ja niiden suuttimiin kaikissa tankkauspisteissä siitä päivästä alkaen, jolloin polttoaineita saatetaan markkinoille;
  tai

tai

| a) | vastaaviin jakelulaitteisiin ja niiden suuttimiin kaikissa tankkauspisteissä siitä päivästä alkaen, jolloin polttoaineita saatetaan markkinoille;
  ja |
| --- | --- |

a)

vastaaviin jakelulaitteisiin ja niiden suuttimiin kaikissa tankkauspisteissä siitä päivästä alkaen, jolloin polttoaineita saatetaan markkinoille;
  ja

ja

Tarkistus 235

Tarkistus 235

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 2 kohta – b alakohta

17 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | 18 päivän marraskuuta 2016 jälkeen
  markkinoille saatettujen moottoriajoneuvojen osalta kyseisen polttoaineen kanssa suositeltujen ja yhteensopivien moottoriajoneuvojen polttoainesäiliöiden kaikkien täyttöaukkojen kohdalle tai välittömään läheisyyteen ja moottoriajoneuvojen ohjekirjoihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

18 päivän marraskuuta 2016 jälkeen
  markkinoille saatettujen moottoriajoneuvojen osalta kyseisen polttoaineen kanssa suositeltujen ja yhteensopivien moottoriajoneuvojen polttoainesäiliöiden kaikkien täyttöaukkojen kohdalle tai välittömään läheisyyteen ja moottoriajoneuvojen ohjekirjoihin.

18 päivän marraskuuta 2016 jälkeen

| b) | markkinoille saatettujen moottoriajoneuvojen osalta kyseisen polttoaineen kanssa suositeltujen ja yhteensopivien moottoriajoneuvojen polttoainesäiliöiden kaikkien täyttöaukkojen kohdalle tai välittömään läheisyyteen ja moottoriajoneuvojen ohjekirjoihin. |
| --- | --- |

b)

markkinoille saatettujen moottoriajoneuvojen osalta kyseisen polttoaineen kanssa suositeltujen ja yhteensopivien moottoriajoneuvojen polttoainesäiliöiden kaikkien täyttöaukkojen kohdalle tai välittömään läheisyyteen ja moottoriajoneuvojen ohjekirjoihin.

Tarkistus 236

Tarkistus 236

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 3 kohta

17 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Esitettäessä polttoaineiden hintoja polttoaineiden jakeluasemalla
  on
  tarpeen mukaan
  esitettävä
  tiedotustarkoituksessa asiaankuuluvia yksikköhintoja koskeva vertailu erityisesti sähkön ja vedyn osalta liitteessä II olevassa 9.3 kohdassa tarkoitettua vaihtoehtoisten polttoaineiden yksikköhintojen vertailua koskevaa yhteistä menetelmää noudattaen. | 3.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  esitettäessä polttoaineiden hintoja polttoaineiden jakeluasemalla
  esitetään
  tarpeen mukaan tiedotustarkoituksessa asiaankuuluvia yksikköhintoja koskeva vertailu erityisesti sähkön ja vedyn osalta liitteessä II olevassa 9.3 kohdassa tarkoitettua vaihtoehtoisten polttoaineiden yksikköhintojen vertailua koskevaa yhteistä menetelmää noudattaen.
  Sähkön kertalatauksessa ja vedyn kertatankkauksessa hinta on ilmoitettava myös kilowattituntia ja kiloa kohti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Esitettäessä polttoaineiden hintoja polttoaineiden jakeluasemalla
  on
  tarpeen mukaan
  esitettävä
  tiedotustarkoituksessa asiaankuuluvia yksikköhintoja koskeva vertailu erityisesti sähkön ja vedyn osalta liitteessä II olevassa 9.3 kohdassa tarkoitettua vaihtoehtoisten polttoaineiden yksikköhintojen vertailua koskevaa yhteistä menetelmää noudattaen.

3.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  esitettäessä polttoaineiden hintoja polttoaineiden jakeluasemalla
  esitetään
  tarpeen mukaan tiedotustarkoituksessa asiaankuuluvia yksikköhintoja koskeva vertailu erityisesti sähkön ja vedyn osalta liitteessä II olevassa 9.3 kohdassa tarkoitettua vaihtoehtoisten polttoaineiden yksikköhintojen vertailua koskevaa yhteistä menetelmää noudattaen.
  Sähkön kertalatauksessa ja vedyn kertatankkauksessa hinta on ilmoitettava myös kilowattituntia ja kiloa kohti.

Tarkistus 237

Tarkistus 237

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta – johdantokappale

18 artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Yleisesti saatavilla olevien lataus- ja tankkauspisteiden ylläpitäjien tai, näiden toimijoiden välisten järjestelyjen mukaisesti, kyseisten pisteiden omistajien on varmistettava, että niiden ylläpitämästä vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurista on saatavilla staattista ja dynaamista tietoa ja että kyseiset tiedot ovat saatavilla kansallisten yhteyspisteiden kautta maksutta. Saataville on asetettava seuraavat tietotyypit: | 2.   Yleisesti saatavilla olevien lataus- ja tankkauspisteiden ylläpitäjien tai, näiden toimijoiden välisten järjestelyjen mukaisesti, kyseisten pisteiden omistajien on varmistettava, että niiden ylläpitämästä vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurista on saatavilla staattista ja dynaamista tietoa ja että kyseiset tiedot ovat saatavilla kansallisten yhteyspisteiden kautta maksutta.
  Näin tehdessään kyseisten ylläpitäjien on myös varmistettava kyberturvallisuuden, tietosuojan ja turvallisuuden korkein mahdollinen taso erityisesti todentamis-, laskutus- ja maksuprosesseissa. Kyseisten ylläpitäjien on tarvittaessa noudatettava toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa annetun direktiivin (NIS2-direktiivi) säännöksiä.
  Saataville on asetettava seuraavat tietotyypit: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Yleisesti saatavilla olevien lataus- ja tankkauspisteiden ylläpitäjien tai, näiden toimijoiden välisten järjestelyjen mukaisesti, kyseisten pisteiden omistajien on varmistettava, että niiden ylläpitämästä vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurista on saatavilla staattista ja dynaamista tietoa ja että kyseiset tiedot ovat saatavilla kansallisten yhteyspisteiden kautta maksutta. Saataville on asetettava seuraavat tietotyypit:

2.   Yleisesti saatavilla olevien lataus- ja tankkauspisteiden ylläpitäjien tai, näiden toimijoiden välisten järjestelyjen mukaisesti, kyseisten pisteiden omistajien on varmistettava, että niiden ylläpitämästä vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurista on saatavilla staattista ja dynaamista tietoa ja että kyseiset tiedot ovat saatavilla kansallisten yhteyspisteiden kautta maksutta.
  Näin tehdessään kyseisten ylläpitäjien on myös varmistettava kyberturvallisuuden, tietosuojan ja turvallisuuden korkein mahdollinen taso erityisesti todentamis-, laskutus- ja maksuprosesseissa. Kyseisten ylläpitäjien on tarvittaessa noudatettava toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa annetun direktiivin (NIS2-direktiivi) säännöksiä.
  Saataville on asetettava seuraavat tietotyypit:

Tarkistus 238

Tarkistus 238

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta – a alakohta – i alakohta

18 artikla – 2 kohta – a alakohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | lataus- tai tankkauspisteen maantieteellinen sijainti, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

lataus- tai tankkauspisteen maantieteellinen sijainti,

| i) | lataus- tai tankkauspisteen maantieteellinen sijainti
  ja mahdollisuuksien mukaan tiedot lepotiloista ja elintarviketarjonnasta sen läheisyydessä
  , |
| --- | --- |

i)

lataus- tai tankkauspisteen maantieteellinen sijainti
  ja mahdollisuuksien mukaan tiedot lepotiloista ja elintarviketarjonnasta sen läheisyydessä
  ,

ja mahdollisuuksien mukaan tiedot lepotiloista ja elintarviketarjonnasta sen läheisyydessä

Tarkistus 239

Tarkistus 239

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta – a alakohta – i a alakohta (uusi)

18 artikla – 2 kohta – a alakohta – i a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | i a) | tilat, jotka suojaavat sateelta tai muilta ankarilta sääoloilta, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i a)

i a)

tilat, jotka suojaavat sateelta tai muilta ankarilta sääoloilta,

tilat, jotka suojaavat sateelta tai muilta ankarilta sääoloilta,

Tarkistus 240

Tarkistus 240

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta – a alakohta – i b alakohta (uusi)

18 artikla – 2 kohta – a alakohta – i b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | i b) | valaistus yöaikaan tapahtuvan latauksen aikana, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i b)

i b)

valaistus yöaikaan tapahtuvan latauksen aikana,

valaistus yöaikaan tapahtuvan latauksen aikana,

Tarkistus 241

Tarkistus 241

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta – b alakohta – ii alakohta

18 artikla – 2 kohta – b alakohta – ii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ii) | liitännän tyyppi, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii)

liitännän tyyppi,

| ii) | liitännän tyyppi
  ja saatavuus
  , |
| --- | --- |

ii)

liitännän tyyppi
  ja saatavuus
  ,

ja saatavuus

Tarkistus 242

Tarkistus 242

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta – b alakohta – iv alakohta

18 artikla – 2 kohta – b alakohta – iv alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iv) | antoteho (kW), |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iv)

antoteho (kW),

| iv) | kokonaisantoteho
  (kW)
  ja yksilöllinen enimmäisantoteho
  , |
| --- | --- |

iv)

kokonaisantoteho
  (kW)
  ja yksilöllinen enimmäisantoteho
  ,

kokonaisantoteho

ja yksilöllinen enimmäisantoteho

Tarkistus 243

Tarkistus 243

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta – b alakohta – iv a alakohta (uusi)

18 artikla – 2 kohta – b alakohta – iv a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iv a) | soveltuvuus raskaille hyötyajoneuvoille, mukaan lukien lataus- ja tankkauspisteiden käyttöä koskevat korkeus-, pituus- ja leveysrajoitukset. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iv a)

iv a)

soveltuvuus raskaille hyötyajoneuvoille, mukaan lukien lataus- ja tankkauspisteiden käyttöä koskevat korkeus-, pituus- ja leveysrajoitukset.

soveltuvuus raskaille hyötyajoneuvoille, mukaan lukien lataus- ja tankkauspisteiden käyttöä koskevat korkeus-, pituus- ja leveysrajoitukset.

Tarkistus 244

Tarkistus 244

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta – c alakohta – ii alakohta

18 artikla – 2 kohta – c alakohta – ii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ii) | saatavuus (käytössä/ei käytössä), |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii)

saatavuus (käytössä/ei käytössä),

| ii) | saatavuus (käytössä/ei käytössä),
  saatavillaoloaste sopivaa aikayksikköä kohti (päivä/tunnit), |
| --- | --- |

ii)

saatavuus (käytössä/ei käytössä),
  saatavillaoloaste sopivaa aikayksikköä kohti (päivä/tunnit),

saatavillaoloaste sopivaa aikayksikköä kohti (päivä/tunnit),

Tarkistus 245

Tarkistus 245

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta – c alakohta – iii a alakohta (uusi)

18 artikla – 2 kohta – c alakohta – iii a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iii a) | uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus ja kasvihuonekaasupäästöt latauspisteissä tarjotusta sähköstä, jos tiedot ovat saatavilla, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii a)

iii a)

uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus ja kasvihuonekaasupäästöt latauspisteissä tarjotusta sähköstä, jos tiedot ovat saatavilla,

uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus ja kasvihuonekaasupäästöt latauspisteissä tarjotusta sähköstä, jos tiedot ovat saatavilla,

Tarkistus 246

Tarkistus 246

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta – c alakohta – iii b alakohta (uusi)

18 artikla – 2 kohta – c alakohta – iii b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iii b) | mahdollisuus kaksisuuntaiseen lataukseen (kyllä/ei), |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii b)

iii b)

mahdollisuus kaksisuuntaiseen lataukseen (kyllä/ei),

mahdollisuus kaksisuuntaiseen lataukseen (kyllä/ei),

Tarkistus 247

Tarkistus 247

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta – c alakohta – iii c alakohta (uusi)

18 artikla – 2 kohta – c alakohta – iii c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iii c) | älylatausvalmius, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii c)

iii c)

älylatausvalmius,

älylatausvalmius,

Tarkistus 248

Tarkistus 248

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta – c alakohta – iii d alakohta (uusi)

18 artikla – 2 kohta – c alakohta – iii d alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iii d) | hyväksytyt maksutavat, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii d)

iii d)

hyväksytyt maksutavat,

hyväksytyt maksutavat,

Tarkistus 249

Tarkistus 249

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta – c alakohta – iii e alakohta (uusi)

18 artikla – 2 kohta – c alakohta – iii e alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iii e) | tarvittaessa pysäköinnin hinta ja aikaraja, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii e)

iii e)

tarvittaessa pysäköinnin hinta ja aikaraja,

tarvittaessa pysäköinnin hinta ja aikaraja,

Tarkistus 250

Tarkistus 250

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

18 artikla – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | näytöllä saatavilla olevat kielet, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

näytöllä saatavilla olevat kielet,

näytöllä saatavilla olevat kielet,

Tarkistus 251

Tarkistus 251

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta – 1 a alakohta (uusi)

18 artikla – 2 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Yleisesti saatavilla olevien lataus- ja tankkauspisteiden ylläpitäjät tai, näiden toimijoiden välisten järjestelyjen mukaisesti, kyseisten pisteiden omistajat eivät – noudattaen kuitenkin asiaa koskevaa unionin oikeutta – ole velvollisia antamaan staattisia tai dynaamisia tietoja, jos niiden myötä paljastuisi yrityksen luottamuksellisia tietoja, jotka saattavat vaarantaa yrityksen intressin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Yleisesti saatavilla olevien lataus- ja tankkauspisteiden ylläpitäjät tai, näiden toimijoiden välisten järjestelyjen mukaisesti, kyseisten pisteiden omistajat eivät – noudattaen kuitenkin asiaa koskevaa unionin oikeutta – ole velvollisia antamaan staattisia tai dynaamisia tietoja, jos niiden myötä paljastuisi yrityksen luottamuksellisia tietoja, jotka saattavat vaarantaa yrityksen intressin.

Yleisesti saatavilla olevien lataus- ja tankkauspisteiden ylläpitäjät tai, näiden toimijoiden välisten järjestelyjen mukaisesti, kyseisten pisteiden omistajat eivät – noudattaen kuitenkin asiaa koskevaa unionin oikeutta – ole velvollisia antamaan staattisia tai dynaamisia tietoja, jos niiden myötä paljastuisi yrityksen luottamuksellisia tietoja, jotka saattavat vaarantaa yrityksen intressin.

Tarkistus 252

Tarkistus 252

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 3 kohta

18 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tiedot ovat avoimesti ja syrjimättömästi kaikkien sidosryhmien saatavilla jäsenvaltion kansallisen yhteyspisteen kautta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/40/EU (67) mukaisesti. | 3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava
  noudattaen asiaa koskevaa unionin oikeutta
  , että tiedot
  , lukuun ottamatta yritysten luottamuksellisia tietoja, jotka saattavat vaarantaa yrityksen intressin,
  ovat avoimesti ja syrjimättömästi kaikkien sidosryhmien saatavilla jäsenvaltion kansallisen yhteyspisteen kautta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/40/EU (67) mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tiedot ovat avoimesti ja syrjimättömästi kaikkien sidosryhmien saatavilla jäsenvaltion kansallisen yhteyspisteen kautta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/40/EU (67) mukaisesti.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava
  noudattaen asiaa koskevaa unionin oikeutta
  , että tiedot
  , lukuun ottamatta yritysten luottamuksellisia tietoja, jotka saattavat vaarantaa yrityksen intressin,
  ovat avoimesti ja syrjimättömästi kaikkien sidosryhmien saatavilla jäsenvaltion kansallisen yhteyspisteen kautta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/40/EU (67) mukaisesti.

Tarkistus 253

Tarkistus 253

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 3 a kohta (uusi)

18 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Komissio perustaa 31 päivään joulukuuta 2026 mennessä yhteisen eurooppalaisen yhteyspisteen vaihtoehtoisia polttoaineita koskevia tietoja varten. Näin tehdessään komissio varmistaa, että direktiivin XX-XXX [ITS-direktiivi] ja multimodaalisen liikkuvuuden digitaalipalveluista annetun asetuksen XX-XXX säännöksiä noudatetaan kaikilta osin. Yhteisen eurooppalaisen yhteyspisteen on perustuttava täysin kansallisiin yhteyspisteisiin ja yhdistettävä ne toisiinsa. Sen on tarjottava pääsy kaikkiin kansallisten yhteyspisteiden saataville asetettuihin tietoihin ja varmistettava, että ne ovat julkisesti ja syrjimättömästi loppukäyttäjien, muiden markkinaosapuolten ja palveluntarjoajien saatavilla näiden käyttöön edellyttäen, että tietosuojavaatimuksia noudatetaan. Komissio varmistaa, että yhteinen eurooppalainen yhteyspiste asetetaan yleisön saataville ja se on helposti käytettävissä, esimerkiksi luomalla tarkoitukseen suunnitellun verkkoportaalin. Komissio varmistaa, että yhteisessä eurooppalaisessa yhteyspisteessä olevat tankkaus- ja latauspisteiden saatavuutta ja esteettömyyttä koskevat tiedot, mukaan lukien odotusajat ja jäljellä olevien vaihtoehtoisten polttoaineiden kapasiteetti, ovat saatavilla yleisesti saatavilla olevan, ajantasaisen, käyttäjäystävällisen ja monikielisen rajapinnan kautta EU:n tasolla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Komissio perustaa 31 päivään joulukuuta 2026 mennessä yhteisen eurooppalaisen yhteyspisteen vaihtoehtoisia polttoaineita koskevia tietoja varten. Näin tehdessään komissio varmistaa, että direktiivin XX-XXX [ITS-direktiivi] ja multimodaalisen liikkuvuuden digitaalipalveluista annetun asetuksen XX-XXX säännöksiä noudatetaan kaikilta osin. Yhteisen eurooppalaisen yhteyspisteen on perustuttava täysin kansallisiin yhteyspisteisiin ja yhdistettävä ne toisiinsa. Sen on tarjottava pääsy kaikkiin kansallisten yhteyspisteiden saataville asetettuihin tietoihin ja varmistettava, että ne ovat julkisesti ja syrjimättömästi loppukäyttäjien, muiden markkinaosapuolten ja palveluntarjoajien saatavilla näiden käyttöön edellyttäen, että tietosuojavaatimuksia noudatetaan. Komissio varmistaa, että yhteinen eurooppalainen yhteyspiste asetetaan yleisön saataville ja se on helposti käytettävissä, esimerkiksi luomalla tarkoitukseen suunnitellun verkkoportaalin. Komissio varmistaa, että yhteisessä eurooppalaisessa yhteyspisteessä olevat tankkaus- ja latauspisteiden saatavuutta ja esteettömyyttä koskevat tiedot, mukaan lukien odotusajat ja jäljellä olevien vaihtoehtoisten polttoaineiden kapasiteetti, ovat saatavilla yleisesti saatavilla olevan, ajantasaisen, käyttäjäystävällisen ja monikielisen rajapinnan kautta EU:n tasolla.

Tarkistus 254

Tarkistus 254

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 3 b kohta (uusi)

18 artikla – 3 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 b.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden kansalliset yhteyspisteet mahdollistavat automaattisen ja yhdenmukaisen tiedonsiirron yhteisen eurooppalaisen yhteyspisteen ja yleisesti saatavilla olevien lataus- ja tankkauspisteiden ylläpitäjien kanssa 4 kohdan mukaisesti vahvistettavien menettelyjen ja teknisten vaatimusten mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 b.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden kansalliset yhteyspisteet mahdollistavat automaattisen ja yhdenmukaisen tiedonsiirron yhteisen eurooppalaisen yhteyspisteen ja yleisesti saatavilla olevien lataus- ja tankkauspisteiden ylläpitäjien kanssa 4 kohdan mukaisesti vahvistettavien menettelyjen ja teknisten vaatimusten mukaisesti.

Tarkistus 255

Tarkistus 255

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 4 kohta – johdantokappale

18 artikla – 4 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Siirretään komissiolle valta antaa
  17
   artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla: | 4.   Siirretään komissiolle valta antaa
  20
   artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Siirretään komissiolle valta antaa
  17
   artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla:

4.   Siirretään komissiolle valta antaa
  20
   artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla:

Tarkistus 256

Tarkistus 256

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 4 kohta – c alakohta

18 artikla – 4 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | vahvistetaan yksityiskohtaiset menettelyt 2 kohdassa edellytettyjen tietojen tuottamista ja siirtoa varten. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

vahvistetaan yksityiskohtaiset menettelyt 2 kohdassa edellytettyjen tietojen tuottamista ja siirtoa varten.

| c) | vahvistetaan yksityiskohtaiset menettelyt
  ja tekniset vaatimukset
  2
  , 3 a ja 3 b
   kohdassa edellytettyjen tietojen
  yhdenmukaista eurooppalaista
  tuottamista ja siirtoa varten. |
| --- | --- |

c)

vahvistetaan yksityiskohtaiset menettelyt
  ja tekniset vaatimukset
  2
  , 3 a ja 3 b
   kohdassa edellytettyjen tietojen
  yhdenmukaista eurooppalaista
  tuottamista ja siirtoa varten.

ja tekniset vaatimukset

, 3 a ja 3 b

yhdenmukaista eurooppalaista

Tarkistus 257

Tarkistus 257

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 3 a kohta (uusi)

19 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Yleisesti saatavilla olevien ammoniakin tankkauspisteiden, jotka otetaan käyttöön tai uusitaan [tämän asetuksen voimaantulopäivästä] alkaen, on oltava liitteessä II olevassa 7.1 ja 7.2 kohdassa vahvistettujen teknisten eritelmien mukaisia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Yleisesti saatavilla olevien ammoniakin tankkauspisteiden, jotka otetaan käyttöön tai uusitaan [tämän asetuksen voimaantulopäivästä] alkaen, on oltava liitteessä II olevassa 7.1 ja 7.2 kohdassa vahvistettujen teknisten eritelmien mukaisia.

Tarkistus 258

Tarkistus 258

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 7 kohta – johdantokappale

19 artikla – 7 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Siirretään komissiolle valta antaa
  17
   artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla: | 7.   Siirretään komissiolle valta antaa
  20
   artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.   Siirretään komissiolle valta antaa
  17
   artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla:

7.   Siirretään komissiolle valta antaa
  20
   artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla:

Tarkistus 259

Tarkistus 259

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 7 kohta – b alakohta

19 artikla – 7 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | muutetaan liitettä II päivittämällä viittaukset standardeihin, joihin viitataan kyseisessä liitteessä vahvistetuissa teknisissä eritelmissä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

muutetaan liitettä II päivittämällä viittaukset standardeihin, joihin viitataan kyseisessä liitteessä vahvistetuissa teknisissä eritelmissä.

| b) | muutetaan liitettä II päivittämällä viittaukset standardeihin, joihin viitataan kyseisessä liitteessä vahvistetuissa teknisissä eritelmissä
  , viimeistään kuuden kuukauden kuluttua niiden teknisestä hyväksymisestä
  . |
| --- | --- |

b)

muutetaan liitettä II päivittämällä viittaukset standardeihin, joihin viitataan kyseisessä liitteessä vahvistetuissa teknisissä eritelmissä
  , viimeistään kuuden kuukauden kuluttua niiden teknisestä hyväksymisestä
  .

, viimeistään kuuden kuukauden kuluttua niiden teknisestä hyväksymisestä

Tarkistus 260

Tarkistus 260

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 a artikla (uusi)

21 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 21 a artikla




  Kompensoiva sääntelyn vähentäminen




  Komissio esittää viimeistään vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta ja ”yksi sisään, yksi ulos” -periaatteen soveltamisesta antamansa tiedonannon

   (1 a)

  mukaisesti ehdotuksia tämän asetuksen aiheuttaman sääntelytaakan kompensoimiseksi muuttamalla tai kumoamalla muissa unionin säädöksissä olevia säännöksiä, joista koituu säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia asianomaisilla aloilla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

21 a artikla

Kompensoiva sääntelyn vähentäminen

Komissio esittää viimeistään vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta ja ”yksi sisään, yksi ulos” -periaatteen soveltamisesta antamansa tiedonannon

   (1 a)

  mukaisesti ehdotuksia tämän asetuksen aiheuttaman sääntelytaakan kompensoimiseksi muuttamalla tai kumoamalla muissa unionin säädöksissä olevia säännöksiä, joista koituu säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia asianomaisilla aloilla.

Tarkistus 261

Tarkistus 261

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 1 kohta

22 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio tarkastelee uudelleen tätä asetusta 31 päivään joulukuuta 2026 mennessä
  sekä tekee tarvittaessa
  ehdotuksen
  sen
  muuttamisesta. | Komissio seuraa asetuksen täytäntöönpanon edistymistä.
  Komissio tarkastelee uudelleen tätä asetusta 31 päivään joulukuuta 2026 mennessä
  kiinnittäen erityistä huomiota tässä asetuksessa vahvistettujen tavoitteiden ja infrastruktuurivaatimusten asianmukaisuuteen. Jos komissio toteaa, että yksi tai useampi säännös ei enää ole asianmukainen tai että uutta teknologiaa on kehitetty, se tekee
  ehdotuksen
  tämän asetuksen
  muuttamisesta.
  Osana tätä uudelleentarkastelua komissio harkitsee erityisesti seuraavaa: |
| | — | alennetaan tämän asetuksen 9 artiklassa säädetyn bruttovetoisuuden kynnysarvo neljäänsataan sekä ulotetaan nämä säännökset koskemaan myös kaikkia muita asetuksen XXXX-XXX (FuelEU Maritime) soveltamisalaan kuuluvia alustyyppejä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio tarkastelee uudelleen tätä asetusta 31 päivään joulukuuta 2026 mennessä
  sekä tekee tarvittaessa
  ehdotuksen
  sen
  muuttamisesta.

sekä tekee tarvittaessa

sen

Komissio seuraa asetuksen täytäntöönpanon edistymistä.
  Komissio tarkastelee uudelleen tätä asetusta 31 päivään joulukuuta 2026 mennessä
  kiinnittäen erityistä huomiota tässä asetuksessa vahvistettujen tavoitteiden ja infrastruktuurivaatimusten asianmukaisuuteen. Jos komissio toteaa, että yksi tai useampi säännös ei enää ole asianmukainen tai että uutta teknologiaa on kehitetty, se tekee
  ehdotuksen
  tämän asetuksen
  muuttamisesta.
  Osana tätä uudelleentarkastelua komissio harkitsee erityisesti seuraavaa:

Komissio seuraa asetuksen täytäntöönpanon edistymistä.

kiinnittäen erityistä huomiota tässä asetuksessa vahvistettujen tavoitteiden ja infrastruktuurivaatimusten asianmukaisuuteen. Jos komissio toteaa, että yksi tai useampi säännös ei enää ole asianmukainen tai että uutta teknologiaa on kehitetty, se tekee

tämän asetuksen

Osana tätä uudelleentarkastelua komissio harkitsee erityisesti seuraavaa:

—

alennetaan tämän asetuksen 9 artiklassa säädetyn bruttovetoisuuden kynnysarvo neljäänsataan sekä ulotetaan nämä säännökset koskemaan myös kaikkia muita asetuksen XXXX-XXX (FuelEU Maritime) soveltamisalaan kuuluvia alustyyppejä;

alennetaan tämän asetuksen 9 artiklassa säädetyn bruttovetoisuuden kynnysarvo neljäänsataan sekä ulotetaan nämä säännökset koskemaan myös kaikkia muita asetuksen XXXX-XXX (FuelEU Maritime) soveltamisalaan kuuluvia alustyyppejä;

| — | sisällytetään tähän asetukseen asianmukaiset tavoitteet infrastruktuurille, jota tarvitaan sähkö- ja vetykäyttövoimaisten ilma-alusten voimanlähteenä; |
| --- | --- |

—

sisällytetään tähän asetukseen asianmukaiset tavoitteet infrastruktuurille, jota tarvitaan sähkö- ja vetykäyttövoimaisten ilma-alusten voimanlähteenä;

sisällytetään tähän asetukseen asianmukaiset tavoitteet infrastruktuurille, jota tarvitaan sähkö- ja vetykäyttövoimaisten ilma-alusten voimanlähteenä;

| — | sähkötiejärjestelmien, kuten kontaktittoman induktiivisen latauksen tai ajojohdinteknologian, teknologinen kehitys ja se, voiko tällaisen infrastruktuurin käyttöönotto vaikuttaa yleisesti saatavilla olevan latausinfrastruktuurin käyttöönottoon, ja tarvittaessa tämän asetuksen latausinfrastruktuurin käyttöönottotavoitteisiin edellytettävät mukautukset. Osana tätä arviointia komissio tarkastelee erityisesti jäsenvaltioiden mahdollisuutta ottaa sähkötiejärjestelmät huomioon 3 artiklassa kevyille hyötyajoneuvoille ja 4 artiklassa raskaille hyötyajoneuvoille vahvistettujen kokonaisantotehoa koskevien tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

—

sähkötiejärjestelmien, kuten kontaktittoman induktiivisen latauksen tai ajojohdinteknologian, teknologinen kehitys ja se, voiko tällaisen infrastruktuurin käyttöönotto vaikuttaa yleisesti saatavilla olevan latausinfrastruktuurin käyttöönottoon, ja tarvittaessa tämän asetuksen latausinfrastruktuurin käyttöönottotavoitteisiin edellytettävät mukautukset. Osana tätä arviointia komissio tarkastelee erityisesti jäsenvaltioiden mahdollisuutta ottaa sähkötiejärjestelmät huomioon 3 artiklassa kevyille hyötyajoneuvoille ja 4 artiklassa raskaille hyötyajoneuvoille vahvistettujen kokonaisantotehoa koskevien tavoitteiden saavuttamisessa.

sähkötiejärjestelmien, kuten kontaktittoman induktiivisen latauksen tai ajojohdinteknologian, teknologinen kehitys ja se, voiko tällaisen infrastruktuurin käyttöönotto vaikuttaa yleisesti saatavilla olevan latausinfrastruktuurin käyttöönottoon, ja tarvittaessa tämän asetuksen latausinfrastruktuurin käyttöönottotavoitteisiin edellytettävät mukautukset. Osana tätä arviointia komissio tarkastelee erityisesti jäsenvaltioiden mahdollisuutta ottaa sähkötiejärjestelmät huomioon 3 artiklassa kevyille hyötyajoneuvoille ja 4 artiklassa raskaille hyötyajoneuvoille vahvistettujen kokonaisantotehoa koskevien tavoitteiden saavuttamisessa.

Tarkistus 262

Tarkistus 262

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 1 kohta – 1 alakohta – a alakohta – johdantokappale

Liite I – 1 kohta – 1 alakohta – a alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | ennusteet, jotka koskevat ajoneuvojen käyttöönottoa 31. joulukuuta 2025, 2030 ja 2035 mennessä seuraavien osalta: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

ennusteet, jotka koskevat ajoneuvojen käyttöönottoa 31. joulukuuta 2025, 2030 ja 2035 mennessä seuraavien osalta:

| a) | ennusteet, jotka koskevat ajoneuvojen käyttöönottoa 31. joulukuuta 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  ja 2035 mennessä seuraavien osalta: |
| --- | --- |

a)

ennusteet, jotka koskevat ajoneuvojen käyttöönottoa 31. joulukuuta 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  ja 2035 mennessä seuraavien osalta:

2027,

, 2032

Tarkistus 263

Tarkistus 263

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta – johdantokappale

Liite I – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | tavoitteet 31. joulukuuta 2025, 2030 ja 2035 mennessä seuraavien osalta: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

tavoitteet 31. joulukuuta 2025, 2030 ja 2035 mennessä seuraavien osalta:

| b) | tavoitteet 31. joulukuuta 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  ja 2035 mennessä seuraavien osalta: |
| --- | --- |

b)

tavoitteet 31. joulukuuta 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  ja 2035 mennessä seuraavien osalta:

2027,

, 2032

Tarkistus 264

Tarkistus 264

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta – 7 luetelmakohta

Liite I – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta – 7 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | nesteytetyn maakaasun tankkauspisteet TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon merisatamissa, mukaan lukien sijaintipaikka (satama) ja satamakohtainen kapasiteetti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

nesteytetyn maakaasun tankkauspisteet TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon merisatamissa, mukaan lukien sijaintipaikka (satama) ja satamakohtainen kapasiteetti;

| — | nesteytetyn maakaasun
  , vedyn ja ammoniakin
  tankkauspisteet TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon merisatamissa, mukaan lukien sijaintipaikka (satama) ja satamakohtainen kapasiteetti; |
| --- | --- |

—

nesteytetyn maakaasun
  , vedyn ja ammoniakin
  tankkauspisteet TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon merisatamissa, mukaan lukien sijaintipaikka (satama) ja satamakohtainen kapasiteetti;

, vedyn ja ammoniakin

Tarkistus 265

Tarkistus 265

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta – 8 luetelmakohta

Liite I – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta – 8 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | maasähkönsyöttö TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon merisatamissa, mukaan lukien kunkin laitteiston tarkka sijainti (satama) ja kapasiteetti satamassa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

maasähkönsyöttö TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon merisatamissa, mukaan lukien kunkin laitteiston tarkka sijainti (satama) ja kapasiteetti satamassa;

| — | maasähkönsyöttö TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon merisatamissa, mukaan lukien kunkin laitteiston tarkka sijainti (satama)
  , verkon kapasiteetti
  ja kapasiteetti satamassa; |
| --- | --- |

—

maasähkönsyöttö TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon merisatamissa, mukaan lukien kunkin laitteiston tarkka sijainti (satama)
  , verkon kapasiteetti
  ja kapasiteetti satamassa;

, verkon kapasiteetti

Tarkistus 266

Tarkistus 266

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta – 11 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta – 11 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | L-luokan ajoneuvojen sähkölatausinfrastruktuuri: latausasemien lukumäärä ja antoteho. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

L-luokan ajoneuvojen sähkölatausinfrastruktuuri: latausasemien lukumäärä ja antoteho.

L-luokan ajoneuvojen sähkölatausinfrastruktuuri: latausasemien lukumäärä ja antoteho.

Tarkistus 267

Tarkistus 267

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta – 11 b luetelmakohta (uusi)

Liite I – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta – 11 b luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Luetelmakohdissa 1–4 olevat latausasemia koskevat tiedot on eriteltävä normaalin, älykkään ja kaksisuuntaisen latauskapasiteetin osalta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Luetelmakohdissa 1–4 olevat latausasemia koskevat tiedot on eriteltävä normaalin, älykkään ja kaksisuuntaisen latauskapasiteetin osalta.

Luetelmakohdissa 1–4 olevat latausasemia koskevat tiedot on eriteltävä normaalin, älykkään ja kaksisuuntaisen latauskapasiteetin osalta.

Tarkistus 268

Tarkistus 268

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 1 kohta – 2 alakohta

Liite I – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2. | käyttöaste: edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen luokkien osalta raportointi kyseisen infrastruktuurin
  käyttöaste
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.

käyttöaste: edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen luokkien osalta raportointi kyseisen infrastruktuurin
  käyttöaste
  ;

käyttöaste

| 2. | käyttöaste: edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen luokkien osalta raportointi kyseisen infrastruktuurin
  käyttöasteesta ja sen odotetusta tulevasta kysynnästä
  ; |
| --- | --- |

2.

käyttöaste: edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen luokkien osalta raportointi kyseisen infrastruktuurin
  käyttöasteesta ja sen odotetusta tulevasta kysynnästä
  ;

käyttöasteesta ja sen odotetusta tulevasta kysynnästä

Tarkistus 269

Tarkistus 269

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 1 kohta – 3 alakohta – 1 luetelmakohta

Liite I – 1 kohta – 3 alakohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen infrastruktuurin käyttöönottoa koskevien tavoitteiden saavuttamisaste kaikkien liikennemuotojen osalta, erityisesti sähkölatausasemien, sähkötiejärjestelmien (tapauksen mukaan), vetytankkausasemien, meri- ja sisävesisatamissa tapahtuvan maasähkönsyötön, TEN-T-ydinverkon merisatamissa tapahtuvan nesteytetyn maakaasun alustankkauksen, satamien muiden vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin, pysäköityjen ilma-alusten sähkönsyötön sekä junien vedyntankkauspisteiden ja sähkönlatauspisteiden osalta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen infrastruktuurin käyttöönottoa koskevien tavoitteiden saavuttamisaste kaikkien liikennemuotojen osalta, erityisesti sähkölatausasemien, sähkötiejärjestelmien (tapauksen mukaan), vetytankkausasemien, meri- ja sisävesisatamissa tapahtuvan maasähkönsyötön, TEN-T-ydinverkon merisatamissa tapahtuvan nesteytetyn maakaasun alustankkauksen, satamien muiden vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin, pysäköityjen ilma-alusten sähkönsyötön sekä junien vedyntankkauspisteiden ja sähkönlatauspisteiden osalta;

| — | edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen infrastruktuurin käyttöönottoa koskevien tavoitteiden saavuttamisaste kaikkien liikennemuotojen osalta, erityisesti sähkölatausasemien, sähkötiejärjestelmien (tapauksen mukaan), vetytankkausasemien, meri- ja sisävesisatamissa tapahtuvan maasähkönsyötön, TEN-T-ydinverkon merisatamissa tapahtuvan nesteytetyn maakaasun
  , vedyn ja ammoniakin
  alustankkauksen, satamien muiden vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin, pysäköityjen ilma-alusten sähkönsyötön sekä junien vedyntankkauspisteiden ja sähkönlatauspisteiden osalta; |
| --- | --- |

—

edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen infrastruktuurin käyttöönottoa koskevien tavoitteiden saavuttamisaste kaikkien liikennemuotojen osalta, erityisesti sähkölatausasemien, sähkötiejärjestelmien (tapauksen mukaan), vetytankkausasemien, meri- ja sisävesisatamissa tapahtuvan maasähkönsyötön, TEN-T-ydinverkon merisatamissa tapahtuvan nesteytetyn maakaasun
  , vedyn ja ammoniakin
  alustankkauksen, satamien muiden vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin, pysäköityjen ilma-alusten sähkönsyötön sekä junien vedyntankkauspisteiden ja sähkönlatauspisteiden osalta;

, vedyn ja ammoniakin

Tarkistus 270

Tarkistus 270

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 1 kohta – 3 alakohta – 3 luetelmakohta

Liite I – 1 kohta – 3 alakohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotto kaupunkisolmukohdissa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotto kaupunkisolmukohdissa;

| — | vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotto kaupunkisolmukohdissa
  ja multimodaaliliikennekeskuksissa
  ; |
| --- | --- |

—

vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotto kaupunkisolmukohdissa
  ja multimodaaliliikennekeskuksissa
  ;

ja multimodaaliliikennekeskuksissa

Tarkistus 271

Tarkistus 271

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 1 kohta – 3 alakohta – 3 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – 1 kohta – 3 alakohta – 3 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | toimenpiteet sen varmistamiseksi, että yleisesti saatavilla olevien lataus- ja tankkauspisteiden sekä vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien liikennevaihtoehtojen, erityisesti julkisen liikenteen, laajentaminen on kohtuuhintaista ja että ne ovat helposti saatavilla haavoittuvassa asemassa oleville kuluttajille ja niille, jotka elävät energiaköyhyydessä tai ovat vaarassa joutua energiaköyhyyteen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

toimenpiteet sen varmistamiseksi, että yleisesti saatavilla olevien lataus- ja tankkauspisteiden sekä vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien liikennevaihtoehtojen, erityisesti julkisen liikenteen, laajentaminen on kohtuuhintaista ja että ne ovat helposti saatavilla haavoittuvassa asemassa oleville kuluttajille ja niille, jotka elävät energiaköyhyydessä tai ovat vaarassa joutua energiaköyhyyteen;

toimenpiteet sen varmistamiseksi, että yleisesti saatavilla olevien lataus- ja tankkauspisteiden sekä vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien liikennevaihtoehtojen, erityisesti julkisen liikenteen, laajentaminen on kohtuuhintaista ja että ne ovat helposti saatavilla haavoittuvassa asemassa oleville kuluttajille ja niille, jotka elävät energiaköyhyydessä tai ovat vaarassa joutua energiaköyhyyteen;

Tarkistus 272

Tarkistus 272

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 1 kohta – 7 a alakohta (uusi)

Liite I – 1 kohta – 7 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 a. | selvitys siitä, miten energiatehokkuus etusijalle -periaate on otettu mahdollisimman tarkasti huomioon ajoneuvojen käyttöönottoennusteissa, tavoitteiden asettamisessa, käyttöasteiden arvioinnissa sekä kansallista politiikkakehystä ja siihen liittyviä julkisia investointeja tukevien poliittisten toimenpiteiden kehittämisessä ja toteuttamisessa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 a.

7 a.

selvitys siitä, miten energiatehokkuus etusijalle -periaate on otettu mahdollisimman tarkasti huomioon ajoneuvojen käyttöönottoennusteissa, tavoitteiden asettamisessa, käyttöasteiden arvioinnissa sekä kansallista politiikkakehystä ja siihen liittyviä julkisia investointeja tukevien poliittisten toimenpiteiden kehittämisessä ja toteuttamisessa.

Tarkistus 273

Tarkistus 273

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 3 kohta – 4 a luetelmakohta (uusi)

Liite III – 3 kohta – 4 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | kaksisuuntaisten latauspisteiden lukumäärä kunkin 2 kohdassa mainitun luokan osalta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

kaksisuuntaisten latauspisteiden lukumäärä kunkin 2 kohdassa mainitun luokan osalta.

kaksisuuntaisten latauspisteiden lukumäärä kunkin 2 kohdassa mainitun luokan osalta.

Tarkistus 274

Tarkistus 274

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 9 kohta – 9.3. a alakohta (uusi)

Liite II – 9 kohta – 9.3. a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9.3.


  a. | Rautatieliikenteen sähkölataus- ja vetytankkausasemia koskeva tekninen eritelmä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9.3.


  a.

9.3.

a.

Rautatieliikenteen sähkölataus- ja vetytankkausasemia koskeva tekninen eritelmä.

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0234/2022).

1

(43)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/94/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2014, vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta (EUVL L 307, 28.10.2014, s. 1).

43

(44)  COM(2020)0789.

44

(43)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/94/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2014, vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta (EUVL L 307, 28.10.2014, s. 1).

43

(44)  COM(2020)0789.

44

(46)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/631, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille henkilöautoille ja uusille kevyille hyötyajoneuvoille ja asetusten (EY) N:o 443/2009 ja (EU) N:o 510/2011 kumoamisesta (EUVL L 111, 25.4.2019, s. 13).

46

(47)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1242, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille raskaille hyötyajoneuvoille ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 595/2009 ja (EU) 2018/956 sekä neuvoston direktiivin 96/53/EY muuttamisesta (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 202).

47

(46)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/631, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille henkilöautoille ja uusille kevyille hyötyajoneuvoille ja asetusten (EY) N:o 443/2009 ja (EU) N:o 510/2011 kumoamisesta (EUVL L 111, 25.4.2019, s. 13).

46

(47)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1242, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille raskaille hyötyajoneuvoille ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 595/2009 ja (EU) 2018/956 sekä neuvoston direktiivin 96/53/EY muuttamisesta (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 202).

47

(48)  COM(2021)0561.

48

(49)  COM(2021)0562.

49

(48)  COM(2021)0561.

48

(49)  COM(2021)0562.

49

(53)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/23/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, käyttöoikeussopimusten tekemisestä (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1).

53

(53)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/23/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, käyttöoikeussopimusten tekemisestä (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1).

53

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

(1 b)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/240, annettu 10 päivänä helmikuuta 2021, teknisen tuen välineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 1).

1 b

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/240, annettu 10 päivänä helmikuuta 2021, teknisen tuen välineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 1).

(1 c)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1153, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2021, verkkojen Eurooppa -välineestä ja asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 kumoamisesta (EUVL L 249, 14.7.2021, s. 38).

1 c

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1153, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2021, verkkojen Eurooppa -välineestä ja asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 kumoamisesta (EUVL L 249, 14.7.2021, s. 38).

(1 d)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1058, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 60).

1 d

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1058, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 60).

(54)  COM(2020)0301.

54

(54)  COM(2020)0301.

54

(55)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1315/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 1).

55

(55)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1315/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 1).

55

(56)  COM(2020)0301.

56

(56)  COM(2020)0301.

56

(57)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/882, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista (EUVL L 151, 7.6.2019, s. 70).

57

(57)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/882, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista (EUVL L 151, 7.6.2019, s. 70).

57

(58)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/33/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, puhtaiden ja energiatehokkaiden tieliikenteen moottoriajoneuvojen edistämisestä (EUVL L 120, 15.5.2009, s. 5).

58

(58)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/33/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, puhtaiden ja energiatehokkaiden tieliikenteen moottoriajoneuvojen edistämisestä (EUVL L 120, 15.5.2009, s. 5).

58

(59)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/40/EU, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010, tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista (EUVL L 207, 6.8.2010, s. 1).

59

(59)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/40/EU, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010, tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista (EUVL L 207, 6.8.2010, s. 1).

59

(1 a)  
  Komission tiedonanto (COM(2021)0550), annettu 14 päivänä heinäkuuta 2021.

1 a

Komission tiedonanto (COM(2021)0550), annettu 14 päivänä heinäkuuta 2021.

(67)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/40/EU, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010, tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista (EUVL L 207, 6.8.2010, s. 1).

67

(67)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/40/EU, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010, tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista (EUVL L 207, 6.8.2010, s. 1).

67

(1 a)  
  Euroopan komission lehdistötiedote, annettu 4 päivänä joulukuuta 2019, von der Leyenin komission toimintatavoista.

1 a

Euroopan komission lehdistötiedote, annettu 4 päivänä joulukuuta 2019, von der Leyenin komission toimintatavoista.

---

Torstai 20. lokakuuta 2022

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 149/299 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 149/299

---

P9_TA(2022)0369

Kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevat ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavat erityissäännökset ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. lokakuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä (COM(2022)0362 – C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 149/15)

Euroopan parlamentti, joka,

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0362), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0362),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 212 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0289/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 212 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0289/2022),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 21. syyskuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 21. syyskuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0227

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevista ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavista erityissäännöksistä

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2192.)

---

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 149/300 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 149/300

---

P9_TA(2022)0370

Ukrainassa ja Georgiassa myönnettyjen venäläisten matkustusasiakirjojen hyväksymättä jättäminen***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 20. lokakuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi miehitetyillä ulkomaisilla alueilla myönnettyjen venäläisten matkustusasiakirjojen tunnustamatta jättämisestä (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

[Tarkistus 1]

(2023/C 149/16)

EUROOPAN PARLAMENTIN TARKISTUKSET

komission ehdotukseen

Ehdotus

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi (EU) 2022

Ukrainassa ja Georgiassa myönnettyjen venäläisten matkustusasiakirjojen hyväksymättä jättämisestä

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Reaktiona Krimin autonomisen tasavallan ja Sevastopolin kaupungin laittomaan liittämiseen Venäjän federaatioon vuonna 2014 ja Venäjän jatkuviin vakautta horjuttaviin toimiin Itä-Ukrainassa Euroopan unioni on jo ottanut käyttöön Minskin sopimusten puutteelliseen täytäntöönpanoon sidottuja talouspakotteita Ukrainan tilannetta horjuttavien Venäjän toimien vuoksi, pakotteita, joilla reagoidaan Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävään tai uhkaavaan toimintaan, ja pakotteita vastauksena Krimin autonomisen tasavallan ja Sevastopolin kaupungin laittomaan liittämiseen Venäjän federaatioon. |
| --- | --- |

(1)

Reaktiona Krimin autonomisen tasavallan ja Sevastopolin kaupungin laittomaan liittämiseen Venäjän federaatioon vuonna 2014 ja Venäjän jatkuviin vakautta horjuttaviin toimiin Itä-Ukrainassa Euroopan unioni on jo ottanut käyttöön Minskin sopimusten puutteelliseen täytäntöönpanoon sidottuja talouspakotteita Ukrainan tilannetta horjuttavien Venäjän toimien vuoksi, pakotteita, joilla reagoidaan Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävään tai uhkaavaan toimintaan, ja pakotteita vastauksena Krimin autonomisen tasavallan ja Sevastopolin kaupungin laittomaan liittämiseen Venäjän federaatioon.

| (2) | Minskin sopimusten allekirjoittajana Venäjän federaatiolla on selkeä ja suora vastuu pyrkiä konfliktin rauhanomaiseen ratkaisuun kyseisten periaatteiden mukaisesti. Päätöksellään tunnustaa Ukrainan itäosan alueet, jotka eivät ole hallituksen valvomia, itsenäisiksi alueiksi Venäjän federaatio rikkoi selvästi Minskin sopimuksia, joissa määrätään kyseisten alueiden palauttamisesta kokonaan Ukrainan hallituksen hallintaan. |
| --- | --- |

(2)

Minskin sopimusten allekirjoittajana Venäjän federaatiolla on selkeä ja suora vastuu pyrkiä konfliktin rauhanomaiseen ratkaisuun kyseisten periaatteiden mukaisesti. Päätöksellään tunnustaa Ukrainan itäosan alueet, jotka eivät ole hallituksen valvomia, itsenäisiksi alueiksi Venäjän federaatio rikkoi selvästi Minskin sopimuksia, joissa määrätään kyseisten alueiden palauttamisesta kokonaan Ukrainan hallituksen hallintaan.

| (3) | Kyseinen
  päätös ▌ ja sitä seurannut päätös venäläisten joukkojen lähettämisestä kyseisille alueille heikentävät entisestään Ukrainan suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja rikkovat vakavasti kansainvälistä oikeutta ja kansainvälisiä sopimuksia, kuten YK:n peruskirjaa, Helsingin päätösasiakirjaa, Pariisin peruskirjaa ja Budapestin muistiota. |
| --- | --- |

(3)

Kyseinen
  päätös ▌ ja sitä seurannut päätös venäläisten joukkojen lähettämisestä kyseisille alueille heikentävät entisestään Ukrainan suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja rikkovat vakavasti kansainvälistä oikeutta ja kansainvälisiä sopimuksia, kuten YK:n peruskirjaa, Helsingin päätösasiakirjaa, Pariisin peruskirjaa ja Budapestin muistiota.

| (3 a) | Helmikuun 24 päivänä 2022 Eurooppa-neuvosto yhdessä kansainvälisten kumppaneidensa kanssa tuomitsi jyrkästi Venäjän provosoimattoman ja perusteettoman hyökkäyksen Ukrainaan ja ilmaisi täyden solidaarisuutensa Ukrainaa ja sen kansaa kohtaan. Lisäksi Eurooppa-neuvosto vaati Venäjää lopettamaan välittömästi sotilaalliset toimensa, vetämään ehdoitta pois kaikki joukot ja sotilaskaluston koko Ukrainan alueelta ja kunnioittamaan täysimääräisesti Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen puitteissa
   (2)

  . Eurooppa-neuvosto toisti tämän kannan 25 päivänä maaliskuuta 2022, 31 päivänä toukokuuta 2022 ja 24 päivänä kesäkuuta 2022
   (3). |
| --- | --- |

(3 a)

Helmikuun 24 päivänä 2022 Eurooppa-neuvosto yhdessä kansainvälisten kumppaneidensa kanssa tuomitsi jyrkästi Venäjän provosoimattoman ja perusteettoman hyökkäyksen Ukrainaan ja ilmaisi täyden solidaarisuutensa Ukrainaa ja sen kansaa kohtaan. Lisäksi Eurooppa-neuvosto vaati Venäjää lopettamaan välittömästi sotilaalliset toimensa, vetämään ehdoitta pois kaikki joukot ja sotilaskaluston koko Ukrainan alueelta ja kunnioittamaan täysimääräisesti Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen puitteissa
   (2)

  . Eurooppa-neuvosto toisti tämän kannan 25 päivänä maaliskuuta 2022, 31 päivänä toukokuuta 2022 ja 24 päivänä kesäkuuta 2022
   (3).

| (4) | Euroopan unionin naapurivaltiossa tapahtuva sotilaallinen hyökkäys, kuten hyökkäys, joka on käynnissä Ukrainassa ja joka on johtanut rajoittaviin toimenpiteisiin, oikeuttaa toimenpiteet, joilla on tarkoitus suojata Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeisiä turvallisuusetuja. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan unionin naapurivaltiossa tapahtuva sotilaallinen hyökkäys, kuten hyökkäys, joka on käynnissä Ukrainassa ja joka on johtanut rajoittaviin toimenpiteisiin, oikeuttaa toimenpiteet, joilla on tarkoitus suojata Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeisiä turvallisuusetuja.

| (5) | Sen jälkeen, kun Krimin niemimaa oli liitetty laittomasti Venäjään
  18 päivänä maaliskuuta 2014
  , Venäjä on myöntänyt Venäjän kansainvälisiä passeja Krimin asukkaille.
  Venäjän federaation presidentti allekirjoitti 24 päivänä huhtikuuta 2019 asetuksen, jolla yksinkertaistetaan menettelyä Venäjän kansalaisuuden myöntämiseksi asukkaille Ukrainan Donetskin ja Luhanskin alueilla, jotka eivät ole hallituksen valvomia, mukaan lukien Venäjän kansainvälisten passien myöntäminen kyseisille asukkaille. Venäjän federaatio laajensi 11 päivänä heinäkuuta 2022 annetulla asetuksella käytäntöään, jonka mukaisesti se myöntää Venäjän tavallisia kansainvälisiä passeja myös muilla Ukrainan alueilla, jotka eivät ole hallituksen valvomia, erityisesti Hersonin ja Zaporižžjan alueilla.
  Venäjän federaatio otti toukokuussa 2022 käyttöön yksinkertaisen menettelyn, jolla se alkoi kansalaistaa niin sanotun Donetskin kansantasavallan ja niin sanotun Luhanskin kansantasavallan sekä Ukrainan orpolapsia. Asetusta sovelletaan myös vailla huoltajaa oleviin lapsiin ja vajaavaltaisiin henkilöihin, jotka asuvat
  kyseisillä
  kahdella miehitetyllä alueella. Se, että Venäjän passeja myönnetään järjestelmällisesti
  kyseisillä
  miehitetyillä alueilla, rikkoo edelleen kansainvälistä oikeutta ja Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.
  Georgian osalta Eurooppa-neuvosto tuomitsi 1 päivänä syyskuuta 2008 jyrkästi Venäjän yksipuolisen päätöksen Abhasian ja Etelä-Ossetian itsenäisyyden tunnustamisesta ja kehotti muita valtioita olemaan tunnustamatta niiden itsenäisyyttä
   (4). |
| --- | --- |

(5)

Sen jälkeen, kun Krimin niemimaa oli liitetty laittomasti Venäjään
  18 päivänä maaliskuuta 2014
  , Venäjä on myöntänyt Venäjän kansainvälisiä passeja Krimin asukkaille.
  Venäjän federaation presidentti allekirjoitti 24 päivänä huhtikuuta 2019 asetuksen, jolla yksinkertaistetaan menettelyä Venäjän kansalaisuuden myöntämiseksi asukkaille Ukrainan Donetskin ja Luhanskin alueilla, jotka eivät ole hallituksen valvomia, mukaan lukien Venäjän kansainvälisten passien myöntäminen kyseisille asukkaille. Venäjän federaatio laajensi 11 päivänä heinäkuuta 2022 annetulla asetuksella käytäntöään, jonka mukaisesti se myöntää Venäjän tavallisia kansainvälisiä passeja myös muilla Ukrainan alueilla, jotka eivät ole hallituksen valvomia, erityisesti Hersonin ja Zaporižžjan alueilla.
  Venäjän federaatio otti toukokuussa 2022 käyttöön yksinkertaisen menettelyn, jolla se alkoi kansalaistaa niin sanotun Donetskin kansantasavallan ja niin sanotun Luhanskin kansantasavallan sekä Ukrainan orpolapsia. Asetusta sovelletaan myös vailla huoltajaa oleviin lapsiin ja vajaavaltaisiin henkilöihin, jotka asuvat
  kyseisillä
  kahdella miehitetyllä alueella. Se, että Venäjän passeja myönnetään järjestelmällisesti
  kyseisillä
  miehitetyillä alueilla, rikkoo edelleen kansainvälistä oikeutta ja Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.
  Georgian osalta Eurooppa-neuvosto tuomitsi 1 päivänä syyskuuta 2008 jyrkästi Venäjän yksipuolisen päätöksen Abhasian ja Etelä-Ossetian itsenäisyyden tunnustamisesta ja kehotti muita valtioita olemaan tunnustamatta niiden itsenäisyyttä
   (4).

| (5 a) | Unioni ja sen jäsenvaltiot sekä Islanti, Norja, Sveitsi ja Liechtenstein eivät ole tunnustaneet laitonta liittämistä ja ovat tuominneet Venäjän federaation toteuttaman laittoman Ukrainan alueiden miehityksen. Tämä koskee erityisesti Krimin autonomisen tasavallan ja Sevastopolin kaupungin liittämistä Venäjään sekä Donetskin ja Luhanskin alueiden miehitystä mutta myös laittoman miehityksen jatkamista Ukrainan itä- ja eteläosissa eli Hersonin ja Zaporižžjan alueilla. Kyseisillä alueilla myönnettyjä Venäjän matkustusasiakirjoja ei tunnusteta tai niiden tunnustamatta jättämistä valmistellaan parhaillaan jäsenvaltioissa sekä Islannissa, Norjassa, Sveitsissä ja Liechtensteinissa. Sama koskee matkustusasiakirjoja, jotka on myönnetty Georgialle kuuluvilla Abhasian ja Etelä-Ossetian alueilla, jotka eivät tällä hetkellä ole Georgian hallituksen valvomia, jäljempänä ”separatistialueet”. |
| --- | --- |

(5 a)

Unioni ja sen jäsenvaltiot sekä Islanti, Norja, Sveitsi ja Liechtenstein eivät ole tunnustaneet laitonta liittämistä ja ovat tuominneet Venäjän federaation toteuttaman laittoman Ukrainan alueiden miehityksen. Tämä koskee erityisesti Krimin autonomisen tasavallan ja Sevastopolin kaupungin liittämistä Venäjään sekä Donetskin ja Luhanskin alueiden miehitystä mutta myös laittoman miehityksen jatkamista Ukrainan itä- ja eteläosissa eli Hersonin ja Zaporižžjan alueilla. Kyseisillä alueilla myönnettyjä Venäjän matkustusasiakirjoja ei tunnusteta tai niiden tunnustamatta jättämistä valmistellaan parhaillaan jäsenvaltioissa sekä Islannissa, Norjassa, Sveitsissä ja Liechtensteinissa. Sama koskee matkustusasiakirjoja, jotka on myönnetty Georgialle kuuluvilla Abhasian ja Etelä-Ossetian alueilla, jotka eivät tällä hetkellä ole Georgian hallituksen valvomia, jäljempänä ”separatistialueet”.

| (6) | ▌ Jotta voidaan varmistaa yhteinen viisumipolitiikka ja yhteinen lähestymistapa ulkorajat ylittävien henkilöiden tarkastuksiin, kaikki venäläiset matkustusasiakirjat, jotka on myönnetty
  tämän päätöksen liitteessä luetelluilla
  miehitetyillä ▌ alueilla
  Ukrainassa tai Georgian separatistialueilla
  tai näillä alueilla asuville henkilöille, olisi jätettävä hyväksymättä päteviksi matkustusasiakirjoiksi, joilla voi saada viisumin tai ylittää ulkorajan.
  Jäsenvaltioiden olisi voitava myöntää poikkeus henkilöille, jotka olivat Venäjän kansalaisia päivänä, jona ryhdyttiin myöntämään venäläisiä asiakirjoja kyseisellä miehitetyllä alueella tai separatistialueella, tai tällaisten henkilöiden jälkeläisille. |
| --- | --- |

(6)

▌ Jotta voidaan varmistaa yhteinen viisumipolitiikka ja yhteinen lähestymistapa ulkorajat ylittävien henkilöiden tarkastuksiin, kaikki venäläiset matkustusasiakirjat, jotka on myönnetty
  tämän päätöksen liitteessä luetelluilla
  miehitetyillä ▌ alueilla
  Ukrainassa tai Georgian separatistialueilla
  tai näillä alueilla asuville henkilöille, olisi jätettävä hyväksymättä päteviksi matkustusasiakirjoiksi, joilla voi saada viisumin tai ylittää ulkorajan.
  Jäsenvaltioiden olisi voitava myöntää poikkeus henkilöille, jotka olivat Venäjän kansalaisia päivänä, jona ryhdyttiin myöntämään venäläisiä asiakirjoja kyseisellä miehitetyllä alueella tai separatistialueella, tai tällaisten henkilöiden jälkeläisille.

| (6 a) | Tämä päätös ei vaikuta matkustusasiakirjojen tunnustamista koskevaan jäsenvaltioiden toimivaltaan. |
| --- | --- |

(6 a)

Tämä päätös ei vaikuta matkustusasiakirjojen tunnustamista koskevaan jäsenvaltioiden toimivaltaan.

| (6 b) | Oikeusvarmuuden ja avoimuuden vuoksi komission olisi laadittava jäsenvaltioiden avustuksella alueittain eritelty luettelo venäläisistä matkustusasiakirjoista, joita ei ole hyväksytty. Komission laatiman luettelon olisi sisällettävä päivämäärät, joista alkaen kyseisiä venäläisiä matkustusasiakirjoja ryhdyttiin myöntämään kyseisillä alueilla ja joista alkaen matkustusasiakirjoja, jotka on myönnetty kyseisten päivämäärien jälkeen, ei pitäisi hyväksyä.




  Luettelo olisi hyväksyttävä täytäntöönpanosäädöksellä, julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sisällytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1105/2011/EU
   (5)

  nojalla laadittuun matkustusasiakirjojen luetteloon sekä esitettävä asiaan liittyvässä kolmansien maiden ja alueellisten yhteisöjen myöntämiä matkustusasiakirjoja koskevassa taulukossa, joka on julkisesti saatavilla verkossa. |
| --- | --- |

(6 b)

Oikeusvarmuuden ja avoimuuden vuoksi komission olisi laadittava jäsenvaltioiden avustuksella alueittain eritelty luettelo venäläisistä matkustusasiakirjoista, joita ei ole hyväksytty. Komission laatiman luettelon olisi sisällettävä päivämäärät, joista alkaen kyseisiä venäläisiä matkustusasiakirjoja ryhdyttiin myöntämään kyseisillä alueilla ja joista alkaen matkustusasiakirjoja, jotka on myönnetty kyseisten päivämäärien jälkeen, ei pitäisi hyväksyä.

Luettelo olisi hyväksyttävä täytäntöönpanosäädöksellä, julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sisällytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1105/2011/EU
   (5)

  nojalla laadittuun matkustusasiakirjojen luetteloon sekä esitettävä asiaan liittyvässä kolmansien maiden ja alueellisten yhteisöjen myöntämiä matkustusasiakirjoja koskevassa taulukossa, joka on julkisesti saatavilla verkossa.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (10) | Tämä päätös ei vaikuta unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuteen liikkua vapaasti eikä tällaisten perheenjäsenten mahdollisuuteen tulla jäsenvaltioiden alueelle ilman voimassa olevaa matkustusasiakirjaa, jota tarkoitetaan erityisesti direktiivissä 2004/38/EY ja unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä tiettyjen kolmansien maiden tekemissä henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevissa sopimuksissa. Direktiivissä 2004/38/EY sallitaan siinä säädetyin edellytyksin vapaan liikkuvuuden rajoitukset yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen sekä kansanterveyteen liittyvistä syistä. |
| --- | --- |

(10)

Tämä päätös ei vaikuta unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuteen liikkua vapaasti eikä tällaisten perheenjäsenten mahdollisuuteen tulla jäsenvaltioiden alueelle ilman voimassa olevaa matkustusasiakirjaa, jota tarkoitetaan erityisesti direktiivissä 2004/38/EY ja unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä tiettyjen kolmansien maiden tekemissä henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevissa sopimuksissa. Direktiivissä 2004/38/EY sallitaan siinä säädetyin edellytyksin vapaan liikkuvuuden rajoitukset yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen sekä kansanterveyteen liittyvistä syistä.

| (11) | Tässä päätöksessä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita. Tämä päätös ei saisi vaikuttaa turvapaikkaoikeuteen. |
| --- | --- |

(11)

Tässä päätöksessä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita. Tämä päätös ei saisi vaikuttaa turvapaikkaoikeuteen.

| (12) | Kuten ulkorajojen valvontaa koskevista toimintaohjeista rajanylityksen helpottamiseksi EU:n ja Ukrainan välisellä rajalla annetussa komission tiedonannossa muistutetaan, jäsenvaltio voi humanitaarisista syistä, kansallisen edun vuoksi tai kansainvälisten velvoitteiden vuoksi vapaasti sallia sellaisten kolmansien maiden kansalaisten pääsyn alueelleen, jotka eivät täytä yhtä tai useampaa asetuksen (EU) 2016/399 6 artiklan 1 kohdassa säädetyistä edellytyksistä (kolmansien maiden kansalaisten maahantuloedellytykset). Tätä laajaa poikkeusta olisi sovellettava tämänhetkisessä kriisissä, jotta kaikki Ukrainan konfliktia pakenevat pääsevät unionin alueelle.
  Jäsenvaltioilla on edelleen mahdollisuus sallia tämän päätöksen kohteena olevien matkustusasiakirjojen haltijoiden, jotka eivät ole käyttäneet oikeuttaan hakea kansainvälistä suojelua, tulo jäsenvaltioiden alueelle yksittäistapauksissa asetuksen (EY) N:o 810/2009 25 ja 29 artiklan ja asetuksen (EU) 2016/399 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Kuten ulkorajojen valvontaa koskevista toimintaohjeista rajanylityksen helpottamiseksi EU:n ja Ukrainan välisellä rajalla annetussa komission tiedonannossa muistutetaan, jäsenvaltio voi humanitaarisista syistä, kansallisen edun vuoksi tai kansainvälisten velvoitteiden vuoksi vapaasti sallia sellaisten kolmansien maiden kansalaisten pääsyn alueelleen, jotka eivät täytä yhtä tai useampaa asetuksen (EU) 2016/399 6 artiklan 1 kohdassa säädetyistä edellytyksistä (kolmansien maiden kansalaisten maahantuloedellytykset). Tätä laajaa poikkeusta olisi sovellettava tämänhetkisessä kriisissä, jotta kaikki Ukrainan konfliktia pakenevat pääsevät unionin alueelle.
  Jäsenvaltioilla on edelleen mahdollisuus sallia tämän päätöksen kohteena olevien matkustusasiakirjojen haltijoiden, jotka eivät ole käyttäneet oikeuttaan hakea kansainvälistä suojelua, tulo jäsenvaltioiden alueelle yksittäistapauksissa asetuksen (EY) N:o 810/2009 25 ja 29 artiklan ja asetuksen (EU) 2016/399 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

| (12 a) | Jotta voidaan ottaa huomioon asiaan liittyvä oikeudellinen ja poliittinen kehitys, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tätä päätöstä lisäämällä liitteeseen tai poistamalla siitä alueita. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa
   (6)

  vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(12 a)

Jotta voidaan ottaa huomioon asiaan liittyvä oikeudellinen ja poliittinen kehitys, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tätä päätöstä lisäämällä liitteeseen tai poistamalla siitä alueita. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa
   (6)

  vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (12 b) | Jotta unioni voi nopeasti muuttuvassa tilanteessa reagoida nopeasti, on aiheellista säätää tämän päätöksen liitteen muuttamisesta annetun delegoidun säädöksen välittömästä soveltamisesta, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa. Kun sovelletaan kiireellistä menettelyä, on erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. |
| --- | --- |

(12 b)

Jotta unioni voi nopeasti muuttuvassa tilanteessa reagoida nopeasti, on aiheellista säätää tämän päätöksen liitteen muuttamisesta annetun delegoidun säädöksen välittömästä soveltamisesta, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa. Kun sovelletaan kiireellistä menettelyä, on erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.

| (13) | Tämän päätöksen tavoitteena on vahvistaa yhteisen viisumipolitiikan ja Schengen-alueen toimintaa. Jäsenvaltiot eivät voi yksin saavuttaa näitä tavoitteita. Sen vuoksi on tarpeen ottaa unionin tasolla käyttöön velvoite olla
  hyväksymättä
  tiettyjä matkustusasiakirjoja viisumin myöntämistä ja ulkorajojen ylittämistä varten. Tämän vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionin perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(13)

Tämän päätöksen tavoitteena on vahvistaa yhteisen viisumipolitiikan ja Schengen-alueen toimintaa. Jäsenvaltiot eivät voi yksin saavuttaa näitä tavoitteita. Sen vuoksi on tarpeen ottaa unionin tasolla käyttöön velvoite olla
  hyväksymättä
  tiettyjä matkustusasiakirjoja viisumin myöntämistä ja ulkorajojen ylittämistä varten. Tämän vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionin perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (14) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän päätöksen, saattaako se päätöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään. |
| --- | --- |

(14)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän päätöksen, saattaako se päätöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

| (15) | Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu (7); Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin. |
| --- | --- |

(15)

Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu (7); Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

| (16) | Islannin ja Norjan osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön (8) täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY (9) 1 artiklan A ja B kohdassa tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(16)

Islannin ja Norjan osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön (8) täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY (9) 1 artiklan A ja B kohdassa tarkoitettuun alaan.

| (17) | Sveitsin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön (10) täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A ja B kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (11) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(17)

Sveitsin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön (10) täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A ja B kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (11) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

| (18) | Liechtensteinin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön (12) täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A ja B kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU (13) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(18)

Liechtensteinin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön (12) täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A ja B kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU (13) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

| (19) | Kyproksen, Bulgarian, Romanian ja Kroatian osalta
  tämän päätöksen 1 artiklan a alakohta on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa, vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa ja vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös, kun taas 1 artiklan b alakohta on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 1 kohdassa, vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 1 kohdassa ja vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös. |
| --- | --- |

(19)

Kyproksen, Bulgarian, Romanian ja Kroatian osalta
  tämän päätöksen 1 artiklan a alakohta on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa, vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa ja vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös, kun taas 1 artiklan b alakohta on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 1 kohdassa, vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 1 kohdassa ja vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös.

| (20) | Tilanteen kiireellisyyden vuoksi ja koska Venäjän laiton läsnäolo ulkomaisilla alueilla jatkuu, tämän päätöksen olisi tultava voimaan ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu, |
| --- | --- |

(20)

Tilanteen kiireellisyyden vuoksi ja koska Venäjän laiton läsnäolo ulkomaisilla alueilla jatkuu, tämän päätöksen olisi tultava voimaan ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Venäläisiä matkustusasiakirjoja, jotka on myönnetty
  liitteessä luetelluilla Venäjän miehittämillä
  alueilla
  Ukrainassa tai Georgian separatistialueilla
  tai näillä alueilla asuville henkilöille, ei
  hyväksytä
  voimassa oleviksi matkustusasiakirjoiksi seuraavia tarkoituksia varten:

| a) | viisumin myöntäminen asetuksen (EY) N:o 810/2009 mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

viisumin myöntäminen asetuksen (EY) N:o 810/2009 mukaisesti;

| b) | ulkorajojen ylittäminen asetuksen (EU) 2016/399 mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

ulkorajojen ylittäminen asetuksen (EU) 2016/399 mukaisesti.

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 2 a artiklan mukaisesti liitteen muuttamiseksi lisäämällä tai poistamalla alueita, jos tämä on tarpeen asiaan liittyvän oikeudellisen ja poliittisen kehityksen huomioon ottamiseksi.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 2 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, joka liittyy nopeasti muuttuvaan tilanteeseen.

1 a artikla

Poiketen siitä, mitä 1 artiklassa säädetään, 1 artiklassa tarkoitettu venäläinen matkustusasiakirja voidaan hyväksyä,

| — | jos sen haltija oli Venäjän kansalainen ennen 2 artiklassa tarkoitetussa täytäntöönpanosäädöksessä ilmoitettuja päivämääriä. Tätä sovelletaan myös tällaisen Venäjän kansalaisen jälkeläisiin; |
| --- | --- |

—

jos sen haltija oli Venäjän kansalainen ennen 2 artiklassa tarkoitetussa täytäntöönpanosäädöksessä ilmoitettuja päivämääriä. Tätä sovelletaan myös tällaisen Venäjän kansalaisen jälkeläisiin;

| — | jos sen haltija oli lapsi tai vajaavaltainen henkilö saadessaan Venäjän kansalaisuuden Venäjän lainsäädännön mukaisessa yksinkertaisessa kansalaistamismenettelyssä. |
| --- | --- |

—

jos sen haltija oli lapsi tai vajaavaltainen henkilö saadessaan Venäjän kansalaisuuden Venäjän lainsäädännön mukaisessa yksinkertaisessa kansalaistamismenettelyssä.

Jäsenvaltiot voivat sallia tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvien matkustusasiakirjojen haltijoiden tulon jäsenvaltioiden alueelle yksittäistapauksissa asetuksen (EY) N:o 810/2009 25 ja 29 artiklassa ja asetuksen (EU) 2016/399 6 artiklan 5 kohdassa säädetyn mukaisesti.

Tämä päätös ei vaikuta unionin turvapaikkasäännöstöön eikä erityisesti oikeuteen hakea kansainvälistä suojelua.

2 artikla

Komissio laatii
  jäsenvaltioiden avustuksella liitteessä esitettyjen alueiden tai separatistialueiden mukaan eritellyn
  luettelon 1 artiklassa tarkoitetuista ▌ matkustusasiakirjoista.
  Kyseisessä luettelossa on ilmoitettava päivämäärät, joista alkaen kyseisiä matkustusasiakirjoja ryhdyttiin myöntämään miehitetyillä alueilla, mukaan lukien separatistialueet.

Luettelo
  hyväksytään täytäntöönpanosäädöksellä, julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sisällytetään
  päätöksen N:o 1105/2011/EU nojalla
  laadittuun
  matkustusasiakirjojen
  luetteloon
  .

2 a artikla

1.
     
  Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.
     
  Siirretään komissiolle [kahden vuoden] ajaksi 1 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

3.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 1 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.
     
  Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.
     
  Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.
     
  Edellä olevan 1 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

2 b artikla

1.
     
  Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 2 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

LIITE

Ukraina

Krimin autonominen tasavalta ja Sevastopolin kaupunki

Donetskin alue

Luhanskin alue

Hersonin alue

Zaporižžjan alue

Georgia

Abhasia

Etelä-Ossetia

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (C9-0302/2022).

1

(2)  
  Eurooppa-neuvoston päätelmät 24. helmikuuta 2022.

2

Eurooppa-neuvoston päätelmät 24. helmikuuta 2022.

(3)  
  Eurooppa-neuvoston päätelmät 25. maaliskuuta 2022, 31. toukokuuta 2022 ja 24. kesäkuuta 2022.

3

Eurooppa-neuvoston päätelmät 25. maaliskuuta 2022, 31. toukokuuta 2022 ja 24. kesäkuuta 2022.

(4)  
  Eurooppa-neuvoston ylimääräinen kokous, puheenjohtajan päätelmät, 1. syyskuuta 2008 (12594/2/08 REV 2).

4

Eurooppa-neuvoston ylimääräinen kokous, puheenjohtajan päätelmät, 1. syyskuuta 2008 (12594/2/08 REV 2).

(5)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1105/2011/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, ulkorajojen ylittämiseen oikeuttavia matkustusasiakirjoja, joihin voidaan liittää viisumi, koskevasta luettelosta ja tämän luettelon vahvistamista varten luotavasta järjestelmästä (EUVL L 287, 4.11.2011, s. 9).

5

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1105/2011/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, ulkorajojen ylittämiseen oikeuttavia matkustusasiakirjoja, joihin voidaan liittää viisumi, koskevasta luettelosta ja tämän luettelon vahvistamista varten luotavasta järjestelmästä (EUVL L 287, 4.11.2011, s. 9).

(6)  

  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

6

EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

(7)  Tämä päätös ei kuulu niiden toimenpiteiden soveltamisalaan, joista säädetään Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2002/192/EY (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

7

(8)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

8

(9)  Neuvoston päätös 1999/437/EY, tehty 17 päivänä toukokuuta 1999, tietyistä Euroopan unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä (EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31).

9

(10)  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.

10

(11)  Neuvoston päätös 2008/146/EY, tehty 28 päivänä tammikuuta 2008, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen, Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 53, 27.2.2008, s. 1).

11

(12)  EUVL L 160, 18.6.2011, s. 21.

12

(13)  Neuvoston päätös 2011/350/EU, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2011, Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen, joka koskee Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä tehtävän pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta, siltä osin kuin kyse on tarkastusten poistamisesta sisärajoilta ja henkilöiden liikkumisesta rajojen yli (EUVL L 160, 18.6.2011, s. 19).

13

---