# Euroopan unionin C 148/2023

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 148 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 66. vuosikerta28. huhtikuu 2023 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 148

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

66. vuosikerta28. huhtikuu 2023

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2023/C 148/01 | Komission Tiedonanto – Eurooppalainen kansalaisaloite Pelastakaa mehiläiset ja maanviljelijät! Maatalous mehiläisille suotuisaksi terveen ympäristön puolesta | 1 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2023/C 148/01

Komission Tiedonanto – Eurooppalainen kansalaisaloite Pelastakaa mehiläiset ja maanviljelijät! Maatalous mehiläisille suotuisaksi terveen ympäristön puolesta

1

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2023/C 148/02 | Euron kurssi – 27. huhtikuuta 2023 | 13 |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2023/C 148/03 | Erityiskertomus 10/2023 – Puolustusalan tutkimusta koskeva valmistelutoimi – Hyödyllisiä kokemuksia saatiin jonkin verran, mutta aikarajoitukset ja vähäiset tulokset heikensivät toimen merkitystä EU:n puolustusmenojen lisäämisen kokeiluympäristönä | 14 |
| 2023/C 148/04 | Erityiskertomus 11/2023 – Koulujen digitalisoimiseen tarkoitettu EU:n tuki – Investoinnit ovat olleet merkittäviä, mutta jäsenvaltiot ovat käyttäneet EU-rahoitusta ilman strategista painotusta | 15 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2023/C 148/05 | Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan nojalla laadittu komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (
  1
  ) | 16 |
| 2023/C 148/06 | Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan nojalla laadittu komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (
  1
  ) | 17 |
| 2023/C 148/07 | Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 4 kohdan nojalla laadittu komission ilmoitus – Säännöllistä lentoliikennettä koskevat julkisen palvelun velvoitteet (
  1
  ) | 18 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2023/C 148/02

Euron kurssi – 27. huhtikuuta 2023

13

Tilintarkastustuomioistuin

2023/C 148/03

Erityiskertomus 10/2023 – Puolustusalan tutkimusta koskeva valmistelutoimi – Hyödyllisiä kokemuksia saatiin jonkin verran, mutta aikarajoitukset ja vähäiset tulokset heikensivät toimen merkitystä EU:n puolustusmenojen lisäämisen kokeiluympäristönä

14

2023/C 148/04

Erityiskertomus 11/2023 – Koulujen digitalisoimiseen tarkoitettu EU:n tuki – Investoinnit ovat olleet merkittäviä, mutta jäsenvaltiot ovat käyttäneet EU-rahoitusta ilman strategista painotusta

15

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2023/C 148/05

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan nojalla laadittu komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (
  1
  )

1

16

2023/C 148/06

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan nojalla laadittu komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (
  1
  )

1

17

2023/C 148/07

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 4 kohdan nojalla laadittu komission ilmoitus – Säännöllistä lentoliikennettä koskevat julkisen palvelun velvoitteet (
  1
  )

1

18

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 148/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 148/1

---

KOMISSION TIEDONANTO

Eurooppalainen kansalaisaloite ”Pelastakaa mehiläiset ja maanviljelijät! Maatalous mehiläisille suotuisaksi terveen ympäristön puolesta”

(2023/C 148/01)

1.   JOHDANTO: KANSALAISALOITE

EU:n kansalaiset voivat pyytää Euroopan komissiota tekemään lainsäädäntöehdotuksen asiasta, jossa he katsovat lainsäädännöllisten toimien olevan tarpeen EU:n perussopimusten noudattamiseksi. Tätä varten heidän on tehtävä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan 4 kohdan mukainen eurooppalainen kansalaisaloite, johon tarvitaan vähintään miljoonan unionin kansalaisen allekirjoitukset merkittävästä määrästä EU:n jäsenvaltioita. Eurooppalaisen kansalaisaloitteen yksityiskohtaiset säännöt on vahvistettu eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta annetussa asetuksessa (EU) 2019/788 (1).

Kansalaisaloite ”Pelastakaa mehiläiset ja maanviljelijät! Maatalous mehiläisille suotuisaksi terveen ympäristön puolesta” (2) on seitsemäs eurooppalainen kansalaisaloite, joka täyttää perussopimuksessa ja eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta annetussa asetuksessa asetetun kynnysarvon (3). Aloitteessa komissiota kehotetaan ehdottamaan mehiläisten ja ihmisten terveyden suojelemiseksi lainsäädäntöä, jolla luovutaan synteettisistä torjunta-aineista vuoteen 2035 mennessä, palautetaan luonnon monimuotoisuus ja tuetaan maanviljelijöitä siirtymävaiheessa, esittämällä seuraavaa:

| — | Vähennetään synteettisten torjunta-aineiden käyttöä EU:n maataloudessa 80 prosentilla vuoteen 2030 mennessä siten, että aloitetaan vaarallisimmista aineista; tavoitteena on luopua synteettisistä torjunta-aineista täysin vuoteen 2035 mennessä. |
| --- | --- |

—

Vähennetään synteettisten torjunta-aineiden käyttöä EU:n maataloudessa 80 prosentilla vuoteen 2030 mennessä siten, että aloitetaan vaarallisimmista aineista; tavoitteena on luopua synteettisistä torjunta-aineista täysin vuoteen 2035 mennessä.

| — | Palautetaan maatalousalueille luonnontilaisia ekosysteemejä, jotta maataloudella voidaan edistää luonnon monimuotoisuuden palauttamista. |
| --- | --- |

—

Palautetaan maatalousalueille luonnontilaisia ekosysteemejä, jotta maataloudella voidaan edistää luonnon monimuotoisuuden palauttamista.

| — | Uudistetaan maataloutta asettamalla etusijalle pienimuotoinen, monipuolinen ja kestävä maatalous, tuetaan maatalouden ekologisten ja luonnonmukaisten käytäntöjen nopeaa yleistymistä ja mahdollistetaan itsenäinen viljelijälähtöinen torjunta-aineita ja muuntogeenivapaata maataloutta koskeva koulutus ja tutkimus. |
| --- | --- |

—

Uudistetaan maataloutta asettamalla etusijalle pienimuotoinen, monipuolinen ja kestävä maatalous, tuetaan maatalouden ekologisten ja luonnonmukaisten käytäntöjen nopeaa yleistymistä ja mahdollistetaan itsenäinen viljelijälähtöinen torjunta-aineita ja muuntogeenivapaata maataloutta koskeva koulutus ja tutkimus.

Komissio rekisteröi (4) tämän kansalaisaloitteen 30. syyskuuta 2019 aloitteen järjestäjien esitettyä asiaa koskevan pyynnön 31. heinäkuuta 2019. Koska tuenilmausten kerääminen aloitetta varten ajoittui covid-19-pandemian aikaan, tuenilmausten keräämisen määräaikaan (12 kuukautta) voitiin hakea pidennystä vuodella (allekirjoituksia voitiin kerätä 30. syyskuuta 2019 ja 30. syyskuuta 2021 välisenä aikana) (5). Tarkastettuaan jäsenvaltioiden viranomaisten keräämät tuenilmaukset järjestäjät toimittivat aloitteen komissiolle 7. lokakuuta 2022. Komissio on tutkinut aloitteen eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta annetun asetuksen perusteella, jota on sovellettu 1. tammikuuta 2020 alkaen.

Järjestäjät selittivät aloitteen tavoitteet yksityiskohtaisesti komission kanssa 25. marraskuuta 2022 pidetyssä kokouksessa. He esittelivät aloitteen Euroopan parlamentin järjestämässä julkisessa kuulemistilaisuudessa 24. tammikuuta 2023. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausunnon (6) aloitteesta 14. joulukuuta 2022, ja Euroopan parlamentti keskusteli aloitteesta täysistunnossa 16. maaliskuuta 2023.

Tässä tiedonannossa esitetään eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta annetun asetuksen 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti komission oikeudelliset ja poliittiset päätelmät aloitteesta sekä toimet, joita se aikoo toteuttaa aloitteen johdosta.

2.   TAUSTAA

2.1.   Maatilat ja viljelyjärjestelmät EU:ssa

EU:ssa on noin yhdeksän miljoonaa maatilaa. Noin 39,5 prosenttia tiloista on erikoistunut peltokasveihin (kuten vilja-, öljy- ja valkuaiskasveihin) ja 21,5 prosenttia monivuotisiin viljelykasveihin. Monivuotisia viljelykasveja viljelevistä tiloista 4,7 prosenttia on viinitarhoja. Noin 21,7 prosenttia tiloista on erikoistunut kotieläintuotantoon ja pieni osa (2,3 %) puutarhatuotantoon. Noin 14,2 prosenttia maatiloista on sekatiloja, eli niillä tuotetaan useita eri viljelykasveja ja/tai eläimiä (7). Maatalousmaasta 30 prosenttia on pysyvää nurmea.

Suurimmalla osalla (42,6 %) tiloista on alle kaksi hehtaaria maatalousmaata. Sellaisten tilojen osuus, joilla on maatalousmaata 2–5 hehtaaria, on puolestaan 21,2 prosenttia.7 Työllisyystilanne maatiloilla voi vaihdella suuresti. Esimerkiksi hyvin pienet tilat eivät useinkaan tuota toimeentuloon riittävää palkkaa tilan haltijalle.

Luonnonmukaisesti viljellyn maan osuus kasvoi vuosina 2012–2020 keskimäärin 5,7 prosenttia vuodessa. Vuonna 2020 luonnonmukaisesti viljeltyä maata oli 14,7 miljoonaa hehtaaria eli 9,1 prosenttia EU:n maatalousmaasta (8). Luonnonmukaisesti viljellystä maasta noin 42 prosenttia on pysyvää nurmea, ja muita käytön muotoja ovat tuorerehun (17 %), viljakasvien (16 %), monivuotisten viljelykasvien (11 %), teollisuuskasvien (4 %) ja palkokasvien (3 %) tuotanto (9).

2.2.   Torjunta-aineiden käyttö EU:n maataloudessa

Perinteisessä maataloudessa kemialliset torjunta-aineet (10) ovat usein pääasiallinen keino estää tuhoojien aiheuttama sadon menetys. Nämä kemikaalit on kohdennettu tiettyihin tuhoojiin, mutta niillä on haitallisia vaikutuksia myös muihin kuin torjuttaviin organismeihin, myös vesiekosysteemeissä. Torjunta-aineiden käyttö on merkittävä tekijä luonnon monimuotoisuuden vähenemisen taustalla. Muissa viljelyjärjestelmissä tuhoojia torjutaan eri tavoilla: esimerkiksi agroekologisissa järjestelmissä käytetään enemmän luonnon monimuotoisuuteen perustuvia menetelmiä ja muita, ei-kemiallisia ratkaisuja (11) tuhoojien torjumiseksi, ja luonnonmukaisessa maataloudessa synteettisten torjunta-aineiden käyttöä ei sallita lainkaan.

Erityyppisiä torjunta-aineita myydään EU:ssa vuosittain noin 350 000 tonnia. Määrä pysyi samalla tasolla vuosina 2012–2019. Muiden kuin kemiallisten torjunta-aineiden ja vähäriskisten kemiallisten torjunta-aineiden myynti on lisääntynyt, mutta niiden osuus kaikista myydyistä torjunta-aineista on edelleen pieni (12).

2.3.   Luonnon monimuotoisuus EU:n maatalouden ekosysteemeissä

Vuoteen 2020 ulottuvan luonnon monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian arvioinnissa (13) tuotiin esiin, että luonnon monimuotoisuuden tila EU:n maatalouden ekosysteemeissä on heikentynyt edelleen vuodesta 2010, mikä on entisestään voimistanut edellisinä vuosikymmeninä havaittua luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä. Erityisen akuutti tilanne on niittyperhosten, viljelymaiden lintujen sekä luontodirektiiveissä tarkoitettujen, maatalouden ekosysteemeihin yhteydessä olevien suojeltujen luontotyyppien ja lajien osalta.

Niittyperhoskannat pienenivät 25 prosenttia vuosina 1991–2018 (14). Euroopan Punaiseen kirjaan liittyvän arvioinnin mukaan noin joka kolmannen mehiläis-, perhos- ja kukkakärpäslajin kanta on heikkenemässä ja kymmenesosa mehiläis- ja perhoslajeista ja kolmannes kukkakärpäslajeista on vaarassa kuolla sukupuuttoon (15). Arvioinnin mukaan intensiivisen maatalouden menetelmät ovat merkittävä tekijä tämän heikkenemisen taustalla. Intensiivisen viljelyn alueilla torjunta-aineita käytetään enemmän, ja niillä havaitaan elinympäristökatoa, kuten monimuotoisten maisemapiirteiden, muiden viljelykäytön ulkopuolella olevien luontotyyppien ja puoliluontaisten niittyjen häviämistä.

Toisin kuin luonnonvaraisten pölyttäjälajien kannat, hoidettujen tarhamehiläisten kannat eivät osoita heikkenevää suuntausta EU:n tasolla. Tarhamehiläisyhdyskuntien määrä kasvoi 15,7 prosenttia vuosina 2018–2021 (16).

Lintujen osalta todetaan, että siinä missä EU:n kaikkien yleisten lintujen kannat yhteensä pienenivät 12 prosenttia ja yleisten metsälintujen kannat 5 prosenttia vuosina 1990–2021, viljelymaiden lintujen kannat pienenivät samalla ajanjaksolla 36 prosenttia (17).

Luonnon tilaa koskevan vuoden 2020 kertomuksen (18) mukaan yli 45 prosenttia suojelluista luontotyypeistä (19), jotka ovat riippuvaisia maataloudesta tai joihin maatalous vaikuttaa, on suojelutasoltaan huonossa tilassa. Tämä johtuu kahdestakin eri syystä: Toisaalta tiettyjen viljelykäytäntöjen tehostuminen on johtanut runsaaseen torjunta-aineiden käyttöön, intensiiviseen maanmuokkaukseen, intensiiviseen laiduntamiseen tai niittämiseen ja joidenkin nurmimaiden liialliseen lannoitukseen. Toisaalta maatalouskäytöstä luopuminen tai maatalousmaan siirtäminen muuhun käyttöön on johtanut luonnonsuojelun kannalta tärkeiden puoliluontaisten luontotyyppien, kuten puoliluontaisten niittyjen, häviämiseen. Kertomuksesta kävi myös ilmi, että pölyttäjien kannalta erityisen tärkeillä suojelluilla niityillä on suhteessa enemmän lajeja, joiden suojelutaso on huono, ja huonompi suojelutason kehityssuunta kuin muilla suojelluilla niityillä.

Kuten tiedonannossa Pölyttäjien olosuhteiden parantaminen (20) mainitaan ja kuten näyttö osoittaa, luonnon monimuotoisuuden ja pölyttäjien vähenemisen taustalla on myös muita tekijöitä kuin intensiivinen maatalous ja torjunta-aineiden käyttö. Tällaisia tekijöitä ovat muun muassa maankäytön muutos ja kaupungistuminen, ilmastonmuutos ja haitalliset vieraslajit.

2.4.   EU:n toimintapoliittinen tausta

On kulunut yli kolme ja puoli vuotta siitä, kun järjestäjät esittelivät tämän eurooppalaisen kansalaisaloitteen heinäkuussa 2019 (allekirjoitusten keräämisen määräaikaa pidennettiin covid-19-pandemian takia). EU:n toimintapoliittinen kehys on tänä aikana kehittynyt huomattavasti. Komissio hyväksyi joulukuussa 2019 Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (21), uuden kasvustrategian talouden vauhdittamiseksi, ihmisten terveyden ja elämänlaadun parantamiseksi ja luonnon hoitamiseksi. Kestävät elintarvikejärjestelmät ovat Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ytimessä. Lisäksi lainsäätäjät hyväksyivät joulukuussa 2021 EU:n uudistetun yhteisen maatalouspolitiikan (22) (YMP), jota komissio ehdotti kesäkuussa 2018, ja jäsenvaltioiden strategiasuunnitelmat tulivat voimaan 1. tammikuuta 2023. Nämä strategiasuunnitelmat ovat avainasemassa vihreän kehityksen ohjelmaan sisältyvien maataloutta koskevien tavoitteiden täytäntöönpanon tukemisessa.

EU:n Pellolta pöytään -strategia (23) ja vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia (24), jotka molemmat hyväksyttiin toukokuussa 2020, sekä toukokuussa 2021 hyväksytty EU:n saasteettomuustoimintasuunnitelma (25) ovat Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan sisältyviä lippulaiva-aloitteita. Kesäkuussa 2022 komissio hyväksyi Pellolta pöytään -strategian ja biodiversiteettistrategian mukaisesti kaksi uraauurtavaa asetusehdotusta, joista toinen koskee luonnon ennallistamista (26) ja toinen kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä (27). Kaikki nämä aloitteet liittyvät suoraan tähän kansalaisaloitteeseen. Myös maailmanlaajuinen biodiversiteettikehys (28), josta päästiin yhteisymmärrykseen biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen osapuolten 15. konferenssissa joulukuussa 2022, on erittäin merkityksellinen tämän kansalaisaloitteen kannalta.

Nyt käsiteltävän asian taustalla vaikuttavat myös Venäjän hyökkäyssota Ukrainaan sekä elintarvikkeiden kohtuuhintaisuus inflaation ollessa korkealla ja elintarvikkeiden hintojen noustessa. Tämän valossa komissio on julkaissut useita poliittisia asiakirjoja (29), joissa käsitellään elintarviketurvaa sekä lannoitteiden saatavuutta ja niiden tehokasta käyttöä. Näissä asiakirjoissa korostetaan, että paras keino maatalousalan selviytymiskyvyn varmistamiseksi niin EU:ssa kuin maailmanlaajuisesti on siirtyminen kestävään elintarviketuotantoon. Vuonna 2021 pidetyn YK:n elintarvikejärjestelmiä koskevan huippukokouksen jatkotoimena komissio osallistui merkittävänä kumppanina kahdeksaan elintarvikejärjestelmiä käsittelevään koalitioon. Niistä huomionarvoisin on agroekologiaa käsittelevä koalitio, jonka tavoitteena on laajentaa agroekologisia käytäntöjä ja arvoketjuja. Nämä koalitiot ovat konkreettinen osoitus siitä, että EU on sitoutunut edistämään monenvälisillä foorumeilla muutosta kohti kestäviä elintarvikejärjestelmiä. Tämä kansalaisaloite edistää – myös kansainvälisellä tasolla käytävää – julkista keskustelua siitä, miten tämä muutos saadaan aikaan tehokkaasti.

3.   VASTAUS KANSALAISALOITTEESEEN

3.1.   Kansalaisten pyyntö: Vähennetään synteettisten torjunta-aineiden käyttöä EU:n maataloudessa 80 prosentilla vuoteen 2030 mennessä siten, että aloitetaan vaarallisimmista aineista; tavoitteena on luopua synteettisistä torjunta-aineista täysin vuoteen 2035 mennessä.

Vuonna 2009 annetun torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan direktiivin (30) tavoitteena on vähentää torjunta-aineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä ja vaikutuksia. Yhtenä direktiivin keskeisimmistä osatekijöistä on integroitu tuholaistorjunta, jossa pyritään edistämään terveiden viljelykasvien kasvattamista ja luonnonmukaista tuholaistorjuntaa ja jossa kemiallinen tuholaistorjunta on viimeinen keino.

Eräs aikaisemmista eurooppalaisista kansalaisaloitteista on vuonna 2017 toimitettu aloite ”Kielletään glyfosaatti ja suojellaan ihmisiä ja ympäristöä myrkyllisiltä torjunta-aineilta” (31), johon komissio vastasi painottamalla torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan direktiivin täytäntöönpanon edistämistä ja yhdenmukaistettujen riski-indikaattoreiden laatimista, jotta kehityssuuntauksia voitaisiin seurata EU:n tasolla. Komissio sitoutui käyttämään näin saatavia tietoja pohjana päättäessään toimintavaihtoehdoista tulevaisuudessa sekä arvioimaan tilannetta uudelleen myöhemmin, aluksi täytäntöönpanokertomuksessa. Vuonna 2019 hyväksyttiin lisäksi asetus elintarvikeketjuun sovellettavan EU:n riskinarvioinnin avoimuudesta ja kestävyydestä (32).

Edellä mainitut indikaattorit osoittavat, että kemiallisten torjunta-aineiden käyttö ja niiden aiheuttamat riskit vähenivät 14 prosenttia ja vaarallisimpien torjunta-aineiden käyttö väheni 26 prosenttia vuosien 2015–2017 välisen ajanjakson ja vuoden 2020 välillä (33). Kokonaismyynti on pysynyt vakaana siksi, että vähäriskisempiä torjunta-aineita, joita tarvitaan enemmän hehtaaria kohti, käytetään nyt enemmän. Torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan direktiivin arvioinnissa (34) kävi kuitenkin ilmi, että direktiivin täytäntöönpanossa ja täytäntöönpanon valvonnassa on edelleen puutteita ja että sen tavoitteita ei ole saavutettu kokonaan.

Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ilmoitettiin tavoitteesta vähentää merkittävästi kemiallisten torjunta-aineiden käyttöä ja vaarallisuutta. Pellolta pöytään -strategiassa komissio sitoutui toteuttamaan toimia vähentääkseen kemiallisten torjunta-aineiden kokonaiskäyttöä ja -riskiä 50 prosenttia ja vaarallisempien torjunta-aineiden käyttöä 50 prosenttia vuoteen 2030 mennessä.

Komission kesäkuussa 2022 hyväksymässä kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevassa asetusehdotuksessa ehdotettiin EU:n tason oikeudellisesti sitovia tavoitteita kemiallisten torjunta-aineiden käytön ja niistä aiheutuvan riskin ja vaarallisempien torjunta-aineiden käytön vähentämiseksi 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä sekä toimenpiteitä integroidun torjunnan parantamiseksi. Ehdotuksessa jäsenvaltiot velvoitetaan asettamaan oikeudellisesti sitovia kansallisia tavoitteita, jotka vastaavat EU:n tason tavoitteita. Siinä myös rajoitetaan torjunta-aineiden käyttöä herkillä alueilla, muun muassa alueilla, joilla elää uhanalaisia pölyttäjälajeja.

Kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevassa asetusehdotuksessa mainitaan myös ”Pelastakaa mehiläiset ja maanviljelijät!” -aloite ja tarve vähentää kemiallisten torjunta-aineiden käyttöä. Ehdotus on parhaillaan Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltävänä.

Kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevaan asetusehdotukseen sisältyvät tavoitteet tukevat EU:n joulukuussa 2022 hyväksytyn maailmanlaajuisen biodiversiteettikehyksen (35) puitteissa tekemää sitoumusta vähentää torjunta-aineiden aiheuttamaa kokonaisriskiä vähintään puolella vuoteen 2030 mennessä.

Osana kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevan asetusehdotuksen taustalla olevaa vaikutustenarviointia komissio tutki, olisiko vähennystavoitteeksi asianmukaista asettaa yli 50 prosenttia. Ympäristöä koskevia EU:n tason tavoitteita asetettaessa on aina tehtävä kompromissi seuraavien kolmen toisiinsa liittyvän tekijän välillä: ympäristön ja ihmisten terveyden suojelu, poliittinen toteuttamiskelpoisuus ja taloudellinen toteuttamiskelpoisuus. Vaikutustenarviointi osoitti, että ihmisten terveyden ja ympäristön kannalta suurimmat myönteiset vaikutukset saavutettaisiin, jos vähennystavoitteeksi asetettaisiin 70–80 prosenttia. Tämä kuitenkin edellyttäisi, että viljelykäytäntöjä muutettaisiin nopeasti ja merkittävästi ennen kuin saatavilla on vaihtoehtoja, mikä todennäköisesti vaikuttaisi enemmän satomääriin ja aiheuttaisi siten kaikista vaihtoehdoista eniten taloudellisia kustannuksia paitsi maanviljelijöille myös koko taloudelle ja kuluttajille. Komissio katsoi 50 prosentin tavoitetason olevan asianmukaisin ja tasapainoisin vaihtoehto ympäristön ja ihmisten terveyden suojelemiseksi mutta toisaalta elintarvikkeiden kohtuuhintaisuuden kannalta vakavien seurausten välttämiseksi (36).

Kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevan asetusehdotuksen mukaan komissio tekee neljän vuoden kuluessa asetuksen soveltamispäivästä arvioinnin torjunta-aineiden aiheuttaman riskin ja niiden käytön vähentämisessä saavutetusta edistyksestä. Asetuksen tavoitteiden saavuttamisen edistymistä arvioitaessa on tärkeää ottaa huomioon integroidun torjunnan, luonnonmukaisen maatalouden ja täsmäviljelyn käyttöönottoon liittyvä kehitys.

Kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevassa asetusehdotuksessa viljelijöille asetetaan velvollisuus noudattaa integroitua torjuntaa koskevaa päätöksentekokaaviota, jotta he pyrkivät aina ensimmäisenä löytämään vaihtoehtoja kemiallisille torjunta-aineille. Niiden viljelykasvien osalta, jotka kattavat vähintään 90 prosenttia jäsenvaltion maatalousmaasta, viljelijöiden olisi noudatettava yksityiskohtaisia kansallisia viljelykasvikohtaisia sääntöjä, joissa integroidun torjunnan periaatteita sovelletaan paikallisissa olosuhteissa. Komissio aikoo tukea ja seurata aktiivisesti näiden sääntöjen laatimista jäsenvaltioissa. Tätä varten komissio aikoo käynnistää Life-ohjelman puitteissa hankkeen, jolla jäsenvaltioita tuetaan sääntöjen kehittämisessä. Hankkeen perustana hyödynnetään ”IPM Toolbox for farmers” -pilottihanketta (37), jossa analysoitiin integroidun torjunnan käyttöönottoa edistäviä ja estäviä tekijöitä ja koottiin yhteen käytäntöjä.

Pyrittäessä vähentämään kemiallisten torjunta-aineiden käyttöä on keskeisen tärkeää, että tarjolla on muita vaihtoehtoja. Komissio on jo toteuttanut merkittäviä toimia tämän tilanteen parantamiseksi. Se on hyväksynyt kasvinsuojeluaineita koskevan asetuksen (38) pohjalta neljä täytäntöönpanoasetusta (39), joissa tarkistetaan mikro-organismeja sisältävien biologisten torjunta-aineiden lupamenettelyssä noudatettavia tietovaatimuksia, hyväksymiskriteerejä ja arviointimenetelmiä tällaisten torjunta-aineiden markkinoille saattamisen nopeuttamiseksi. Osana Koulutuksen parantaminen elintarvikkeiden turvallisuuden lisäämiseksi -aloitetta (40) tarjotaan koulutusmahdollisuuksia, joiden tavoitteena on kehittää asiantuntemusta torjunta-aineina käytettävien mikro-organismien riskinarvioinneista, integroidun torjunnan täytäntöönpanosta ja valvonnasta maatilojen tasolla sekä torjunta-aineiden levityslaitteiden testaamisesta. Lisäksi komissio on käynnistänyt sisämarkkinaohjelman puitteissa ehdotuspyynnön rahoitusavustusten jakamiseksi jäsenvaltioille (yhteensä 10 miljoonaa euroa viiden vuoden aikana). Tavoitteena on parantaa niiden valmiuksia arvioida hakemusasiakirjoja, erityisesti mikro-organismien osalta. Myös Horisontti Eurooppa- ja Horisontti 2020 -ohjelmien puitteissa on käynnissä useita tutkimushankkeita, joissa etsitään vaihtoehtoja kemiallisille torjunta-aineille ja yhdistetään välineitä ja teknologiaa integroidun torjunnan edistämiseksi.

Myös uusien, tuhoojia paremmin kestävien kasvilajikkeiden kehittäminen auttaa vähentämään riippuvuutta torjunta-aineista. Tätä prosessia voidaan nopeuttaa kaikenlaisilla jalostusmenetelmillä, muun muassa uusilla genomitekniikoilla, ja komissio aikookin esittää vuonna 2023 lainsäädäntöehdotuksen niiden käytöstä. Horisontti Eurooppa- ja Horisontti 2020 -ohjelmista tuetaan myös useita tähän aiheeseen liittyviä hankkeita, joissa keskitytään tuhoojille vastustuskykyisten ja ilmastonmuutosta kestävien kasvilajikkeiden jalostamiseen.

Kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevan asetusehdotuksen mukaan viljelijöille voidaan maksaa YMP:n puitteissa viiden vuoden siirtymäkauden ajan korvausta kaikista uusien vaatimusten noudattamiseen liittyvistä kustannuksista. Korvaus maksettaisiin niiden lukuisten toimien lisäksi, joita on jo sisällytetty uuteen YMP:hen torjunta-aineiden kestävän käytön edistämiseksi esimerkiksi ekojärjestelmien tai maaseudun kehittämisaloitteiden muodossa (ks. jakso 3.3.2). Näin YMP voi olla ratkaisevassa asemassa, kun viljelijöitä autetaan siirtymään kohti torjunta-aineiden kestävämpää käyttöä.

Ennen kuin torjunta-aine voidaan ottaa käyttöön, jäsenvaltion on myönnettävä sille lupa kasvinsuojeluaineita koskevan asetuksen perusteella. EU:n sääntelyjärjestelmä (41) on yksi maailman tiukimmista. Sillä varmistetaan korkea turvallisuustaso ihmisten ja eläinten terveyden sekä ympäristön, myös mehiläisten, suojelemiseksi. Komissio on rajoittanut mehiläisille vaarallisten torjunta-aineiden (esimerkiksi neonikotinoidien (42) ja sulfoksaflorin (43)) käyttöä tai kieltänyt sen kokonaan sekä toteuttanut toimia (44) torjunta-aineiden mehiläisille aiheuttaman riskin arvioinnin tiukentamiseksi. Tarkemmin sanottuna komissio pyysi vuonna 2019 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista (EFSA) päivittämään mehiläisiä koskevan ohjeasiakirjan uusimman tieteellisen tietämyksen huomioon ottamiseksi. EFSA on parhaillaan saattamassa tätä tarkastelua päätökseen. Kun EFSA on hyväksynyt mehiläisiä koskevan tarkistetun ohjeasiakirjan, komissio muuttaa siihen liittyviä täytäntöönpanoasetuksia ja pyytää jäsenvaltioita puoltamaan ohjeasiakirjaa. Komissio on myös ottanut käyttöön työsuunnitelman laatiakseen ja saattaakseen valmiiksi kaikki tarvittavat ja kehitteillä olevat menettelyt torjunta-aineiden testaamiseksi pölyttäjillä keskittyen erityisesti luonnonvaraisiin lajeihin.

Pölyttäjäkato on maailmanlaajuinen ilmiö. Siksi komissio antoi hiljattain asetuksen (45), jolla alennetaan kahden sellaisen neonikotinoidin (klotianidin ja tiametoksamin), joille ei enää myönnetä lupia EU:ssa, jäämien sallitut enimmäismäärät kaikkien elintarvikkeiden osalta alhaisimmalle tasolle, joka voidaan mitata uusimmalla teknologialla. Tämä koskee sekä EU:ssa tuotettuja että EU:n ulkopuolisista maista tuotuja tuotteita. Komissio on myös laatinut asetusluonnoksen luodakseen työohjelman torjunta-aineissa käytettävien suoja-aineiden ja tehosteaineiden tarkastelemiseksi ja mahdollisesti niiden käytön hyväksymiseksi EU:n tasolla. Lisäksi komissio antoi hiljattain täytäntöönpanoasetuksen (46) yksityiskohtaisista säännöistä sellaisten apuaineiden tunnistamiseksi, joita ei voida hyväksyä kasvinsuojeluaineissa. Molemmissa asetuksissa kiinnitetään huomiota vaikutuksiin, joita aineilla on mehiläisiin ja muihin pölyttäjiin.

Lokakuussa 2022 komissio hyväksyi osana saasteettomuuspakettia lainsäädäntöehdotuksen (47) pinta- ja pohjavesiä pilaavien aineiden luettelojen tarkistamiseksi, mukaan lukien torjunta-aineet. Ehdotus on parhaillaan keskusteltavana Euroopan parlamentissa ja neuvostossa. Ehdotuksen mukaan jäsenvaltioiden olisi vähennettävä kaikkien näiden aineiden päästöjä uusien laatuvaatimusten täyttämiseksi.

Torjunta-aineiden käytöstä ja niiden esiintymisestä ympäristössä tarvitaan parempaa tietoa sekä parhaillaan toteutettavien poliittisten toimien tueksi että vuoden 2030 jälkeen ulottuvan lainsäädännön muokkaamiseksi. Torjunta-aineiden käytöstä saadaan tietoa joulukuussa 2022 hyväksytyn, maatalouden tuotantopanoksia ja tuotoksia koskevista tilastoista annetun asetuksen (48) myötä. Komissio hyväksyi myös hiljattain kasvinsuojeluaineita koskevan asetuksen nojalla täytäntöönpanoasetuksen (49) yhteisistä säännöistä, joita torjunta-aineiden ammattikäyttäjien on noudatettava pitäessään kirjaa torjunta-aineiden käyttöä koskevista tiedoista.

Komissio aikoo myös ehdottaa vuonna 2023 oikeudellisesti sitovia tavoitteita ruokajätteen vähentämiseksi (50). Pois heitetyt elintarvikkeet ovat maatalouden tuotantopanosten, myös torjunta-aineiden, tuhlausta. Komissio aikoo ehdottaa vuonna 2023 kestäviä elintarvikejärjestelmiä koskevaa lainsäädäntökehystä (51), jossa vahvistetaan yhteiset määritelmät, yleiset periaatteet sekä tavoitteet kestävyyden valtavirtaistamiseksi elintarvikkeisiin liittyvissä politiikoissa.

3.2.   Kansalaisten pyyntö: Palautetaan maatalousalueille luonnontilaisia ekosysteemejä, jotta maataloudella voidaan edistää luonnon monimuotoisuuden palauttamista.

Tässä käsiteltävän eurooppalaisen kansalaisaloitteen toinen tavoite – luonnontilaisten ekosysteemien palauttaminen maatalousalueille, jotta maataloudella voidaan edistää luonnon monimuotoisuuden palauttamista – on linjassa vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa asetetun tavoitteen kanssa. Strategiassa pyritään palauttamaan luontoa maatalousmaille osana EU:n laajempaa luonnon ennallistamissuunnitelmaa. Strategiassa korostetaan maatalousalan tärkeää roolia luonnon monimuotoisuuden säilyttämisessä, ja siinä tunnustetaan maanviljelijöiden rooli maan ylläpitäjinä, joita tulee tukea ja kannustaa siirtymään kestävään maanhoitoon.

Jotta luonto saisi enemmän tilaa, biodiversiteettistrategiassa asetetaan tavoitteeksi, että vähintään 10 prosenttia maatalousmaasta on sellaista maata, jolla on hyvin monimuotoisia maisemapiirteitä. Nämä maisemapiirteet tarjoavat lukuisille lajeille tärkeitä elämän edellytyksiä, kuten ruokailu-, pesimä- ja lisääntymispaikkoja. Strategian mukaan myös agroekologisten käytäntöjen käyttöä on lisättävä huomattavasti, minkä lisäksi Pellolta pöytään -strategiassa asetetaan tavoitteeksi saattaa vähintään 25 prosenttia maatalousmaasta luonnonmukaisen maatalouden piiriin. Tämä antaa tilaa luonnon monimuotoisuudelle tuotantoon käytettävissä maatalousmaisemien osissa ja tukee siirtymistä kestävään elintarviketuotantojärjestelmään. EU:n tavoitteen sekä luonnonmukaisen maatalouden alan täyden potentiaalin saavuttamiseksi komissio on laatinut EU:n luonnonmukaista tuotantoa koskevan toimintasuunnitelman (52), joka kattaa vuodet 2021–2027.

Jotta voidaan tukea luonnon monimuotoisuuden elpymistä maatalousekosysteemeissä, ratkaisevan tärkeää on vähentää myös kemiallisten saasteiden ja muiden aineiden aiheuttamaa painetta. Erityisesti tämä koskee torjunta-aineita, kuten edellisessä jaksossa kuvataan, mutta myös lannoitteista peräisin olevaa ravinnehävikkiä. Biodiversiteettistrategiassa asetetaan tavoitteeksi vähentää maataloudesta peräisin olevaa ravinnehävikkiä vähintään 50 prosenttia vuoteen 2030 mennessä varmistaen samalla, että maaperän hedelmällisyys ei heikkene. Tämän saavuttamiseksi toteutetaan useita eri toimenpiteitä, joihin kuuluu muun muassa integroidun ravinnehuollon toimintasuunnitelman (53) laatiminen.

Vahingoittuneiden ekosysteemien ennallistamiseksi kaikkialla Euroopassa ja luonnon monimuotoisuuden ja häiriönsietokyvyn kestävän elpymisen mahdollistamiseksi komissio hyväksyi kesäkuussa 2022 ensimmäisen EU:n laajuisen luonnon ennallistamista koskevan asetusehdotuksen (54). Ehdotus sisältää sekä yleisen ennallistamistavoitteen että sitovia ekosysteemikohtaisia tavoitteita. Maatalousmaiden ennallistamistoimet käsittävät muun muassa ekosysteemien toiminnan ja ekosysteemipalvelujen ennalleen saattamisen, ja näistä keskeisimpiin kuuluu pölyttäjien suorittama pölytys. Maatalousekosysteemien osalta ehdotettavat velvoitteet koskevat muun muassa niittyperhosten ja viljelysmaiden lintukantojen elpymisen mahdollistamista, turvemaiden uudelleenvesittämistä ja sellaisen maatalousmaan osuuden lisäämistä, jolla on hyvin monimuotoisia maisemapiirteitä.

Luonnon ennallistamista koskevaan säädösehdotukseen sisältyy jäsenvaltioita oikeudellisesti sitova tavoite pysäyttää pölyttäjäkantojen väheneminen vuoteen 2030 mennessä ja ylläpitää sen jälkeen niiden kasvavaa suuntausta sekä menetelmä pölyttäjäkantojen säännöllistä seurantaa varten. Komission ehdotuksessa esitetään, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle kansallisen ennallistamissuunnitelman, josta käy ilmi, miten ne aikovat saavuttaa tavoitteet. Jäsenvaltioiden olisi myös seurattava edistymistään ja raportoitava siitä.

Luonnon ennallistamistoimia tarvitaan myös maaperän tasolla. Marraskuussa 2021 komissio hyväksyi vuoteen 2030 ulottuvan EU:n maaperästrategian (55). Strategiassa painotetaan maaperän monimuotoisuuden merkitystä ekosysteemien terveydelle, ja siinä esitetään erityisiä toimia maaperän monimuotoisuuden suojelemiseksi ja ymmärryksen lisäämiseksi tästä aiheesta. Näitä toimia toteutetaan muun muassa Horisontti Eurooppa -ohjelmaan kuuluvan Euroopan maaperäsopimusta koskevan mission (56) puitteissa. Maaperän monimuotoisuuden heikkenevän suuntauksen pysäyttäminen ja kääntäminen on keskeinen osa strategiaan sisältyvää visiota, jonka tavoitteena on maaperän hyvän terveyden saavuttaminen vuoteen 2050 mennessä. Tämän vision toteuttamiseksi komissio aikoo antaa vuonna 2023 ehdotuksen maaperän terveyttä koskevaksi laiksi.

Uudessa, vuosia 2023–2027 koskevassa yhteisessä maatalouspolitiikassa (YMP) asetetut ympäristötavoitteet ovat selkeästi kunnianhimoisempia kuin aiemmassa politiikassa. Uuteen YMP:hen sisältyy erityisesti joukko ympäristöön liittyviä ehtoja, jotka kaikkien YMP:n tukea (57) saavien viljelijöiden on täytettävä ja jotka kattavat noin 90 prosenttia EU:n maatalousmaasta. Näihin ehtoihin sisältyvät muun muassa hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevat toimenpidevaatimukset (GAEC-vaatimukset), joista useilla pyritään suojelemaan ja palauttamaan luonnon monimuotoisuutta. Viljelijöiden on muun muassa pidettävä neljä prosenttia peltoalastaan muuna kuin tuottavana piirteenä tai alana, esimerkiksi pensasaitoina, lampina, peltojen pientareina, kukkavyöhykkeenä tai kesantomaana, ja tämä koskee kaikkia pinta-ala- tai eläinperusteista YMP:n tukea saavia viljelijöitä. GAEC-vaatimuksissa edellytetään myös, että viljelijät perustavat vesistöjen varrelle suojakaistoja, joilla ei käytetä torjunta-aineita eikä lannoitteita.

Näiden ehtojen lisäksi vuosien 2023–2027 YMP:llä tuetaan viljelijöitä, jotka noudattavat vapaaehtoisesti kestävämpiä käytäntöjä. Lähes 100 miljardia euroa eli kolmannes YMP:n määrärahoista on osoitettu ympäristö- ja ilmastosiirtymän tukemiseen vuoteen 2027 asti. Tätä varten jäsenvaltiot esittävät uusia ekojärjestelmiä, joissa vähintään 25 prosenttia suoriin maksuihin varatuista määrärahoista kohdennetaan ympäristön kannalta suotuisten käytäntöjen tukemiseen, sekä maaseudun kehittämiseen tähtääviä välineitä, joiden määrärahoista vähintään 35 prosenttia kohdennetaan näihin käytäntöihin (ks. jakso 3.3).

Lisäksi Euroopan komissio antoi 24. tammikuuta 2023 tiedonannon Pölyttäjien olosuhteiden parantaminen (58), jolla tarkistetaan pölyttäjiä koskevaa EU:n aloitetta vuodelta 2018. Tiedonannolla vastataan muun muassa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen (59) ja Euroopan kansalaisaloitteen ”Pelastakaa mehiläiset ja maanviljelijät!” allekirjoittajien esittämiin, yhä lisääntyviin pyyntöihin parantaa pölyttäjien suojelua, puuttua syihin pölyttäjien vähenemisen taustalla sekä ehkäistä seurauksia, joita niiden vähenemisellä on elintarviketurvaan, ihmisten terveyteen, elämänlaatuun ja ekosysteemeihin. Tiedonanto perustuu kattavaan kuulemisprosessiin, ja se on jatkoa toukokuussa 2021 toteutetulle pölyttäjiä koskevan aloitteen uudelleentarkastelulle (60). Tämä uudelleentarkastelu osoitti, että vaikka aloite on edelleen toimiva politiikan apuväline, ratkaisematta yhä on merkittäviä haasteita, jotka on voitettava pölyttäjien vähenemisen pysäyttämiseksi ja vähenemissuuntauksen kääntämiseksi.

Tiedonannossa Pölyttäjien olosuhteiden parantaminen esitetään kunnianhimoinen suunnitelma. Se sisältää 42 toimea pölyttäjien vähenemiseen johtavien syiden torjumiseksi, tietämyksen parantamiseksi ja kaikkien yhteiskunnan toimijoiden aktivoimiseksi. Sen tavoitteena on erityisesti

| i) | luoda luotettava järjestelmä pölyttäjälajien ja niihin kohdistuvien riskien seuraamiseksi; |
| --- | --- |

i)

luoda luotettava järjestelmä pölyttäjälajien ja niihin kohdistuvien riskien seuraamiseksi;

| ii) | kartoittaa keskeiset pölyttäjäalueet ja luoda ekologisten käytävien verkosto (ns. ”Buzz Lines” -verkosto), jolla nämä alueet liitetään hyvin yhteen; |
| --- | --- |

ii)

kartoittaa keskeiset pölyttäjäalueet ja luoda ekologisten käytävien verkosto (ns. ”Buzz Lines” -verkosto), jolla nämä alueet liitetään hyvin yhteen;

| iii) | edistää YMP:llä pölyttäjille suotuisia viljelykäytäntöjä; |
| --- | --- |

iii)

edistää YMP:llä pölyttäjille suotuisia viljelykäytäntöjä;

| iv) | vähentää torjunta-aineiden käytöstä pölyttäjille aiheutuvia vaikutuksia; |
| --- | --- |

iv)

vähentää torjunta-aineiden käytöstä pölyttäjille aiheutuvia vaikutuksia;

| v) | aktivoida yrityksiä ja kansalaisia erityisesti tukemalla nuorten osallistumista ja osallistavaa hallintoa; ja |
| --- | --- |

v)

aktivoida yrityksiä ja kansalaisia erityisesti tukemalla nuorten osallistumista ja osallistavaa hallintoa; ja

| vi) | edistää pölyttäjien tukemiseen tähtääviä kansallisia, alueellisia ja paikallisia toimia. |
| --- | --- |

vi)

edistää pölyttäjien tukemiseen tähtääviä kansallisia, alueellisia ja paikallisia toimia.

Tiedonanto Pölyttäjien olosuhteiden parantaminen täydentää komission esittämää luonnon ennallistamista koskevaa säädösehdotusta, ja sillä pannaan täytäntöön biodiversiteettistrategiassa vahvistettu sitoumus pysäyttää luonnonvaraisten pölyttäjien väheneminen vuoteen 2030 mennessä.

3.3.   Kansalaisten pyyntö: Uudistetaan maataloutta asettamalla etusijalle pienimuotoinen, monipuolinen ja kestävä maatalous, tuetaan maatalouden ekologisten ja luonnonmukaisten käytäntöjen nopeaa yleistymistä ja mahdollistetaan itsenäinen viljelijälähtöinen torjunta-aineita ja muuntogeenivapaata maataloutta koskeva koulutus ja tutkimus.

YMP:ssä on vuosien saatossa alettu kiinnittää yhä enemmän huomiota ympäristönäkökohtiin ottamalla käyttöön sellaisia keskeisiä välineitä kuin täydentävät ehdot ja maatalouden ympäristötoimenpiteet. Kuten edellä mainitaan, uudessa YMP:ssä vuosiksi 2023–2027 on otettu merkittäviä askelia kestävään maatalouteen siirtymisen tukemiseksi, ja sen odotetaan edistävän merkittävästi Pellolta pöytään -strategian ja biodiversiteettistrategian tavoitteita, jolloin sillä vastataan myös nyt käsiteltävässä kansalaisaloitteessa esitettyihin pyyntöihin. Jäsenvaltiot ovat laatineet paikallisten olosuhteiden ja tarpeiden arvioinnin perusteella vuosia 2023–2027 koskevat kansalliset YMP:n strategiasuunnitelmansa (61), jäljempänä ’strategiasuunnitelmat’, joissa selitetään, miten ne aikovat ohjata tukea YMP:ssä asetettujen taloudellisten, ympäristöä koskevien ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

3.3.1.   Pienimuotoisen ja monipuolisen maatalouden tukeminen

YMP:ssä esitetään lisää toimia sen varmistamiseksi, että tulotuki jakautuisi oikeudenmukaisemmin ja tukea kohdennettaisiin sitä eniten tarvitseville tiloille, erityisesti pienille ja keskisuurille tiloille. YMP:ssä osoitetaan lähes 29 miljardia euroa vuodessa maataloustulojen ja koko talouden keskipalkkojen välillä edelleen olevan eron sekä eri maatalousalojen ja erityyppisten maatilojen välisten tuloerojen kaventamiseksi. Pienemmät tilat voivat saada tulotuen lisäksi täydentävää tukea, jolla tulotukea jaetaan uudelleen suurilta tiloilta pienille.

Mehiläishoitoalaa tuetaan YMP:llä vastedeskin: EU:n vuotuiset määrärahat tälle alalle ovat nykyisten suunnitelmien mukaan yhteensä 60 miljoonaa euroa. Tukea voidaan myöntää tekniseen apuun, koulutukseen ja neuvontapalveluihin, tutkimukseen, mehiläistuotteita ja mehiläisten katoamista koskeviin laboratoriotutkimuksiin, myynninedistämiseen ja markkinointiin. YMP:llä tuetaan myös investointeja tuotannon parantamiseen, tuhoojien ja tautien torjumiseen sekä epäsuotuisten ilmasto-olosuhteiden aiheuttamien vahinkojen ehkäisemiseen.

Monipuolisen maatalouden edistämiseksi YMP:llä tuetaan viljelijöiden toimeentuloa ja maantieteellistä tasapainoa EU:n sisällä, sillä sen avulla myös EU:n reuna-alueilla voidaan jatkaa maatalouden harjoittamista. YMP auttaa ehkäisemään liiallista erikoistumista ja välttämään tuotannon keskittymistä kaikkein tuottavimmille alueille. Tämän ansiosta tuotanto- ja maatalousjärjestelmät eri maaseutualueilla säilyvät monipuolisempina.

3.3.2.   Kestävien, maatalouden ekologisten ja luonnonmukaisten käytäntöjen tukeminen

Jäsenvaltioiden suunnitelmat sisältävät muun muassa seuraavia toimenpiteitä, joilla pyritään tukemaan viljelijöitä siirtymässä häiriönsietokykyiseen ja kestävään maatalouteen.

| — | Koko EU:n tasolla tavoitteena on, että kaikkiaan yli 26 prosentille maatalousmaasta myönnetään tukea torjunta-aineiden ja niiden aiheuttaman riskin vähentämiseen (62). Viljelijät voivat osallistua ekojärjestelmiin, joilla edistetään integroitua torjuntaa tai muuntyyppisiä torjuntamenetelmiä. Tämä sisältää esimerkiksi kemiallisen tuholaistorjunnan kieltämisen (sisältyy 15 suunnitelmaan) tai torjunta-aineiden kieltämisen tai niiden määrän tai käytön ajoituksen rajoittamisen (sisältyy 17 suunnitelmaan). Kuuteentoista suunnitelmaan sisältyy maaseudun kehittämistukea, jolla rajoitetaan torjunta-aineiden käyttöä tai kielletään se tietyillä maantieteellisillä alueilla, kuten Natura 2000 -alueilla tai juomaveden suojelemiseksi määritetyillä alueilla. Muilla maaseudun kehittämiseen tehdyillä sitoumuksilla on tarkoitus muun muassa edistää täsmäteknologioiden käyttöä ja integroidun torjunnan käytäntöjä, kuten vähemmän torjunta-aineita edellyttävien perinteisten tai tuhoojia paremmin sietävien kasvilajikkeiden käyttöä tai laajaa viljelykiertoa, joka pienentää tuholaisvahinkojen todennäköisyyttä. |
| --- | --- |

—

Koko EU:n tasolla tavoitteena on, että kaikkiaan yli 26 prosentille maatalousmaasta myönnetään tukea torjunta-aineiden ja niiden aiheuttaman riskin vähentämiseen (62). Viljelijät voivat osallistua ekojärjestelmiin, joilla edistetään integroitua torjuntaa tai muuntyyppisiä torjuntamenetelmiä. Tämä sisältää esimerkiksi kemiallisen tuholaistorjunnan kieltämisen (sisältyy 15 suunnitelmaan) tai torjunta-aineiden kieltämisen tai niiden määrän tai käytön ajoituksen rajoittamisen (sisältyy 17 suunnitelmaan). Kuuteentoista suunnitelmaan sisältyy maaseudun kehittämistukea, jolla rajoitetaan torjunta-aineiden käyttöä tai kielletään se tietyillä maantieteellisillä alueilla, kuten Natura 2000 -alueilla tai juomaveden suojelemiseksi määritetyillä alueilla. Muilla maaseudun kehittämiseen tehdyillä sitoumuksilla on tarkoitus muun muassa edistää täsmäteknologioiden käyttöä ja integroidun torjunnan käytäntöjä, kuten vähemmän torjunta-aineita edellyttävien perinteisten tai tuhoojia paremmin sietävien kasvilajikkeiden käyttöä tai laajaa viljelykiertoa, joka pienentää tuholaisvahinkojen todennäköisyyttä.

| — | Luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen tai palauttamisen tukemiselle asetettu koko EU:n tavoite on arviolta 31 prosenttia EU:n maatalousmaasta (lähes 49,5 miljoonaa hehtaaria). Tukea kohdennetaan erityisesti maisemapiirteiden ylläpitämiseen tai säilyttämiseen (kaikkiaan noin 2,86 miljoonan hehtaarin alalla) joko ekojärjestelmien tai maaseudun kehittämisen kautta. Näihin maisemapiirteisiin sisältyy esimerkiksi pölyttäjien elinkaarta tukevia elinympäristöjä. Ekojärjestelmien kautta tuetaan esimerkiksi puiden ja pensasaitojen istuttamista (sisältyy 16 suunnitelmaan), maan pitämistä kesannolla (sisältyy 17 suunnitelmaan) sekä ruoho- tai kukkapeitteisten tai hunajakasveiksi määritettävillä viljelykasveilla istutettujen suojakaistojen perustamista (sisältyy 16 suunnitelmaan). Jotkin suunnitelmat sisältävät maaseudun kehittämistukea maisemapiirteiden ylläpitämiseksi, esimerkiksi pelloilla tai peltojen pientareilla olevia kukkavyöhykkeitä varten. Jäsenvaltiot tarjoavat tukea myös maisemapiirteiden luomiseksi tehtäviin investointeihin. Joissakin suunnitelmissa tuetaan myös sellaisten perinteisten maataloustuotantojärjestelmien ja maatalousmaisemien säilyttämistä, joilla kemiallisia torjunta-aineita käytetään hyvin vähän (tai joilla niiden käyttö on kielletty kokonaan). Tällaisiin kohteisiin kuuluu esimerkiksi perinteisten viinirypälelajikkeiden viljelmiä, hedelmätarhoja ja luonnonvaraiselta lajistoltaan rikkaita niittyjä. Lisäksi 13 suunnitelmaan sisältyy Natura 2000 -alueille annettavia tukia. |
| --- | --- |

—

Luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen tai palauttamisen tukemiselle asetettu koko EU:n tavoite on arviolta 31 prosenttia EU:n maatalousmaasta (lähes 49,5 miljoonaa hehtaaria). Tukea kohdennetaan erityisesti maisemapiirteiden ylläpitämiseen tai säilyttämiseen (kaikkiaan noin 2,86 miljoonan hehtaarin alalla) joko ekojärjestelmien tai maaseudun kehittämisen kautta. Näihin maisemapiirteisiin sisältyy esimerkiksi pölyttäjien elinkaarta tukevia elinympäristöjä. Ekojärjestelmien kautta tuetaan esimerkiksi puiden ja pensasaitojen istuttamista (sisältyy 16 suunnitelmaan), maan pitämistä kesannolla (sisältyy 17 suunnitelmaan) sekä ruoho- tai kukkapeitteisten tai hunajakasveiksi määritettävillä viljelykasveilla istutettujen suojakaistojen perustamista (sisältyy 16 suunnitelmaan). Jotkin suunnitelmat sisältävät maaseudun kehittämistukea maisemapiirteiden ylläpitämiseksi, esimerkiksi pelloilla tai peltojen pientareilla olevia kukkavyöhykkeitä varten. Jäsenvaltiot tarjoavat tukea myös maisemapiirteiden luomiseksi tehtäviin investointeihin. Joissakin suunnitelmissa tuetaan myös sellaisten perinteisten maataloustuotantojärjestelmien ja maatalousmaisemien säilyttämistä, joilla kemiallisia torjunta-aineita käytetään hyvin vähän (tai joilla niiden käyttö on kielletty kokonaan). Tällaisiin kohteisiin kuuluu esimerkiksi perinteisten viinirypälelajikkeiden viljelmiä, hedelmätarhoja ja luonnonvaraiselta lajistoltaan rikkaita niittyjä. Lisäksi 13 suunnitelmaan sisältyy Natura 2000 -alueille annettavia tukia.

| — | Tukea annetaan myös koko maatilan kattavia järjestelmiä varten, kuten peltometsäviljelyyn ja agroekologiaan. Koko EU:ssa tavoitteena on tukea uutta metsitettyä maata, muun muassa peltometsäviljelyä ja metsäisiä maisemapiirteitä, lähes 623 000 hehtaarin verran. |
| --- | --- |

—

Tukea annetaan myös koko maatilan kattavia järjestelmiä varten, kuten peltometsäviljelyyn ja agroekologiaan. Koko EU:ssa tavoitteena on tukea uutta metsitettyä maata, muun muassa peltometsäviljelyä ja metsäisiä maisemapiirteitä, lähes 623 000 hehtaarin verran.

| — | Luonnonmukaisessa maataloudessa torjunta-aineiden käyttö on rajoitettu tiukasti tiettyihin valmisteisiin, joihin ei sisälly synteettisiä torjunta-aineita (63). YMP:llä edistetään ja tuetaan voimakkaasti luonnonmukaista maataloutta yhtenä keinona Pellolta pöytään -strategiassa asetetun tavoitteen saavuttamiseksi – vuoteen 2030 mennessä yhteensä vähintään 25 prosenttia EU:n maatalousmaasta halutaan saattaa luonnonmukaisen maatalouden piiriin. Kaikki jäsenvaltiot tukevat siirtymistä luonnonmukaiseen maatalouteen ja luonnonmukaisen tuotannon ylläpitämistä ekojärjestelmien ja/tai maaseudun kehittämisen kautta. Kuusi jäsenvaltiota on asettanut suunnitelmissaan luonnonmukaista maataloutta koskevia kansallisia tavoitteita vuodeksi 2027 ja 14 jäsenvaltiota vuodeksi 2030. Yhdeksäntoista jäsenvaltiota aikoo kasvattaa luonnonmukaisesti viljellyn maan alaa vähintään 25 prosentilla vuoden 2020 tasosta – näistä jäsenvaltioista yhdeksän aikoo ainakin kaksinkertaistaa tällaisen viljelymaan osuuden. |
| --- | --- |

—

Luonnonmukaisessa maataloudessa torjunta-aineiden käyttö on rajoitettu tiukasti tiettyihin valmisteisiin, joihin ei sisälly synteettisiä torjunta-aineita (63). YMP:llä edistetään ja tuetaan voimakkaasti luonnonmukaista maataloutta yhtenä keinona Pellolta pöytään -strategiassa asetetun tavoitteen saavuttamiseksi – vuoteen 2030 mennessä yhteensä vähintään 25 prosenttia EU:n maatalousmaasta halutaan saattaa luonnonmukaisen maatalouden piiriin. Kaikki jäsenvaltiot tukevat siirtymistä luonnonmukaiseen maatalouteen ja luonnonmukaisen tuotannon ylläpitämistä ekojärjestelmien ja/tai maaseudun kehittämisen kautta. Kuusi jäsenvaltiota on asettanut suunnitelmissaan luonnonmukaista maataloutta koskevia kansallisia tavoitteita vuodeksi 2027 ja 14 jäsenvaltiota vuodeksi 2030. Yhdeksäntoista jäsenvaltiota aikoo kasvattaa luonnonmukaisesti viljellyn maan alaa vähintään 25 prosentilla vuoden 2020 tasosta – näistä jäsenvaltioista yhdeksän aikoo ainakin kaksinkertaistaa tällaisen viljelymaan osuuden.

EU myös hyväksyi hiljattain uuden vapautuksen (64) EU:n kilpailusäännöistä sallimalla sopimukset sellaisten yksin tai yhteistyössä muiden elintarvikeketjun toimijoiden kanssa toimivien maataloustuotteiden tuottajien välillä, joiden tavoitteena on soveltaa EU:n tai kansallista lainsäädäntöä tiukempia kestävyysvaatimuksia. Tällaiset sopimukset voivat koskea torjunta-aineiden käytön vähentämistä, luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelua, palauttamista ja ennallistamista tai muita ympäristötavoitteita, eläinten terveyttä tai eläinten hyvinvointia. Tämän säännöksen mukaan kilpailunrajoitukset ovat sallittuja, jos ne ovat välttämättömiä suunnitellun kestävyysvaatimuksen täyttämiseksi. Tämä tarkoittaa, että maataloustuotteiden tuottajat voivat saada hyötyä esimerkiksi suurempien palkkioiden tai tietyn taatun toimitusmäärän muodossa tai siten, että muut ketjun toimijat edistävät niiden tuotteiden myyntiä vastineena kestävyysparannusten toteuttamisesta.

3.3.3.   Mahdollistetaan itsenäinen viljelijälähtöinen torjunta-aineita ja muuntogeenivapaata maataloutta koskeva koulutus ja tutkimus.

Viljelijöille tarjottava neuvonta on tässä ekologisessa siirtymässä keskeisessä roolissa, sillä usein neuvonnalla tuetaan viljelijöitä uusien menetelmien käyttöönotossa, mahdollisesti uusien materiaalien käytössä tai resurssien ja tuotantopanosten käytön tehostamisessa. Suurin osa jäsenvaltioista on sisällyttänyt suunnitelmiinsa neuvontapalvelujen tukemista YMP:n rahoitustuella. Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että annettava neuvonta on puolueetonta ja että neuvojilla on soveltuva pätevyys ja koulutus ja että heillä ei ole eturistiriitoja. Käytössä on maatalouden tieto- ja innovointijärjestelmä (65), jonka tarkoituksena on varmistaa, että neuvojilla on käytössään tutkimustietoa ja että he ovat ajan tasalla uusimmista menetelmistä ja innovatiivisista käytännöistä.

Komissio antaa jatkossakin tukea parhaiden käytäntöjen vaihtoon jäsenvaltioiden ja muiden sidosryhmien keskuudessa YMP-verkoston (66) kautta ja edistää sitä järjestämällä työpajoja ja seminaareja. Nämä toimet on suunnattu muun muassa neuvojille, jotka voivat niiden ansiosta opastaa viljelijöitä paremmin käytännössä.

Tutkimuksen osalta käynnistetään vuonna 2024 EU:n Horisontti Eurooppa -ohjelman puitteissa jäsenvaltioiden välinen kumppanuus (67) tietopohjan parantamiseksi ja ratkaisujen ja välineiden luomiseksi Euroopan laajuisen agroekologisen siirtymän pohjaksi. Kumppanuudessa tutkitaan, miten agroekologiasta voi tulla keskeisin keino vähentää torjunta-aineiden käyttöä maataloudessa ja luopua niistä asteittain sekä maksimoida maatalouden suotuisa vaikutus luonnon monimuotoisuuden suojeluun ja luonnon ennallistamiseen. Lisäksi Horisontti Eurooppa -ohjelmasta rahoitetaan yli 30:tä tutkimushanketta, joiden kokonaisarvo on ainakin 200 miljoonaa euroa ja joissa keskitytään torjunta-aineiden käytön vähentämiseen maataloudessa sekä kestäviin ja pölyttäjäystävällisiin viljelykäytäntöihin, kuten agroekologiaan, luonnonmukaiseen maatalouteen ja pölytyspalvelujen palauttamiseen.

4.   PÄÄTELMÄT

Eurooppalainen kansalaisaloite ”Pelastakaa mehiläiset ja maanviljelijät!” tuo esiin kansalaisten huolen Euroopan maatalouden ekologisesta ja sosioekonomisesta kestävyydestä. Komissio suhtautuu aloitteeseen myönteisesti ja pitää sitä tärkeänä, erityisesti kun otetaan huomioon, että ilmastonmuutos ja luonnon monimuotoisuuden väheneminen muodostavat kasvavan haasteen Euroopan maataloudelle. Kansalaisaloite heijastelee myös Euroopan tulevaisuuskonferenssissa (68) esitettyjä kannanottoja, joissa kansalaiset vaativat turvallista, kestävää, oikeudenmukaista, ilmastovastuullista ja kohtuuhintaista elintarviketuotantoa, jossa kunnioitetaan kestävyysperiaatteita ja ympäristöä sekä turvataan luonnon monimuotoisuus ja ekosysteemit varmistaen samalla elintarviketurva.

Sen jälkeen, kun aloite toimitettiin ja tuen kerääminen sitä varten aloitettiin vuonna 2019, komissio on toteuttanut Euroopan vihreän kehityksen ohjelman nojalla kunnianhimoisia toimia elintarvikejärjestelmien kestävyyden varmistamiseksi. Näihin toimiin lukeutuvat muun muassa EU:n Pellolta pöytään -strategia, biodiversiteettistrategia ja saasteettomuustoimintasuunnitelma sekä YMP. Nämä toimenpiteet yhdessä muodostavat kattavan kokonaisuuden, jolla vastataan aloitteessa esitettyihin pyyntöihin.

Kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevassa asetusehdotuksessa esitetään kunnianhimoinen etenemissuunnitelma kemiallisten torjunta-aineiden aiheuttaman riskin ja niiden käytön vähentämiseksi EU:n maataloudessa. Sillä vahvistetaan oikeasuhteisesti ja tasapainoisesti parhaillaan meneillään olevia toimia kemiallisten torjunta-aineiden käytön ja niiden aiheuttaman riskin vähentämiseksi maa- ja vesiekosysteemeissä sekä EU:n torjunta-aineiden lupajärjestelmää. Komission ehdotuksen mukaan asetusta arvioitaisiin neljän vuoden kuluttua.

Luonnon ennallistamista koskeva säädösehdotus ja tiedonanto Pölyttäjien olosuhteiden parantaminen voivat yhdessä muuttaa perustavanlaatuisesti pölyttäjien suojelun EU:n tasolla. Niissä nostetaan EU:n biodiversiteettistrategiassa asetettua tavoitetasoa pölyttäjäkantojen heikkenevän suuntauksen kääntämiseksi vuoteen 2030 mennessä ja luonnon tuomiseksi takaisin maatalousmaille.

Jäsenvaltioiden YMP-suunnitelmissa tuetaan viljelijöiden, myös pienviljelijöiden, siirtymistä kohti kestävämpiä ja häiriönsietokykyisempiä maatalousjärjestelmiä vuosien 2023–2027 aikana.

Näin ollen uusien säädösten ehdottamisen sijaan ensisijaisena tavoitteena on varmistaa, että ehdotukset, joista lainsäätäjät neuvottelevat parhaillaan, hyväksytään ja pannaan täytäntöön nopeasti yhdessä YMP:n kanssa. Komissio aikoo tehdä parhaansa mukaan töitä tämän saavuttamiseksi ja kannustaa kaikkia asianomaisia toimijoita toimimaan samoin. Se, että yli miljoona osallistujaa ilmaisi tukensa tälle kansalaisaloitteelle, osoittaa selvästi komission ehdotuksissa esitetyn kunnianhimoisen tason tarpeellisuuden ja kannustaa säilyttämään sen. Se, missä määrin Euroopan vihreän kehityksen ohjelmalla onnistutaan siivittämään tätä siirtymää, riippuu koko yhteiskunnasta – niin kansalaisista, viljelijöistä, yrityksistä, tutkijoista, viranomaisista kuin EU:n toimielimistä.

---

(1)  Euroopan Parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/788, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta (EUVL L 130, 17.5.2019, s. 55).

(2)  https://europa.eu/citizens-initiative/select-language?destination=/initiatives/details/2019/000016

(3)  Tämän kansalaisaloitteen jälkeen komissiolle on toimitettu kaksi muuta pätevää aloitetta, eli päteviä kansalaisaloitteita on tähän mennessä toimitettu kaikkiaan yhdeksän.

(4)  Komission päätös (EU) 2019/1566, annettu 4 päivänä syyskuuta 2019, ehdotetusta kansalaisaloitteesta ”Pelastakaa mehiläiset ja maanviljelijät! Maatalous mehiläisille suotuisaksi terveen ympäristön puolesta” (EUVL L 241, 19.9.2019, s. 10).

(5)  Aloitteelle annettujen tuenilmausten keruun määräaikaa pidennettiin seuraavilla säädöksillä: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/1042, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2020, eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta annetussa asetuksessa (EU) 2019/788 säädettyjen keruu-, tarkastus- ja tutkintavaiheiden määräaikoja koskevista väliaikaisista toimenpiteistä covid-19:n leviämisen vuoksi (EUVL L 231, 17.7.2020, s. 7), Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/2200, annettu 17 päivänä joulukuuta 2020, eräiden eurooppalaisten kansalaisaloitteiden tuenilmausten keräämisen määräaikojen pidentämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/1042 nojalla (EUVL L 434, 23.12.2020, s. 56) ja Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/360, annettu 19 päivänä helmikuuta 2021, eräiden eurooppalaisten kansalaisaloitteiden tuenilmausten keräämisen määräaikojen pidentämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/1042 nojalla (EUVL L 69, 26.2.2021, s. 9).

(6)  NAT/868-EESC-2022.

(7)  Eurostat: Farm indicators by legal status of the holding, utilised agricultural area, type and economic size of the farm and NUTS2 region (2023) (maatiloja kuvaavat indikaattorit tilan oikeudellisen aseman, käytössä olevan maatalousmaan, tilan tyypin ja taloudellisen koon sekä NUTS 2 -alueen mukaan vuonna 2023).

(8)  Jäsenvaltioiden luonnonmukaisen viljelyn sertifioinnista vastaavien laitosten keräämiin tietoihin perustuvat vuotuiset tilastot luonnonmukaisessa viljelyssä käytetyistä kasveista.

(9)  Eurostat: Organic crop area by agricultural production methods and crops (2023) (luonnonmukaisesti tuotettujen viljelykasvien viljelyala viljelymenetelmän ja viljelykasvin mukaan vuonna 2023).

(10)  Kemialliset torjunta-aineet ovat joko peräisin luonnosta tai ne ovat ihmisen valmistamia (synteettiset torjunta-aineet). Tässä tiedonannossa termillä ”torjunta-aineet” tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009 , kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1), määriteltyjä kasvinsuojeluaineita, jotka kattavat kemialliset (ihmisen valmistamat tai luonnosta peräisin olevat torjunta-aineet, kuten kasviuutteet) sekä muut kuin kemialliset torjunta-aineet, kuten mikro-organismit.

(11)  Esimerkiksi tuhoojien luonnollisten vihollisten hyödyntäminen, viljelykierto ja mekaaninen kitkeminen. Muita esimerkkejä luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/128/EY, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009 , yhteisön politiikan puitteista torjunta-aineiden kestävän käytön aikaansaamiseksi (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 71) liitteessä III esitettyjen integroidun torjunnan periaatteiden yhteydessä.

(12)  Eurostat: Pesticide sales by categorisation of active substances (2023) (torjunta-aineiden myynti tehoaineen luokan mukaan).

(13)  SWD(2022) 284 final.

(14)  Euroopan ympäristökeskus: European grassland butterfly indicator (2019) (Euroopan niittyperhosindikaattori vuonna 2019).

(15)  https://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/redlist

(16)  https://agriculture.ec.europa.eu/system/files/2022-10/market-presentation-honey_autumn2022_en.pdf

(17)  Eurostat: Common bird indices (2022) (tavallisimpien lintujen kantoja kuvaavat indeksit vuonna 2022).

(18)  Euroopan ympäristökeskus:”State of nature in the EU. Results from reporting under the nature directives 2013-2018” (2020).

(19)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

https://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/index_en.htm

(20)  COM(2023) 35 final.

(21)  COM(2019) 640 final.

(22)  https://agriculture.ec.europa.eu/common-agricultural-policy/cap-overview/cap-glance_fi

(23)  COM(2020) 381 final.

(24)  COM(2020) 380 final.

(25)  COM(2021) 400 final.

(26)  COM(2022) 304 final.

(27)  COM(2022) 305 final.

(28)  https://www.cbd.int/article/cop15-final-text-kunming-montreal-gbf-221222

(29)  COM(2022) 133 final, COM(2022) 590 final ja SWD(2023) 4 final.

(30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/128/EY, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009 , yhteisön politiikan puitteista torjunta-aineiden kestävän käytön aikaansaamiseksi (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 71).

(31)  https://europa.eu/citizens-initiative/select-language?destination=/initiatives/details/2017/000002

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1381, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, elintarvikeketjuun sovellettavan EU:n riskinarvioinnin avoimuudesta ja kestävyydestä sekä asetusten (EY) N:o 178/2002, (EY) N:o 1829/2003, (EY) N:o 1831/2003, (EY) N:o 2065/2003, (EY) N:o 1935/2004, (EY) N:o 1331/2008, (EY) N:o 1107/2009 ja (EU) 2015/2283 sekä direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta (EUVL L 231, 6.9.2019, s. 1).

(33)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/sustainable-use-pesticides/farm-fork-targets-progress/eu-trends_fi

(34)  Ks. torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan direktiivin arviointi asiakirjan SWD(2022) 170 (Part 2/2) liitteessä 8. Ks. lisäksi Euroopan parlamentin päätöslauselma torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan direktiivin 2009/128/EY täytäntöönpanosta (2019) sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus 05/2020 ”Kasvinsuojeluaineiden kestävä käyttö: vaatimatonta edistystä riskien mittaamisessa ja vähentämisessä”.

(35)  https://www.cbd.int/article/cop15-final-text-kunming-montreal-gbf-221222 (ks. tavoite 7).

(36)  SWD(2022) 170 final.

(37)  https://agrilpm.eu

(38)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/micro-organisms_fi.

(39)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009 , kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1).

(40)  https://better-training-for-safer-food.ec.europa.eu/training/?redirect=0

(41)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides_fi

(42)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/approval-active-substances/renewal-approval/neonicotinoids_fi

(43)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/686, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2022, täytäntöönpanoasetusten (EU) 2015/1295 ja (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta tehoaineen sulfoksaflori hyväksymisedellytysten osalta (EUVL L 126, 29.4.2022, s. 18).

(44)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/protection-bees_fi

(45)  Komission asetus (EU) 2023/334, annettu 2 päivänä helmikuuta 2023, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteiden II ja V muuttamisesta siltä osin kuin on kyse klotianidiinin ja tiametoksaamin jäämien enimmäismääristä tietyissä tuotteissa tai niiden pinnalla (EUVL L 47, 15.2.2023, s. 29).

(46)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/574, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2023, yksityiskohtaisista säännöistä sellaisten apuaineiden tunnistamiseksi, joita ei voida hyväksyä kasvinsuojeluaineissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti (EUVL L 75, 14.3.2023, s. 7).

(47)  COM(2022) 540 final (vesipuitedirektiivin, ympäristönlaatunormeista annetun direktiivin ja pohjavesidirektiivin muuttamisesta).

(48)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2379, annettu 23 päivänä marraskuuta 2022, maatalouden tuotantopanoksia ja tuotoksia koskevista tilastoista, komission asetuksen (EY) N:o 617/2008 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1165/2008, (EY) N:o 543/2009 ja (EY) N:o 1185/2009 ja neuvoston direktiivin 96/16/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 7.12.2022, s. 1).

(49)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/564, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2023, niiden kasvinsuojeluaineita koskevien tietojen sisällöstä ja muodosta, joista ammattikäyttäjien on pidettävä kirjaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla (EUVL L 74, 13.3.2023, s. 4).

(50)  https://food.ec.europa.eu/safety/food-waste/eu-actions-against-food-waste/food-waste-reduction-targets_fi

(51)  https://food.ec.europa.eu/horizontal-topics/farm-fork-strategy/legislative-framework_fi

(52)  COM(2021) 141 final/2.

(53)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12899-Nutrients-action-plan-for-better-management_fi

(54)  COM(2022) 304 final.

(55)  COM(2021) 699 final.

(56)  https://research-and-innovation.ec.europa.eu/funding/funding-opportunities/funding-programmes-and-open-calls/horizon-europe/eu-missions-horizon-europe/soil-health-and-food_fi

(57)  Erilaiset maa-alan tai eläinten määrän perusteella saadut tuet.

(58)  COM(2023) 35 final.

(59)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus 15/2020: Luonnonvaraisten pölyttäjien suojelu EU:ssa – komission aloitteet eivät ole kantaneet hedelmää.

(60)  COM(2021) 261 final.

(61)  YMP:n strategiasuunnitelmia on laadittu 28 kappaletta: kukin EU:n 27 jäsenvaltiosta on laatinut yhden lukuun ottamatta Belgiaa, joka on laatinut niitä kaksi.

(62)  Kaikkien jäsenvaltioiden YMP:n strategiasuunnitelmiin sisältyvien, strategiasuunnitelmakauden loppuun mennessä saavutettavien tavoitteiden summa.

(63)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1165, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2021, tiettyjen luonnonmukaisessa tuotannossa käytettävien tuotteiden ja aineiden sallimisesta ja niiden luetteloiden laatimisesta (EUVL L 253, 16.7.2021, s. 13).

(64)  Maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU) N:o 1308/2013 210 a artiklassa säädetty vapautus, joka otettiin käyttöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2117, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU) N:o 1308/2013, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun asetuksen (EU) N:o 1151/2012, maustettujen viinituotteiden määritelmästä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta annetun asetuksen (EU) N:o 251/2014 sekä unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 228/2013 muuttamisesta (EUVL L 435, 6.12.2021, s. 262).

(65)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2115, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laadittavien, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettavien strategiasuunnitelmien (YMP:n strategiasuunnitelmat) tukea koskevista säännöistä sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 kumoamisesta (EUVL L 435, 6.12.2021, s. 1) 15 artikla.

(66)  https://eu-cap-network.ec.europa.eu

(67)  https://research-and-innovation.ec.europa.eu/research-area/agriculture-forestry-and-rural-areas/ecological-approaches-and-organic-farming/partnership-agroecology_fi

(68)  https://futureu.europa.eu/en

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 148/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 148/13

---

Euron kurssi (1)

27. huhtikuuta 2023

(2023/C 148/02)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1042 |
| JPY | Japanin jeniä | 147,16 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4538 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,88428 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 11,3805 |
| CHF | Sveitsin frangia | 0,9862 |
| ISK | Islannin kruunua | 149,70 |
| NOK | Norjan kruunua | 11,7140 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 23,512 |
| HUF | Unkarin forinttia | 373,58 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,5900 |
| RON | Romanian leuta | 4,9390 |
| TRY | Turkin liiraa | 21,4528 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6672 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5041 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,6679 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7940 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4749 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 480,87 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 20,1452 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,6454 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 252,57 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,9280 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 61,526 |
| RUB | Venäjän ruplaa | |
| THB | Thaimaan bahtia | 37,664 |
| BRL | Brasilian realia | 5,5532 |
| MXN | Meksikon pesoa | 20,0182 |
| INR | Intian rupiaa | 90,3185 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1042

JPY

Japanin jeniä

147,16

DKK

Tanskan kruunua

7,4538

GBP

Englannin puntaa

0,88428

SEK

Ruotsin kruunua

11,3805

CHF

Sveitsin frangia

0,9862

ISK

Islannin kruunua

149,70

NOK

Norjan kruunua

11,7140

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

23,512

HUF

Unkarin forinttia

373,58

PLN

Puolan zlotya

4,5900

RON

Romanian leuta

4,9390

TRY

Turkin liiraa

21,4528

AUD

Australian dollaria

1,6672

CAD

Kanadan dollaria

1,5041

HKD

Hongkongin dollaria

8,6679

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7940

SGD

Singaporen dollaria

1,4749

KRW

Etelä-Korean wonia

1 480,87

ZAR

Etelä-Afrikan randia

20,1452

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,6454

IDR

Indonesian rupiaa

16 252,57

MYR

Malesian ringgitiä

4,9280

PHP

Filippiinien pesoa

61,526

RUB

Venäjän ruplaa

THB

Thaimaan bahtia

37,664

BRL

Brasilian realia

5,5532

MXN

Meksikon pesoa

20,0182

INR

Intian rupiaa

90,3185

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

Tilintarkastustuomioistuin

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 148/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 148/14

---

Erityiskertomus 10/2023

Puolustusalan tutkimusta koskeva valmistelutoimi – Hyödyllisiä kokemuksia saatiin jonkin verran, mutta aikarajoitukset ja vähäiset tulokset heikensivät toimen merkitystä EU:n puolustusmenojen lisäämisen kokeiluympäristönä

(2023/C 148/03)

Euroopan tilintarkastustuomioistuin on julkaissut erityiskertomuksen 10/2023 Puolustusalan tutkimusta koskeva valmistelutoimi – Hyödyllisiä kokemuksia saatiin jonkin verran, mutta aikarajoitukset ja vähäiset tulokset heikensivät toimen merkitystä EU:n puolustusmenojen lisäämisen kokeiluympäristönä.

Kertomus on luettavissa ja ladattavissa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen internet-sivustolla osoitteessa https://www.eca.europa.eu/en/publications/sr-2023-10

---

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 148/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 148/15

---

Erityiskertomus 11/2023

”Koulujen digitalisoimiseen tarkoitettu EU:n tuki – Investoinnit ovat olleet merkittäviä, mutta jäsenvaltiot ovat käyttäneet EU-rahoitusta ilman strategista painotusta”

(2023/C 148/04)

Euroopan tilintarkastustuomioistuin on julkaissut erityiskertomuksen 11/2023 ”Koulujen digitalisoimiseen tarkoitettu EU:n tuki – Investoinnit ovat olleet merkittäviä, mutta jäsenvaltiot ovat käyttäneet EU-rahoitusta ilman strategista painotusta”.

Kertomus on luettavissa ja ladattavissa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen internet-sivustolla osoitteessa https://www.eca.europa.eu/fi/Pages/DocItem.aspx?did=63783

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 148/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 148/16

---

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan nojalla laadittu komission ilmoitus

Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2023/C 148/05)

| Jäsenvaltio | Espanja |
| --- | --- |
| Reitti | Menorca–Madrid |
| Sopimuksen voimassaoloaika | 1.11.2023–30.4.2024
  1.11.2024–30.4.2025 |
| Määräaika tarjousten jättämiselle | Aikaisintaan kahden kuukauden kuluttua tämän ilmoituksen julkaisemisesta |
| Osoite, jossa julkisen palvelun velvoitteisiin liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavilla | Ministerio de Transportes, Movilidad y Agenda Urbana





  Dirección General de Aviación Civil |
| Subdirección General de Transporte Aéreo |
| Paseo de la Castellana 67 |
| 28071 Madrid |
| ESPANJA |

Jäsenvaltio

Espanja

Reitti

Menorca–Madrid

Sopimuksen voimassaoloaika

1.11.2023–30.4.2024

1.11.2024–30.4.2025

Määräaika tarjousten jättämiselle

Aikaisintaan kahden kuukauden kuluttua tämän ilmoituksen julkaisemisesta

Osoite, jossa julkisen palvelun velvoitteisiin liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavilla

Ministerio de Transportes, Movilidad y Agenda Urbana

Dirección General de Aviación Civil

Subdirección General de Transporte Aéreo

Paseo de la Castellana 67

28071 Madrid

ESPANJA

P. +34 915977837

F. +34 915978643

Sähköposti: osp.dgac@mitma.es

---

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 148/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 148/17

---

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan nojalla laadittu komission ilmoitus

Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2023/C 148/06)

| Jäsenvaltio | Kreikka |
| --- | --- |
| Reitit | Ateena–Kozani–Kastoria
  Korfu–Aktio–Kefalonia–Zakinthos
  Limnos–Mitilini–Hios–Samos–Rodos
  Thessaloniki–Korfu
  Thessaloniki–Kalamata
  Rodos–Karpathos–Kasos–Siteia
  Rodos–Kastelorizo
  Rodos–Kos–Kalimnos–Leros–Astipalea |
| Sopimuksen voimassaoloaika | 1.11.2023–31.10.2027 |
| Määräaika tarjousten jättämiselle | 61 päivän kuluttua tämän julkisen palvelun velvoitteita koskevan ilmoituksen julkaisemisesta |
| Osoite, jossa tarjouspyynnön teksti ja julkiseen tarjouskilpailuun ja mahdolliset julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavilla maksutta | Hellenic Civil Aviation Authority
  General Directorate for Economic Oversight & Administrative Support
  Athens International Airport, Building 45,
  P.O. 190 19, P.O. 190 19, Spata, GREECE
  P. +30 210 3541313, 3541333
  Sähköpostit: info@hcaa.gov.gr , gd.ecfin@hcaa.gov.gr , m.savvidou@hcaa.gov.gr , a5.c@hcaa.gov.gr
  Verkkosivu: https://hcaa.gov.gr/
  Kaikki tähän tarjouskilpailuun liittyvät yhteydenotot, tietopyynnöt, asiakirjat ja tarjoukset on toimitettava sähköisen hankintamenettelyn portaaliin, jonka osoite on www.promitheus.gov.gr |

Jäsenvaltio

Kreikka

Reitit

Ateena–Kozani–Kastoria

Korfu–Aktio–Kefalonia–Zakinthos

Limnos–Mitilini–Hios–Samos–Rodos

Thessaloniki–Korfu

Thessaloniki–Kalamata

Rodos–Karpathos–Kasos–Siteia

Rodos–Kastelorizo

Rodos–Kos–Kalimnos–Leros–Astipalea

Sopimuksen voimassaoloaika

1.11.2023–31.10.2027

Määräaika tarjousten jättämiselle

61 päivän kuluttua tämän julkisen palvelun velvoitteita koskevan ilmoituksen julkaisemisesta

Osoite, jossa tarjouspyynnön teksti ja julkiseen tarjouskilpailuun ja mahdolliset julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavilla maksutta

Hellenic Civil Aviation Authority

General Directorate for Economic Oversight & Administrative Support

Athens International Airport, Building 45,

P.O. 190 19, P.O. 190 19, Spata, GREECE

P. +30 210 3541313, 3541333

Sähköpostit: info@hcaa.gov.gr , gd.ecfin@hcaa.gov.gr , m.savvidou@hcaa.gov.gr , a5.c@hcaa.gov.gr

Verkkosivu: https://hcaa.gov.gr/

Kaikki tähän tarjouskilpailuun liittyvät yhteydenotot, tietopyynnöt, asiakirjat ja tarjoukset on toimitettava sähköisen hankintamenettelyn portaaliin, jonka osoite on www.promitheus.gov.gr

---

| 28.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 148/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 148/18

---

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 4 kohdan nojalla laadittu komission ilmoitus

Säännöllistä lentoliikennettä koskevat julkisen palvelun velvoitteet

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2023/C 148/07)

| Jäsenvaltio | KREIKKA |
| --- | --- |
| Reitti | | Ateena–Kozani–Kastoria |

Jäsenvaltio

KREIKKA

Reitti

Ateena–Kozani–Kastoria

| | Korfu–Aktio–Kefalonia–Zakinthos |
| --- | --- |

Korfu–Aktio–Kefalonia–Zakinthos

| | Limnos–Mitilini–Hios–Samos–Rodos |
| --- | --- |

Limnos–Mitilini–Hios–Samos–Rodos

| | Thessaloniki–Korfu |
| --- | --- |

Thessaloniki–Korfu

| | Thessaloniki–Kalamata |
| --- | --- |

Thessaloniki–Kalamata

| | Rodos–Karpathos–Kasos–Siteia |
| --- | --- |

Rodos–Karpathos–Kasos–Siteia

| | Rodos–Kastelorizo |
| --- | --- |

Rodos–Kastelorizo

| | Rodos–Kos–Kalimnos–Leros–Astypalea |
| --- | --- |

Rodos–Kos–Kalimnos–Leros–Astypalea

Julkisen palvelun velvoitteen voimaantulopäivä

1. marraskuuta 2023

Osoite, jossa mahdolliset julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat maksutta saatavilla

Hellenic Civil Aviation Authority

General Directorate for Economic Oversight &

Administrative Support

| Athens International Airport, Building 45, |
| --- |
| P.O. 190 19, P.O. 190 19, Spata, GREECE |

Athens International Airport, Building 45,

P.O. 190 19, P.O. 190 19, Spata, GREECE

P. +30 210 3541313, 3541327, 3541349, 3541333

Sähköpostit: info@hcaa.gov.gr, gd.ecfin@hcaa.gov.gr , a4.a@hcaa.gov.gr , pso@hcaa.gov.gr

Verkkosivu: https://hcaa.gov.gr/

---