# Euroopa Liidu C 165/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 165 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik10. mai 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 165

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik10. mai 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 165/01 | Komisjoni teatis, milles antakse soovitusi seoses 2020. aasta ajakohastatud aruannetega merestrateegia raamdirektiivi (2008/56/EÜ) artikli 11 kohta | 1 |
| 2023/C 165/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11075 – EBERT HERA ESSER HOLDING / SERVICECO) (
  1
  ) | 8 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 165/01

Komisjoni teatis, milles antakse soovitusi seoses 2020. aasta ajakohastatud aruannetega merestrateegia raamdirektiivi (2008/56/EÜ) artikli 11 kohta

1

2023/C 165/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11075 – EBERT HERA ESSER HOLDING / SERVICECO) (
  1
  )

1

8

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 165/03 | Euro vahetuskurss — 8. mai 2023 | 9 |
| 2023/C 165/04 | Euro vahetuskurss — 9. mai 2023 | 10 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2023/C 165/05 | Teatise süsivesinike maismaal uurimise ja kasutamise lubade andmise hankemenetluse kohta | 11 |
| 2023/C 165/06 | Teadaanne selliste Austria piirkondade kohta, mis on kasutatavad süsivesinike geoloogilisteks uuringuteks ja tootmiseks | 13 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 165/03

Euro vahetuskurss — 8. mai 2023

9

2023/C 165/04

Euro vahetuskurss — 9. mai 2023

10

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2023/C 165/05

Teatise süsivesinike maismaal uurimise ja kasutamise lubade andmise hankemenetluse kohta

11

2023/C 165/06

Teadaanne selliste Austria piirkondade kohta, mis on kasutatavad süsivesinike geoloogilisteks uuringuteks ja tootmiseks

13

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 165/07 | Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse avaldamine vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6b lõigetele 2 ja 3 | 14 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 165/07

Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse avaldamine vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6b lõigetele 2 ja 3

14

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.11055 – EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine, parandus ( ELT C 133, 17.4.2023 ) | 19 |

Parandused

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.11055 – EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine, parandus ( ELT C 133, 17.4.2023 )

( ELT C 133, 17.4.2023 )

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 10.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 165/1

---

KOMISJONI TEATIS,

milles antakse soovitusi seoses 2020. aasta ajakohastatud aruannetega merestrateegia raamdirektiivi (2008/56/EÜ) artikli 11 kohta

(2023/C 165/01)

1.   SISSEJUHATUS

Merestrateegia raamdirektiiv (2008/56/EÜ) (1) on terviklik õigusakt. Selle eesmärk on kaitsta Euroopa merekeskkonda, võimaldades ühtlasi mereressursside ja -teenuste säästvat kasutamist. Selles nõutakse, et liikmesriigid hindaksid merekeskkonna kvaliteeti, määraksid kindlaks hea keskkonnaseisundi, kehtestaksid asjakohased keskkonnaalased eesmärgid, koostaksid piisavad seireprogrammid ning rakendaksid meetmeid, et saavutada direktiivi peamine eesmärk tagada 2020. aastaks kogu ELi mereakvatooriumi hea keskkonnaseisund. Nagu on märgitud direktiivi rakendamise aruandes, (2) ei saavutatud seda eesmärki määratud tähtajaks kõigi direktiivis sätestatud tunnuste (3) alusel kõigis ELi vetes.

Komisjoni otsuses 2017/848 on sätestatud mereakvatooriumi hea keskkonnaseisundi kindlaksmääramise kriteeriumid ja metoodikastandardid iga merestrateegia raamdirektiivi kohase tunnuse jaoks.

Direktiivi kohaselt palutakse liikmesriikidel anda Euroopa Komisjonile aru oma merestrateegiate erinevatest etappidest, hinnata oma merede seisundit, määrata kindlaks hea keskkonnaseisund ja seada eesmärgid. Samuti peavad liikmesriigid koostama ja rakendama seireprogramme ning võtma meetmeid hea keskkonnaseisundi saavutamiseks või säilitamiseks. Direktiivi artikli 11 lõike 1 ja artikli 17 lõike 4 kohaselt pidid liikmesriigid esitama oma ajakohastatud seireprogrammid komisjonile 15. juuliks 2020. Merestrateegia raamdirektiivi ühise rakendusstrateegia (4) kaudu leppisid liikmesriigid kokku, et edastavad sellised seireprogrammid asjakohase struktureeritud teabega e-aruannete kujul WISE-Marine platvormi kaudu.

Enamik liikmesriike aga ettenähtud tähtajaks aruandeid ei esitanud. Vaatamata komisjoni meeldetuletustele nende aruandluskohustuse kohta puudusid 2022. aasta jaanuaris ikka veel nelja liikmesriigi aruanded. Hilinenud esitamine põhjustas viivitusi seireprogrammide hindamisel, mida komisjon peab direktiivi artikli 12 kohaselt läbi viima.

Käesoleva aruande aluseks on seireprogrammid, mille olid esitatud 2022. aasta jaanuariks 22st merepiiriga liikmesriigist 18 (Belgia, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Madalmaad, Poola, Rumeenia, Sloveenia, Soome, Rootsi). Analüüs ja komisjoni hinnang riikide kohta, kes esitasid aruanded pärast 2022. aasta jaanuari (Kreeka, Portugal, Bulgaaria), ja riikide kohta, kes ei ole oma aruandeid veel saatnud (Malta), (5) järgneb siis, kui kõik riiklikud aruanded on kätte saadud. Aluslepingute täitmise järelevalvajana jätab komisjon endale õiguse menetleda nõuete täitmata jätmise juhtumeid tema käsutuses olevate õiguslike vahendite abil.

Tuginedes komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) esitatud ja käesoleva aruandega samal ajal avaldatud riiklike aruannete tehnilisele ja teaduslikule analüüsile, (6) on komisjon koostanud mitu kogu ELi hõlmavat soovitust. Need on seotud peamiselt direktiivi artikliga 11 ja I lisas esitatud tunnustega ning komisjoni otsuses (EL) 2017/848 (7) kindlaks määratud kriteeriumidega.

Hindamisel kaalus komisjon järgmist nelja põhielementi, mis on loetletud allpool.

| 1. | Mida tegelikult seiratakse, kui sageli ja kus? |
| --- | --- |

1.

Mida tegelikult seiratakse, kui sageli ja kus?

| 2. | Kas kogutud andmed on piisavad ja kasulikud, et nõuetekohaselt hinnata mere seisundit, võetud meetmete mõju ja hea keskkonnaseisundi saavutamist. |
| --- | --- |

2.

Kas kogutud andmed on piisavad ja kasulikud, et nõuetekohaselt hinnata mere seisundit, võetud meetmete mõju ja hea keskkonnaseisundi saavutamist.

| 3. | Seireprogrammide piirkondlik põhimõtteühtsus. |
| --- | --- |

3.

Seireprogrammide piirkondlik põhimõtteühtsus.

| 4. | Poliitika sidusus muude ELi aruandluskohustustega, eelkõige jäätmete ja vee raamdirektiividega, ühise kalanduspoliitikaga, ühekordselt kasutatavate plasttoodete aruandlusega, elupaikade ja linnudirektiividega. |
| --- | --- |

4.

Poliitika sidusus muude ELi aruandluskohustustega, eelkõige jäätmete ja vee raamdirektiividega, ühise kalanduspoliitikaga, ühekordselt kasutatavate plasttoodete aruandlusega, elupaikade ja linnudirektiividega.

Teadusuuringute Ühiskeskuse analüüs annab üksikasjalikku teavet selle kohta, mille kohta iga liikmesriik aruandluse esitas, ja toob välja riikide puudused. Võimaluse korral võrreldakse tulemusi 2014. aasta seireprogrammidega, eelkõige seoses liikmesriikide 2014. aasta kohustuste täitmisega.

Analüüsi eesmärk on esitada kõik vajalikud elemendid ja suunata iga liikmesriiki võtma sobivaid järelmeetmeid kooskõlas direktiivi artikliga 12. See parandab nõuete täitmist seireprogrammide aruandluses kogu ELis.

Mitmekülgsed ja põhimõtteühtsed seireandmed on vajalikud selleks, et mõista merekeskkonnale avalduvat inimmõju ning hinnata, kui tulemuslikud on mitmesugused meetmed selle mõju vähendamiseks, aidates seeläbi kaasa merede ja rannikualade heale seisundile ning üldisemalt Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamisele. Sellega seoses on hiljuti vastu võetud nullsaaste seire- ja väljavaadete aruanne (8), milles lisaks märkimisele, et merekeskkonnaga seoses on tehtud aeglaseid edusamme (eelkõige liigsete toitainete ja plastprügi ärahoidmises), on selgelt osutatud piisavate ja usaldusväärsete andmete puudumisele, mis takistab mõnede seatud eesmärkide saavutamist.

2.   TÄHELEPANEKUD JA SOOVITUSED

2.1   Üldised tähelepanekud ja soovitused

Hindamine näitas, et ainult väike osa liikmesriikidest teatas uutest seireprogrammidest (9). Tegelikult jäi kolmandik seireprogrammidest 2014. aasta aruandlustsükliga võrreldes samaks. Enamikul juhtudel teatasid liikmesriigid peamiselt oma 2014. aasta seireprogrammide muutmisest või ajakohastamisest. Muster oli iga tunnuse puhul sama.

Eespool esitatu põhjal on komisjon koostanud allpool loetletud üldised tähelepanekud ja soovitused.

| — | Mõned liikmesriigid ei ole mõne tunnuse seireprogrammidest teada andnud (10). Komisjon kutsub asjaomaseid liikmesriike üles puuduvaid andmeid viivitamata ajakohastama ja esitama. |
| --- | --- |

—

Mõned liikmesriigid ei ole mõne tunnuse seireprogrammidest teada andnud (10). Komisjon kutsub asjaomaseid liikmesriike üles puuduvaid andmeid viivitamata ajakohastama ja esitama.

| — | Eri elementide ja parameetrite kohta esitatud andmed ei ole liikmesriigiti põhimõtteühtsed, mistõttu on seiremeetodite ja -programmide võrdlemine või hindamine väga keeruline. Peale selle teatasid mõned liikmesriigid mitmest omadusest, elemendist või parameetrist, mis ei ole vaadeldava tunnusega rangelt võttes seotud. Komisjon rõhutab, et analüüsimiseks on määrava tähtsusega kõigis liikmesriikides põhimõtteühtne tunnuste kaupa aruandlus (11). |
| --- | --- |

—

Eri elementide ja parameetrite kohta esitatud andmed ei ole liikmesriigiti põhimõtteühtsed, mistõttu on seiremeetodite ja -programmide võrdlemine või hindamine väga keeruline. Peale selle teatasid mõned liikmesriigid mitmest omadusest, elemendist või parameetrist, mis ei ole vaadeldava tunnusega rangelt võttes seotud. Komisjon rõhutab, et analüüsimiseks on määrava tähtsusega kõigis liikmesriikides põhimõtteühtne tunnuste kaupa aruandlus (11).

| — | Kriteeriumid, (12) millest tuleb aru anda, ei olnud hõlmatud põhimõtteühtselt. Kõik liikmesriigid on aru andnud 42st nii esmasest kui ka teisesest kriteeriumist ainult kaheksa kohta (kõik esmased kriteeriumid) (13). Üldisemalt näib, et esmaste kriteeriumide kohta on aru antud rohkem kui teiseste kriteeriumide kohta (14). See oleneb siiski seiratavast tunnusest. Komisjon tuletab liikmesriikidele meelde, et seireprogrammid peaksid põhimõtteliselt hõlmama kõiki kriteeriume. |
| --- | --- |

—

Kriteeriumid, (12) millest tuleb aru anda, ei olnud hõlmatud põhimõtteühtselt. Kõik liikmesriigid on aru andnud 42st nii esmasest kui ka teisesest kriteeriumist ainult kaheksa kohta (kõik esmased kriteeriumid) (13). Üldisemalt näib, et esmaste kriteeriumide kohta on aru antud rohkem kui teiseste kriteeriumide kohta (14). See oleneb siiski seiratavast tunnusest. Komisjon tuletab liikmesriikidele meelde, et seireprogrammid peaksid põhimõtteliselt hõlmama kõiki kriteeriume.

| — | Mõned liikmesriigid (nt Taani, Hispaania, Rootsi) esitasid (all)piirkonnad (nt Atlandi ookeani kirdeosa, Läänemeri) aruandluses koos, mis takistas piirkondliku analüüsi tegemist. Komisjon kutsub liikmesriike üles tulevastes aruandlusvoorudes seda vältima. |
| --- | --- |

—

Mõned liikmesriigid (nt Taani, Hispaania, Rootsi) esitasid (all)piirkonnad (nt Atlandi ookeani kirdeosa, Läänemeri) aruandluses koos, mis takistas piirkondliku analüüsi tegemist. Komisjon kutsub liikmesriike üles tulevastes aruandlusvoorudes seda vältima.

| — | Esitatud on küll lingid seireandmetele, kuid linkide arv ja avanemine on liikmesriigiti väga erinevad. Näiteks on mõne liikmesriigi algandmeid (ja metaandmeid) näha keeruline või võimatu, sest andmetele juurdepääsu all esitatud lingid ei ole konkreetse andmekogumiga ühendatud või tuleb andmete leidmiseks, vaatamiseks ja uuesti kasutamiseks teha lisaliigutusi. Lingid on vajalikud läbipaistvuse, juurdepääsetavuse ja ühiste jõupingutuste võimaldamiseks. Komisjon kutsub liikmesriike üles kontrollima seireandmete kättesaadavust ja linkide kvaliteeti. Kogemustest on näha, et sellised protsessid nagu Euroopa merevaatlus- ja andmevõrk (EMODNET) ühtlustatud ja võrreldavate andmekogumite koostamiseks kogu ELis võivad aidata kaasa andmepõhise mastaapse ülevaate saamisele. Seetõttu võib olla soovitatav kaaluda veel mõne sellise protsessi väljatöötamist. |
| --- | --- |

—

Esitatud on küll lingid seireandmetele, kuid linkide arv ja avanemine on liikmesriigiti väga erinevad. Näiteks on mõne liikmesriigi algandmeid (ja metaandmeid) näha keeruline või võimatu, sest andmetele juurdepääsu all esitatud lingid ei ole konkreetse andmekogumiga ühendatud või tuleb andmete leidmiseks, vaatamiseks ja uuesti kasutamiseks teha lisaliigutusi. Lingid on vajalikud läbipaistvuse, juurdepääsetavuse ja ühiste jõupingutuste võimaldamiseks. Komisjon kutsub liikmesriike üles kontrollima seireandmete kättesaadavust ja linkide kvaliteeti. Kogemustest on näha, et sellised protsessid nagu Euroopa merevaatlus- ja andmevõrk (EMODNET) ühtlustatud ja võrreldavate andmekogumite koostamiseks kogu ELis võivad aidata kaasa andmepõhise mastaapse ülevaate saamisele. Seetõttu võib olla soovitatav kaaluda veel mõne sellise protsessi väljatöötamist.

| — | Liikmesriikide poolt mõne tunnuse kohta esitatud teabe märkimisväärne lahknevus ja liik näitavad, et riiklike pädevate asutuste töötajad peavad olema kursis aruandlussuunistega ja merestrateegia raamdirektiivi ühise rakendusstrateegia kohaste soovituslike vormingute kasutamisega (15). Komisjon on oma tehnilise abi ja teabevahetuse (TAIEX) vahendi (nt vastastikused projektid) kaudu liikmesriikide ametiasutustele juba esitanud merestrateegia raamdirektiivi kohase aruandlusega seotud suutlikkuse suurendamise võimalused. Komisjon kutsub liikmesriike üles tulevikus seda võimalust kaaluma. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide poolt mõne tunnuse kohta esitatud teabe märkimisväärne lahknevus ja liik näitavad, et riiklike pädevate asutuste töötajad peavad olema kursis aruandlussuunistega ja merestrateegia raamdirektiivi ühise rakendusstrateegia kohaste soovituslike vormingute kasutamisega (15). Komisjon on oma tehnilise abi ja teabevahetuse (TAIEX) vahendi (nt vastastikused projektid) kaudu liikmesriikide ametiasutustele juba esitanud merestrateegia raamdirektiivi kohase aruandlusega seotud suutlikkuse suurendamise võimalused. Komisjon kutsub liikmesriike üles tulevikus seda võimalust kaaluma.

2.2   Seosed direktiivi artikliga 8 (seisundihinnangud), artikliga 9 (hea keskkonnaseisundi kindlaksmääramine), artikliga 10 (keskkonnaeesmärgid) ja artikliga 13 (meetmed)

Analüüs näitas, et enamik liikmesriikide esitatud seireprogramme oli koostatud nii, et need sobiksid merel esinevate surveteguritega ja nende tekkekohtadega (16). Seetõttu olid need kõnealuste survetegurite mõju mõõtmiseks vähem sobivad. Veel tõi analüüs esile puudujäägid liikmesriikide seireprogrammides. Enamik neist näib olevat seotud eri kriteeriumide või tunnuste hindamiseks kokkulepitud lähenemisviiside või metoodikastandardite puudumisega ELi või piirkondlikul tasandil.

Mis puudutab hea keskkonnaseisundi (17) kriteeriumide katvust, siis näitab analüüs, et seireprogrammid on sageli puudulikud, kusjuures iga tunnuse puhul on liikmesriigiti suured erinevused. Seireprogrammid on siiski terviklikumad, kui merestrateegia raamdirektiivi kriteeriumid langevad kokku muude ELi õigusaktide nõuetega. Nii on see ühise kalanduspoliitika alla kuuluva tööndusliku kalapüügi puhul (3. tunnus) või veepoliitika raamdirektiivis käsitletava (2000/60/EÜ) eutrofeerumise puhul (5. tunnus). See kinnitab, et puudub piisavalt konkreetne ja kooskõlastatud hea keskkonnaseisundi kindlaksmääramise viis. Seda on juba rõhutatud komisjoni hinnangus liikmesriikide aruannetele artiklite 8–10 kohta (18). Tegelikult on alla 50 % liikmesriikidest kehtestanud hea keskkonnaseisundi kvantitatiivsed läviväärtused ja alla 25 % liikmesriikidest on kehtestanud piisavad meetodid hea keskkonnaseisundi kindlaksmääramiseks bioloogilise mitmekesisuse, võõrliikide, saasteainete ja mereprügi tunnuste puhul.

Kõigi tunnuste puhul on märkimisväärne arv liikmesriike märkinud, et seire ei ole nende endi keskkonnaalaste eesmärkide hõlmamiseks veel piisav. Komisjoni viimane hinnang liikmesriikide eesmärkidele (19) on juba näidanud, et ühiste eesmärkide seadmisel esineb endiselt palju puudujääke, sest need on määratletud üsna üldiselt. Näiteks on ainult 30 % liikmesriikidest kehtestanud mõõdetavad eutrofeerumise eesmärgid ja alla 20 % on teinud seda kõigi teiste tunnuste puhul. See tähendab, et neid kõiki ei saa seostada konkreetse seiretegevusega. Seetõttu ei saa seireprogrammid kõiki eesmärke hõlmata.

Pealegi ei anna seireprogrammid piisavalt andmeid meetmetest tulenevate edusammude hindamiseks, eirates komisjoni 2017 (20). ja 2018 (21). aasta soovitusi. Paljud liikmesriigid on teatanud, et seire ei ole veel meetmete edenemise hõlmamiseks ja nende tulemuslikkuse hindamiseks piisav. Tulemuslikkuse jälgimiseks peavad meetmed olema seotud asjaomase tunnusega, mitte olema üldised ega üldiselt seotud inimtegevuse mõjuga, nagu praegu sageli on.

Kokkuvõtteks saab öelda, et esitatud teabe põhjal on raske täpselt hinnata seoseid teiste merestrateegia raamdirektiivi aruandluskohustustega (nimelt artiklid 8, 9, 10 ja 13). Tundub, et endiselt esineb puudujääke arusaamises, i) milliseid elemente/parameetreid tuleks hea keskkonnaseisundi hindamiseks jälgida; ii) millised on kontseptuaalsed eesmärkide seadmise viisid, ja iii) mille kohta tuleks meetmetega seotud seire puhul aru anda.

Seepärast soovib komisjon rõhutada, et põhimõtteühtne ja sidus seire on võimalik ainult siis, kui eesmärgid on piisavalt konkreetsed ja selgelt seotud konkreetse hea keskkonnaseisundi kriteeriumiga. Alles siis aitab seire kaasa artikli 10 rakendamisele ja näitab eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme.

2.3   Ruumiline/ajaline ulatus ja seiresagedus

Seires keskendutakse peamiselt rannikuvetele. Seega on vaja parandada seiret muudes alaesindatud piirkondades, täpsemalt väljaspool liikmesriikide territoriaalvett, sest ka need alad on õigusakti kohaldamisalas. Komisjon möönab merel toimuva seirega kaasnevaid probleeme ja kulusid. Seepärast on antud sihtotstarbelist toetust projektide kaudu, mida rahastatakse sellistest ELi fondidest nagu Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond (EMKVF) ja selle eelkäija Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF), piirkondlik rahastus (INTERREG) ja programm „Horisont 2020“. Komisjon avaldas hiljuti dokumendi keskkonna toetamise rahastamisvõimaluste kohta mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 ja taasterahastu „NextGenerationEU“ raames (22). Programmi „Euroopa horisont“ missiooniga „Meie ookeanide ja veevarude taastamine 2030. aastaks“ luuakse digitaalne keskkonnaseiresüsteem. See süsteem (sh maailmamere digiteisik), missiooni projektid ja muud meetmed võiksid aidata liikmesriikidel veelgi parandada oma mereseiresuutlikkust.

Kokkuvõttes võib liikmesriikide seireprogrammide territoriaalset kohaldamisala suurendada riskipõhine seire, jõupingutuste ühendamine parema koordineerimise kaudu ning eespool nimetatud ELi fondide ja võimaluste parem kasutamine.

Mis puudutab seiresagedust, siis esitatud teave (23) on liiga lai, et selles mingeid korrapärasid leida (näiteks võrreldes kogu seireprogrammiga), sest seireprogramme on palju nagu ka elemente ja parameetreid. Selline teave on siiski oluline piirkondlikul tasandil koordineerimiseks. Lisaks sellele kohaldatakse mitme elemendi suhtes mitmeid seiresagedusi, mis näitab, et liikmesriigid on aruandes kajastanud seireprogramme, mida nõutakse juba muude juriidiliste kohustuste alusel, nagu veepoliitika raamdirektiiv või piirkondlikud merekonventsioonid. Hindamine näitab ka, et sagedus ei olnud liikmesriikides ega piirkonniti korrektselt koordineeritud. Seepärast nõuab komisjon tungivalt, et liikmesriigid ühtlustaksid ja täpsustaksid oma aruandlust, näiteks edastades seire sagedusvahemikud ning lisades lingid konkreetse tunnuse kriteeriumile, ruumilisele kohaldamisalale jne.

Lisaks ei ole seireprogrammide ruumiline piiritlemine selge ja puuduvad andmed proovivõtukohtade kohta. Ruumiline katvus peaks näitama seireprogrammiga hõlmatud ala ulatust (protsendina või kihina) kas jurisdiktsioonis või liikide ruumilise leviku piirkonnas. Näiteks väga liikuvate liikide puhul peaks see väli vastama kas kogu seirealale, võttes arvesse liigi ruumilist levikut, või tuleks see tarbetu koormuse vältimiseks välja jätta.

Lõpetuseks on oluline rõhutada, et ajalise ja ruumilise põhimõtteühtluse puudumine on kõige levinum probleem – esitatud andmed ei anna piisavalt üksikasjalikku teavet, et aru saada, kus ja kui sageli seiret tehakse.

2.4   Piirkondlik koordineerimine

Kuigi on olemas mitu piirkondlikult kokkulepitud seiremeetodit, (24) mida mõned liikmesriigid kasutavad, märkisid liikmesriigid paljudel juhtudel, et nad kasutavad riiklikke või muid seiremeetodeid (25). See tähendab, et vaadeldavate elementide arv ja näitajad, mida liikmesriigid samas piirkonnas seiravad, on ikka väga erinevad. Täpsemalt vajab piirkondlik seirealane koostöö endiselt suuremat piirkondlikku ühtlustamist, näiteks selliste tunnuste puhul nagu toiduvõrgud (4. tunnus) ja hüdrograafilised muutused (7. tunnus).

Komisjon osaleb aktiivselt piirkondlike merekonventsioonidega seotud töös, esindades ELi kui konventsiooniosalist (Barcelona konventsioon, OSPAR ja HELCOM) või vaatlejat (Bukaresti konventsioon). Samuti toetatakse projekte ja tegevusi sihtotstarbeliste ELi fondide kaudu, et suurendada liikmesriikide seireprogrammide piirkondlikku koordineeritust. Nii oli see EMKFi puhul ja kehtib ka selle järglase – EMKVFi – kohta (26).

2.5   Kooskõla muude põhimõtetega

Seireprogrammid oleksid pidanud andma teavet selle kohta, millistele muudele ELi poliitikavaldkondadele ja rahvusvaheliste lepingute (sealhulgas piirkondlike merekonventsioonide) järgimisele nad kaasa aitavad ning vastupidi. Liikmesriigid on viidanud mitmele poliitikale ja raamistikule, mis on merestrateegia raamdirektiivi eri tunnuste seireks olulised, kuigi mitte põhimõtteühtselt (27).

Näiteks kui vaadata otsuses (EL) 2017/848 esitatud viiteid ELi õigusaktidele, siis võõrliikide tunnuse (2. tunnus) puhul on invasiivsete võõrliikide määrusele (28) viidanud ainult viis Läänemere ümbruse liikmesriiki, (29) neli Atlandi ookeaniga piirnevat liikmesriiki (30) ja ainult kaks Vahemere kaldal asuvat liikmesriiki (31). See on kahe õigusakti vahelisi seoseid arvestades üllatav. Ühise kalanduspoliitika (32) andmete kogumise raamistiku mitmeaastast kava, mis on peamine tööndusliku kalapüügi alla kuuluvate liikide seireprogramm, mainivad kõik liikmesriigid kas eraldi või koos muude programmidega tööndusliku kalapüügi ning karpide ja koorikloomade tunnuse (3. tunnus) all. Eutrofeerumise (5. tunnus) ja saasteainete (8. tunnus) puhul on aruandlus peamiselt seotud veepoliitika raamdirektiiviga (33) ja mereandides sisalduvate saasteainete (9. tunnus) puhul toiduainete määrusega (34). Bioloogilise mitmekesisuse tunnuse (1. tunnus) puhul viitas enamik liikmesriike elupaikade direktiivist ja linnudirektiivist ning ühisest kalanduspoliitikast tulenevatele seireprogrammidele. Kuigi see on julgustav, on vaja teha jõupingutusi eespool nimetatud direktiivide ja merestrateegia raamdirektiivi järelevalve ühtlustamiseks. Lisaks, kuigi paljud liikmesriigid viitavad piirkondlike merekonventsioonide (nimelt OSPAR ja HELCOM) kohasele veealuse müra seirele, mis on asjakohane direktiivi 11. tunnuse puhul (energia ja veealune müra), on vähesed liikmesriigid osutanud mingitelegi seostele nende programmidega.

2.6   Edenemine võrreldes 2014. aasta seirearuannetega

2020. aasta aruandluses kasutati eelmisega võrreldes lihtsamat lähenemisviisi. Liikmesriikidel paluti siduda oma 2014. aasta seireprogrammid uue aruandevormiga, et võtta arvesse otsust (EL) 2017/848. Kuid mitte kõik ei täitnud seda nõuet (35). Paljud 2014. aasta aruandluse kirjed puudusid või esitati need 2020. aastal erinevalt. Eeldatavasti lahendatakse see tulevastes aruandlustsüklites lihtsama lähenemisviisiga (vähendades aruandluse tasandeid kolmelt kahele), mis võeti kasutusele 2020. aasta aruandlusest alates.

3.   LÕPPSÕNA

Kui seireprogrammid on nõuetekohaselt välja töötatud, võivad need mitte ainult teavitada ametiasutusi merekeskkonna seisundist, vaid aidata ka liikmesriikidel ja ettevõtjatel paremini mõista seost nende tegevuse ja selle mõju vahel. Näiteks peaks seireprogrammidega olema võimalik saada teavet kalavarude majandamise meetmete positiivse mõju kohta meetmetest kasu saavatele liikidele ja elupaikadele. Samuti võib teave maismaal toimuva tegevuse, näiteks põllumajanduse kohta viia parandusmeetmeteni, mis lõppkokkuvõttes vähendavad selle põhjustatud eutrofeerumist. Peale selle parandavad usaldusväärsed seiremehhanismid arusaamist suure majandusliku või sotsiaalse tähtsusega projektide (näiteks avamere nafta- ja gaasirajatiste kasutusest kõrvaldamise või avamere taastuvenergia ulatusliku kasutuselevõtu) mõjust. Seega aitab seire paremini leevendada keskkonnariske ja veenda üldsust, hõlbustades avaliku sektori investeerimisotsuste aktsepteerimist.

Kogu ELis kõigi merestrateegia raamdirektiivi tunnuste puhul jälgitavate elementide, omaduste ja parameetrite värskeim koondamine on esile toonud seire puudujäägid. Esitatud teabe põhjal on raske hinnata seoseid teiste merestrateegia raamdirektiivi kohaste aruandluskohustustega (nimelt artiklid 8, 9, 10 ja 13), eelkõige seetõttu, et eelmistes merestrateegia raamdirektiivi kohastes aruannetes ei ole esitatud piisavalt konkreetset ja mõõdetavat teavet hea keskkonnaseisundi, eesmärkide ja meetmete kohta, nagu on välja toodud komisjoni 2022. aasta hinnangus. Peale selle ei ole aruandlus sektorite ja piirkondade ühiste seireprogrammide kohta põhimõtteühtne. See näitab, et liikmesriigid ei kasuta veel maksimaalselt ära seoseid teiste sektoritega ei riiklikul ega piirkondlikul tasandil ja see põhjustab ebatõhusust.

Liikmesriigid peaksid direktiivi kõikidel rakendustasanditel seadma prioriteediks nende puuduste kõrvaldamise. Need soovitused peaksid aitama liikmesriikidel kaotada puudujäägid ja töötada välja tõhusad seireprogrammid, mis aitavad lõppkokkuvõttes kaasa nende keskkonnaeesmärkide saavutamisele. Puhas ja terve mere- ja rannikukeskkond ei ole mitte ainult õiguslik nõue ega moraalne kohustus tulevaste põlvkondade ees. See on ka vajalik alus kõigile merendusalastele tegemistele ja selliste oluliste majandussektorite nagu kalandus ja turism kestlikkuse oluline tingimus. See muudab mere- ja rannikukeskkonna kaitse ja süstemaatilise seire tõeliselt mõttekaks investeeringuks, sealhulgas majanduslikust seisukohast.

Komisjon on teadlik sellest, et merekeskkonna hindamiseks vajalike keskkonnaparameetrite seire on tohutu ülesanne. See hõlmab selliseid paljusid aspekte nagu arvukad mereliigid, elupaigad ning mitmesugused inimtekkelised survetegurid ja mõju. Liikmesriikide jõupingutused on märkimisväärsed ja leitud puudustest hoolimata tuleb tunnistada, et merestrateegia raamdirektiivi ja nelja piirkondliku merekonventsiooni alusel tehtav kooskõlastatud merekeskkonna seire ELis on maailmas ainulaadne saavutus.

Nagu on rõhutatud komisjoni aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule merestrateegia raamdirektiivi rakendamise kohta 2020. aastal, (36) leiab komisjon, et direktiiv on ühtlustatud õigusraamistik, mis võimaldab andmete kogumist pidevalt parandada ja edendab ulatuslike mereseireprogrammide väljatöötamist. Samas aruandes juhib komisjon tähelepanu ka sellele, et liikmesriikide poolt merestrateegia raamdirektiivi seireprogrammide kaudu kogutud andmed ei ole sageli võrreldavad. Samuti juhitakse tähelepanu asjaolule, et need seireprogrammid ei ole alati eesmärkidega seotud ning kuna need on loodud enne meetmete võtmist, ei ole nendevaheline seos sageli optimaalne.

Komisjon on seisukohal, et seireprogrammides tuleks merekeskkonna seisundit, keskkonnaalaste eesmärkide saavutamist ja meetmete tulemuslikkust mõõta ühtlustatud viisil. Komisjon lisab need kaalutlused käimasoleva läbivaatamise käigus merestrateegia raamdirektiivi, püüdes samal ajal lihtsustada aruandlusnõudeid. Kokkuvõttes on nendest seireprogrammidest saadud andmed väga olulised Euroopa rohelise kokkuleppe elluviimiseks, kuna need muutuvad kättesaadavaks kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammi üldise seireraamistiku nullsaaste ja bioloogilise mitmekesisuse seireraamistike koostamisel. Ka aitavad need kaasa Kunmingi-Montreali üleilmse elurikkuse raamistiku rakendamisele, andes merega seotud peamised ja muud näitajad ning hõlbustades riiklike bioloogilise mitmekesisuse strateegiate ja tegevuskavade kohandamist.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

(2)  COM/2020/259 final.

(3)  11 kvalitatiivset tunnust on määratletud merestrateegia raamdirektiivi I lisas ja neid on täpsustatud komisjoni otsuses 2017/848/EL. Need on: D1 – bioloogiline mitmekesisus; D2 – võõrliigid; D3 – kaubanduslikel eesmärkidel kasutatav kala ja karploomad; D4 – toiduvõrgud; D5 – eutrofeerumine; D6 – merepõhja terviklikkus; D7 – hüdrograafilised muutused; D8 – saasteained; D9 – saasteained mereandides; D10 – prügi; D11 – energia, sealhulgas veealune müra.

(4)  https://ec.europa.eu/environment/marine/eu-coast-and-marine-policy/implementation/index_en.htm

(5)  Malta ei olnud 22. veebruariks 2023 aruannet esitanud.

(6)  Tornero V., Palma M., Boschetti S.T., Cardoso A.C., Druon J.-N., Kotta M., Louropoulou E., Magliozzi C., Palialexis A., Piroddi C., Ruiz-Orejón L.F., Vasilakopoulos P., Vighi M., Hanke G. Review and analysis of EU Member States’ 2020 reports: Monitoring programmes (MSFD Article 11), EUR 31181 EN, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2022, ISBN 978-92-76-55778-4, doi:10.2760/8457, JRC129363.

(7)  Komisjoni 17. mai 2017. aasta otsus (EL) 2017/848, millega nähakse ette mereala hea keskkonnaseisundi kriteeriumid ja metoodikastandardid ning seire ja hindamise spetsifikatsioonid ja standardmeetodid ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/477/EL (ELT L 125, 18.5.2017, lk 43).

(8)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Esimene nullsaaste seire- ja väljavaatearuanne. Puhtama õhu, vee ja mulla saavutamise viisid Euroopas“ (COM(2022) 674 final).

(9)  Vt Teadusuuringute Ühiskeskuse analüüs, lk 174.

(10)  Saksamaal puuduvad andmed 9. tunnuse kohta. Rumeenial puuduvad andmed 1. tunnuse (linnud) kohta. Saksamaal ja Rumeenial puuduvad andmed 4. tunnuse kohta. Kuigi Belgia, Iirimaa, Prantsusmaa, Küpros ja Läti esitasid aruanded 4. tunnuse kohta, ei esitanud nad andmeid kõnealuse tunnuse ühegi kriteeriumi kohta, vaid esitasid andmed muude tunnuste kriteeriumide kohta (peamiselt 1. tunnus). Seda peamiselt seetõttu, et 4. tunnust ei seirata. Selle tunnuse puhul tuginevad liikmesriigid andmetele, mis pärinevad teiste tunnuste seireprogrammidest.

(11)  Merestrateegia raamdirektiivi kohases aruandluses tuleb arvestada aruandlusega seiratavate omaduste (nt ökosüsteemi komponendid, survetegurid, tegevused), elementide (nt konkreetsed liigid, elupaigad, saasteained, prügikategooriad) ja parameetrite kohta, nagu on sätestatud seirearuandluse suunistes (raamdirektiivi juhenddokument 17).

(12)  Nagu on sätestatud komisjoni otsuses (EL) 2017/848.

(13)  1. tunnus, 2. kriteerium (valitud liikide populatsioonide arvukus), 3. tunnus, 1. kriteerium (kalastussuremus), 3. tunnus, 2. kriteerium (kudekarja biomass), 5. tunnus, 1. kriteerium (toitainete kontsentratsioon), 8. tunnus, 1. kriteerium (saasteainete kontsentratsioon), 9. tunnus, 1. kriteerium (saasteainete tase mereandide söödavates kudedes), 10. tunnus, 1. kriteerium (makroprügi kogus ja koostis) ja 11. tunnus, 1. kriteerium (inimtekkeline impulssmüra vees).

(14)  Teiseseid kriteeriume kasutatakse komisjoni otsuse (EL) 2017/848 artikli 3 lõike 2 kohaselt kas esmase kriteeriumi täiendusena või siis, kui konkreetse merekeskkonna puhul on oht, et selle konkreetse kriteeriumi puhul head keskkonnaseisundit ei saavutata või ei säilitata.

(15)  https://circabc.europa.eu/ui/group/326ae5ac-0419-4167-83ca-e3c210534a69/library/bc5bb466-2855-4308-be2e-4a585ee8ba69/details

(16)  Vt Teadusuuringute Ühiskeskuse analüüs, lk 95–118 ja 175–177.

(17)  Nagu on ette nähtud komisjoni otsuses (EL) 2017/848.

(18)  Hõlmab merekeskkonna hindamist (artikkel 8), hea keskkonnaseisundi kindlaksmääramist (artikkel 9) ja keskkonnaalaseid eesmärke (artikkel 10): Komisjoni teatis, milles antakse soovitusi liikmesriikide ja piirkondade kaupa seoses 2018. aasta ajakohastatud aruannetega merestrateegia raamdirektiivi (2008/56/EÜ) artiklite 8, 9 ja 10 kohta (C(2022)1392).

(19)  Vt joonealune märkus 18.

(20)  COM (2017) 3 final.

(21)  COM (2018) 562 final.

(22)  Leidke ELi keskkonnavaldkonna rahastamisprogramm – Euroopa Liidu Väljaannete Talitus (europa.eu)

(23)  Vt Teadusuuringute Ühiskeskuse analüüs, lk 179.

(24)  Peamiselt kahe piirkondliku merekonventsiooni alusel Kirde-Atlandil (OSPAR) ja Läänemerel (HELCOM).

(25)  Vt Teadusuuringute Ühiskeskuse analüüs, lk 119–149 ja 181.

(26)  EMKVFi projektikonkurss – piirkondlikud juhtprojektid, millega toetatakse kestlikku sinist majandust ELi merepiirkondades (europa.eu)

(27)  Vt Teadusuuringute Ühiskeskuse analüüs, lk 150–157 ja 181.

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrus (EL) nr 1143/2014 looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta (ELT L 317, 4.11.2014, lk 35.).

(29)  Eesti, Läti, Rootsi, Soome ja Taani.

(30)  Belgia, Taani, Hispaania ja Rootsi.

(31)  Hispaania ja Itaalia.

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.).

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.).

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.).

(35)  Vt Teadusuuringute Ühiskeskuse analüüs, lk 164–166 ja 183.

(36)  Aruanne merestrateegia raamdirektiivi rakendamise kohta (europa.eu)

---

| 10.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 165/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 165/8

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.11075 – EBERT HERA ESSER HOLDING / SERVICECO)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 165/02)

3. mail 2023 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11075 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11075 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 10.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 165/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 165/9

---

Euro vahetuskurss (1)

8. mai 2023

(2023/C 165/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1037 |
| JPY | Jaapani jeen | 149,15 |
| DKK | Taani kroon | 7,4473 |
| GBP | Inglise nael | 0,87228 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,2012 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9813 |
| ISK | Islandi kroon | 150,50 |
| NOK | Norra kroon | 11,5505 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,410 |
| HUF | Ungari forint | 372,20 |
| PLN | Poola zlott | 4,5693 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9246 |
| TRY | Türgi liir | 21,5304 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6244 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4710 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6618 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7389 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4620 |
| KRW | Korea vonn | 1 458,26 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 20,2552 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6347 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 237,42 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8971 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,015 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 37,382 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,4613 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,6393 |
| INR | India ruupia | 90,2775 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1037

JPY

Jaapani jeen

149,15

DKK

Taani kroon

7,4473

GBP

Inglise nael

0,87228

SEK

Rootsi kroon

11,2012

CHF

Šveitsi frank

0,9813

ISK

Islandi kroon

150,50

NOK

Norra kroon

11,5505

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,410

HUF

Ungari forint

372,20

PLN

Poola zlott

4,5693

RON

Rumeenia leu

4,9246

TRY

Türgi liir

21,5304

AUD

Austraalia dollar

1,6244

CAD

Kanada dollar

1,4710

HKD

Hongkongi dollar

8,6618

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7389

SGD

Singapuri dollar

1,4620

KRW

Korea vonn

1 458,26

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

20,2552

CNY

Hiina jüaan

7,6347

IDR

Indoneesia ruupia

16 237,42

MYR

Malaisia ringit

4,8971

PHP

Filipiini peeso

61,015

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

37,382

BRL

Brasiilia reaal

5,4613

MXN

Mehhiko peeso

19,6393

INR

India ruupia

90,2775

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 10.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 165/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 165/10

---

Euro vahetuskurss (1)

9. mai 2023

(2023/C 165/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0959 |
| JPY | Jaapani jeen | 147,97 |
| DKK | Taani kroon | 7,4452 |
| GBP | Inglise nael | 0,86990 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,1885 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9788 |
| ISK | Islandi kroon | 150,70 |
| NOK | Norra kroon | 11,5750 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,363 |
| HUF | Ungari forint | 371,68 |
| PLN | Poola zlott | 4,5723 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9200 |
| TRY | Türgi liir | 21,3858 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6217 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4679 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5934 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7320 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4544 |
| KRW | Korea vonn | 1 451,90 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 20,2003 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,5853 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 159,20 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8762 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,123 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,921 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,4863 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,4970 |
| INR | India ruupia | 89,9495 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0959

JPY

Jaapani jeen

147,97

DKK

Taani kroon

7,4452

GBP

Inglise nael

0,86990

SEK

Rootsi kroon

11,1885

CHF

Šveitsi frank

0,9788

ISK

Islandi kroon

150,70

NOK

Norra kroon

11,5750

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,363

HUF

Ungari forint

371,68

PLN

Poola zlott

4,5723

RON

Rumeenia leu

4,9200

TRY

Türgi liir

21,3858

AUD

Austraalia dollar

1,6217

CAD

Kanada dollar

1,4679

HKD

Hongkongi dollar

8,5934

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7320

SGD

Singapuri dollar

1,4544

KRW

Korea vonn

1 451,90

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

20,2003

CNY

Hiina jüaan

7,5853

IDR

Indoneesia ruupia

16 159,20

MYR

Malaisia ringit

4,8762

PHP

Filipiini peeso

61,123

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,921

BRL

Brasiilia reaal

5,4863

MXN

Mehhiko peeso

19,4970

INR

India ruupia

89,9495

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 10.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 165/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 165/11

---

Teatise süsivesinike maismaal uurimise ja kasutamise lubade andmise hankemenetluse kohta

(2023/C 165/05)

Kooskõlas süsivesinike uurimise ja kasutamise seaduse (Narodne Novine (NN; Horvaatia Vabariigi ametlik väljaanne) nr 52/18, 52/19 ja 30/21) artikliga 20 avaldab majandus- ja kestliku arengu ministeerium Horvaatia Vabariigi nimel järgmise

Horvaatia Vabariigi valitsus kutsub kõiki huvitatud juriidilisi isikuid üles esitama pakkumusi seoses lubade andmisega süsivesinike uurimiseks ja kasutamiseks maismaal pakutavatel uurimisaladel.

1.   TEAVE UURIMISALADE KOHTA

Maismaal asuvad süsivesinike uurimise ja kasutamise piirkonnad, mille kohta on olemas süsivesinike uurimise ja kasutamise load, on järgmised:

| 1. | Uurimisala SA-08/SA-09 |
| --- | --- |

1.

Uurimisala SA-08/SA-09

| 2. | Uurimisala SA-11/SA-12 |
| --- | --- |

2.

Uurimisala SA-11/SA-12

| 3. | Uurimisala DR-02/1 |
| --- | --- |

3.

Uurimisala DR-02/1

Uurimisalade kaardid ja koordinaadid on esitatud hankedokumentides.

Uurimisalad, mille kohta on olemas uurimis- ja kaevandamisload, on läbinud süsivesinike uurimise ja kasutamise eelneva hankemenetluse, milles süsivesinike uurimise ja kasutamise luba ei ole antud või süsivesinike uurimise ja kasutamise luba on antud, kuid seejärel ei ole ühtegi süsivesinike uurimise ja kasutamise lepingut allkirjastatud; üks uurimisala vastab alale, millest investor kooskõlas süsivesinike uurimise ja kasutamise seaduse artikliga 36 loobus süsivesinike uurimise protsessis.

2.   PAKKUJATE VALIMISE KRITEERIUMID

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ, mis käsitleb süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimusi (EÜT L 164, 30.6.1994, lk 3), artikli 2 lõikele 2 seoses riikliku julgeolekuga ning kooskõlas süsivesinike uurimise ja kasutamise seaduse artikliga 19 on parima pakkuja valimise kriteeriumid järgmised:

| 1. | pakkuja tehniline, finants- ja kutsealane pädevus; |
| --- | --- |

1.

pakkuja tehniline, finants- ja kutsealane pädevus;

| 2. | kuidas pakkuja kavatseb teostada loaga hõlmatud tegevust süsivesinike uurimiseks ja kasutamiseks; |
| --- | --- |

2.

kuidas pakkuja kavatseb teostada loaga hõlmatud tegevust süsivesinike uurimiseks ja kasutamiseks;

| 3. | esitatud pakkumuse üldine kvaliteet; |
| --- | --- |

3.

esitatud pakkumuse üldine kvaliteet;

| 4. | rahalised tingimused, mida pakkuja pakub vastutasuks süsivesinike uurimise ja kasutamise loa eest; ning |
| --- | --- |

4.

rahalised tingimused, mida pakkuja pakub vastutasuks süsivesinike uurimise ja kasutamise loa eest; ning

| 5. | tõhususe või vastutuse puudumine mis tahes kujul, mida pakkuja on näidanud üles teistes riikides ning varasemas süsivesinike uurimise ja kasutamise loaga hõlmatud tegevuses. |
| --- | --- |

5.

tõhususe või vastutuse puudumine mis tahes kujul, mida pakkuja on näidanud üles teistes riikides ning varasemas süsivesinike uurimise ja kasutamise loaga hõlmatud tegevuses.

Üks pakkuja valimise kriteerium on ka süsivesinike uurimise ja kasutamise lepingu sõlmimise tasu, mille miinimumsumma on sätestatud süsivesinike uurimise ja kasutamise seaduse artiklis 51 osutatud määruses.

Kui pärast süsivesinike uurimise ja kasutamise seaduse kriteeriumide alusel tehtud hindamist on kaks või enam võrdväärset pakkumust, võetakse lõpliku otsuse tegemisel arvesse muid asjakohaseid, objektiivseid ja mittediskrimineerivaid kriteeriume.

3.   PAKKUMUSTE ESITAMISE KORD

Pakkumused tuleb esitada kooskõlas hankedokumentidega, mis on avaldatud Horvaatia süsivesinike ameti (www.azu.hr) ametlikul veebisaidil ja esitatud süsivesinike ametile vastavalt süsivesinike uurimise ja kasutamise seaduse sätetele ja hankedokumentidele.

Kogu muu asjakohane teave ja teated on esitatud süsivesinike ameti veebisaidil www.azu.hr

---

| 10.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 165/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 165/13

---

Teadaanne selliste Austria piirkondade kohta, mis on kasutatavad süsivesinike geoloogilisteks uuringuteks ja tootmiseks

(2023/C 165/06)

Direktiivi 94/22/EÜ (1) artikli 3 lõike 3 kohaselt teatab Austria Vabariigi rahandusminister, et vastavalt mineraaltooraineseadusele (Mineralrohstoffgesetz, BGBl. I nr 38/1999), viimati muudetud liiduseadusega BGBl. I nr 60/2022, on eespool nimetatud direktiivi artikli 3 lõike 3 tähenduses pidevalt kasutatav kogu Austria Vabariigi territooriumi piirkond, mille kohta puuduvad varem sõlmitud geoloogilise uurimise, tootmise ja ladustamise lepingud, milles käsitletakse süsivesinikke ja neid hõlmavate maavarade kaevandamise õigusi. Asjakohast üksikasjalikku teavet saab rahandusministeeriumi VI osakonnast (telekommunikatsioon, postiteenused ja kaevandamine), Denisgasse 31, 1200 Viin.

Käesoleva teadaandega asendatakse Austria Vabariigi teadaanne, mis avaldati 3. aprill 2020. aasta Euroopa Liidu Teatajas C 111, lk 3.

---

(1)  EÜT L 164, 30.6.1994, lk 3.

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 10.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 165/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 165/14

---

Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse avaldamine vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6b lõigetele 2 ja 3

(2023/C 165/07)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6b lõikele 5 (1).

Liikmesriigist pärit kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise tootespetsifikaadis tehtava standardmuudatuse heakskiitmise teade

(määrus (EL) nr 1151/2012)

„Χαλλούμι / Halloumi / Hellim“

ELi nr: PDO-CY-01243-AM03 – 14.3.2023

KPN (X) KGT ()

1.   Toote nimetus

„Χαλλούμι / Halloumi / Hellim“

2.   Liikmesriik, kuhu geograafiline piirkond kuulub

Küpros

3.   Standardmuudatusest teavitav liikmeriigi ametiasutus

Põllumajandus-, maaelu arengu ja keskkonnaministeeriumi põllumajandusosakond

4.   Heakskiidetud muudatus(t)e kirjeldus

1.   Vormimata (ühekihilise) juustu „Halloumi“ lisamine tootespetsifikaati

Toote kuju võib olla erinev: vormitud või vormimata, ristküliku- või poolringikujuline.

See muudatus mõjutab koonddokumenti.

2.   Võimalus kasutada juustu „Halloumi“ valmistamiseks toorpiima

Juustu „Halloumi“ valmistamiseks kasutatava piima pastöriseerimine muudetakse vabatahtlikuks.

See muudatus mõjutab koonddokumenti.

3.   Tootmisetapp, mis seisneb kohe pärast piima kalgendamist tükeldatud kalgendi uuesti kuumutamises kuni 40 °C-ni, muudetakse vabatahtlikuks

Selle muudatusega muudetakse vabatahtlikuks tootmisetapp, mis seisneb kohe pärast piima kalgendamist tükeldatud kalgendi uuesti kuumutamises kuni 40 °C-ni.

See muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

4.   Võimalus lisada münti ka juustu „Halloumi“ tootmisprotsessi muudes etappides

Võimalus lisada münti voltimisetapis, aga ka enne toote pakendamist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

5.   Kuivsoolamine töölaual muudetakse vabatahtlikuks ja lisatakse võimalus lisada tootele soola ainult selle valmitamisel soolatud vadakus enne toote pakendamist

Juustu „Halloumi“ kuivsoolamine töölaual muudetakse vabatahtlikuks ja lisatakse võimalus lisada tootele soola ainult selle valmitamisel soolatud vadakus enne toote pakendamist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

6.   Võimalus, et toodet hoitakse enne pakendamist soolatud vadakus vähemalt kaheksa tundi ja kuni kolm päeva

Toodet võib enne pakendamist hoida soolatud vadakus vähem kui ühe päeva (kuid vähemalt kaheksa tundi) ja kuni kolm päeva.

See muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

7.   Lisatakse võimalus kuumutada pakendatud toodet nii, et selle sisetemperatuur oleks kuni kolme minuti jooksul üle 72 °C

Tootmisprotsessi lisatakse võimalus kuumtöödelda toodet pärast pakendamist nii, et selle sisetemperatuur oleks kuni kolme minuti jooksul üle 72 °C.

See muudatus mõjutab koonddokumenti.

KOONDDOKUMENT

„Χαλλούμι / Halloumi / Hellim“

ELi nr: PDO-CY-01243-AM03 – 14.3.2023

KPN (X) KGT ()

1.   [KPNi või KGT] nimetus(ed)

„Χαλλούμι / Halloumi / Hellim“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Küpros

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik [loetletud XI lisas]

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Tekstis kasutatakse läbivalt nimetust „Halloumi“, mis tähistab eespool esitatud nimetusi „Χαλλούμι / Halloumi / Hellim“. Juustu „Halloumi“ on kahte liiki – toorjuust ja valminud juust. Toorjuust „Halloumi“ on valmistatud kalgendist, mis on saadud piima kalgendamisel laabiga. Kalgendimassi kuumutatakse ja sellele antakse vormimisega juustule omane kuju. Iseloomuliku lõhna ja maitsega toorjuust on poolkõva ja elastne, vormitud või vormimata (ristküliku- või poolringikujuline), valge kuni kergelt kollaka värvusega, tihke tekstuuriga ja hõlpsasti viilutatav. Toorjuustul on tugev piima/vadaku lõhn ning mündi aroom ja maitse, tunda on ka heinalõhna ning teravat soolast maitset. Maksimaalne niiskusesisaldus on 52 %, minimaalne rasvasisaldus 43 % (kuivaines) ning maksimaalne soolasisaldus 3 %. Valminud juust „Halloumi“ on valmistatud kalgendist, mis on saadud piima kalgendamisel laabiga. Kalgendimassi kuumutatakse ja sellele antakse vormimisega juustule omane kuju ning seejärel valmitatakse seda soolatud vadakus vähemalt 40 päeva. Iseloomuliku lõhna ja maitsega valminud juust on poolkõva kuni kõva, vähem elastne, vormitud või vormimata (ristküliku- või poolringikujuline), valge kuni kollaka värvusega, tihke tekstuuriga ja hõlpsasti viilutatav. Valminud juustul on tugev piima/vadaku lõhn ning mündi aroom ja maitse, tunda on ka heinalõhna ning teravat soolast maitset; juust on kergelt mõru ja väga soolane. Maksimaalne niiskusesisaldus on 37 %, minimaalne rasvasisaldus 40 % (kuivaines), maksimaalne soolasisaldus 6 % ning happesus 1,2 % (väljendatuna piimhappesisaldusena kuivaines).

Juustu „Halloumi“ mass on 150–1 200 g.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (ainult töödeldud toodete puhul)

Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 664/2014 sätete kohaldamist, kehtivad juustu „Halloumi“ valmistamiseks kasutatava piima suhtes järgmised põhimõtted.

Lamba- ja kitsepiima saadakse kohalikku ja muud tõugu lammastelt ja kitsedelt, sealhulgas nende ristanditelt, keda karjatatakse aastaringselt, kui ilmastikutingimused seda võimaldavad. Kogu lammaste ja kitsede söödaks kasutatav koresööt on kohapeal toodetud (haljassööt, hein, silo, õled/kõrred ning looduslikud taimed). Söödalisandina võib kasutada teravilja, sealhulgas otra ja maisi, valgurikast sööta, nagu kooritud ja osaliselt kooritud põldsojaubadest jahu, erinevatest toorainetest valmistatud tooteid ja kõrvalsaadusi, nagu nisukliid, ning anorgaanilisi aineid, vitamiine ja mikrotoitaineid.

Lehmapiima saadakse lehmadelt, keda peetakse varjualustes ning söödetakse Küprosel toodetud ja peamiselt looduslikest söödataimedest saadud sööda, heina, silo ja õlgedega ning söödalisanditega. Täpsemalt öeldes on lehmasööt kohapeal toodetud (haljassöödataimed, hein, silo ja õled/kõrred). Sööda ülejäänud osa koosneb söödalisanditest, mis sisaldavad eelkõige otra, maisi, sojat ja kliisid ning muud valgurikast sööta, nagu kroovitud, osaliselt kooritud põldsojaubadest jahu, erinevatest toorainetest valmistatud tooted ja kõrvalsaadused, nagu nisukliid, ning anorgaanilisi ained, vitamiinid ja mikrotoitained.

Piim (värske lamba- või kitsepiim või nende segu, millele on või ei ole lisatud lehmapiima), laap (mitte sealaap), värsked või kuivatatud Küprose rohemündi (Mentha viridis) lehed ja sool. Lamba- või kitsepiima või nende segu osakaal peab alati olema suurem kui lehmapiima oma. Seega, kui lamba- või kitsepiimale või nende segule lisatakse lehmapiima, ei tohi lehmapiima osakaal juustus „Halloumi“ olla suurem kui lamba- või kitsepiima või nende segu osakaal. Juustu „Halloumi“ valmistamiseks kasutatakse Küprose päritolu täisrasvast piima. Piim võib olla toorpiim või pastöriseeritud piim või see peab olema kuumutatud temperatuurini üle 65 °C. See ei tohi olla kondenspiim ega sisaldada piimapulbrit, kondenspiima, kaseiinsoolasid, värvaineid, säilitusaineid või muid lisaaineid. Piimas ei tohi olla antibiootikume, pestitsiide ega muid kahjulikke aineid.

Lamba- ja kitsepiima saadakse määratletud geograafilises piirkonnas kasvavatelt kohalikku ja muud tõugu lammastelt ja kitsedelt, sealhulgas nende ristanditelt.

Lehmapiima saadakse lehmadelt, kes on aja jooksul Küprosele sisse toodud ja kasvatatud määratletud geograafilises piirkonnas.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Juustu „Halloumi“ toorainena kasutatav lamba-, kitse- ja lehmapiim on toodetud määratletud geograafilises piirkonnas. Ka juustu „Halloumi“ tootmine toimub määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Juustu „Halloumi“ tuleb pakendada ja vajaduse korral kuumtöödelda määratletud geograafilises piirkonnas järgmistel põhjustel: a) juust „Halloumi“ tuleb vahetult pärast tootmist pakendada, et peatada edasine laagerdumine, b) juustu „Halloumi“ tootmisprotsessi (tootmine–pakendamine–kuumtöötlemine) ei tohi katkestada (katkematu tootmine), c) tootja peab jälgitavuse tagamiseks toote pakendama ja asjakohaselt märgistama, d) selleks et vältida kõigi väljaspool Küprost toodetud juustude märgistamist kaitstud päritolunimetusega „Halloumi“, nii et oleks tagatud toote kvaliteet ja päritolu ning nõutav kontrollimine.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kui juustu „Halloumi“ valmistamiseks kasutatav piim on piimade segu, tuleb etiketil esitada eri liiki piimad vastavalt nende osakaalule kahanevas järjekorras.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Nikosia, Limassoli, Larnaca, Famagusta, Paphose ja Kyrenia ringkondade halduspiiridega hõlmatud ala.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid: Küprosel valitseb soojade, kuivade suvede ja pehmete, niiskete talvedega vahemereline kliima. Ka saare maastik on olulise tähtsusega: mägedele sajab suhteliselt suur hulk vihma, mis mõjutab veerežiimi ja madalamate alade keskkonda, sest ka mitu kuud pärast vihmahoogude lõppemist saavad arvukad jõed allikatest vett. Küpros on oma geoloogilise struktuuri, geograafilise asendi, ümbritseva mere ja maapinna kuju tõttu üks rikkaima taimestikuga saartest Vahemeres (Tsintidis jt, 2002). Saarel on 1 908 eri taimeliiki, millest 140 on endeemilised, st need esinevad üksnes Küprosel (Metsaameti andmed, 2004). Küprose kohalike piimaloomatõugude hulka kuuluvad ka rasvasabalambad, kes on hästi kohanenud piirkonna kuiva kliima ja kõrgete temperatuuridega, ning Machaira ja Pissouri tõugu kitsed. Chiose tõugu lambad ja Damaskuse tõugu kitsed (kes on saarele toodud vastavalt 1950. ja 1930. aastatel) on samuti kohalikud tõud, sest nende morfoloogilised ja jõudlusomadused on pärast pikaajalist riiklikku aretusprogrammi algse populatsiooni omadustest lahknenud.

Inimtegurid: ajalooürikutest nähtub, et juustu „Halloumi“ valmistati Küprosel juba väga ammustel aegadel. Nimetuse „Halloumi“ tollast kirjapilti „calumi“ esineb ürikus, mis koosneb viiest Küprose ajalugu käsitlevast käsikirjast ja mida hoitakse Veneetsias Correri muuseumi raamatukogus. See 1554. aastast pärit kirjalik viide juustu „Halloumi“ kohta on seni vanim teada olev allikas. Juustu „Halloumi“ kohta leidub viiteid ka lähemast minevikust, muu hulgas ka Archimandrite Kyprianose 1788. aasta ülestähendustes.

Juustu „Halloumi“ tähtsus kohalike elanike elus ilmneb selgelt kunstis (luule, proosa) ning toote esitlemises põllumajandusnäitustel (Lyssi, 1939). Tooteliikide, auhinnasummade ja Lyssi põllumajandusnäitusel osalemise tingimuste kreeka- ja türgikeelses loetelus on nimetatud tooted, mida võis esitada näituse raames korraldatud võistlustele. Juustu „Halloumi“ türgikeelne nimetus on „Hellim“. Küprosel elavad Türgi päritolu „Halloumi“ tootjad kasutavad selle traditsioonilise toote mõlemat nimetust või üksnes nimetust „Hellim“. Leidub arvukaid tõendeid selle kohta, et nimetused „Halloumi“ ja „Hellim“ viitavad samale traditsioonilisele Küprose tootele, mille puhul kasutatakse kahte nimetust (Halkin Sesi ajaleht, 1959 ja 1962, ning ekspordiks mõeldud tootepakenditel esitatud kaks nimetust).

Toote ja saareelanike vahelist tihedat seost kinnitab ka asjaolu, et tänapäeval on perekonnanimed Halloumas, Hallouma, Halloumakis ja Halloumis Küprosel laialt levinud.

Ammustest aegadest saadik on juust „Halloumi“ olnud Küprose elanike toidulaual oluline toiduaine (Bevan, 1919; Pitcairn, 1934; Zigouris, 1952) ning rahuldanud aastaringselt Küprose perede toiduvajadust. Juust „Halloumi“ oli „erilisel viisil valmistatud kuulus Küprose juust“, kõige tavalisem leivakõrvane igas Küprose majapidamises ja iga maapere jaoks olulise tähtsusega (Xioutas, 2001). Ammustest aegadest saadik on juustu „Halloumi“ tarbitud nii kohapeal kui ka eksporditud mitmesse riiki (Archimandrite Kyprianos, 1788), nagu Egiptus, Süüria, Kreeka, Türgi, Palestiina, Prantsusmaa, Sudaan, Ühendkuningriik, Ameerika, Austraalia ja Hiina (Dawe, 1928).

Juustu tootmisprotsess, eelkõige toote kuumutamine kõrgel temperatuuril teatava aja jooksul, vormimine ja juustule Küprose rohemündi lisamine, on ainulaadne. Asjakohastest uuringutest ilmneb, et toote organoleptiliste omaduste tugevdamiseks on kalgendi kuumutamine väga tähtis. Kalgendi kuumutamine kõrgel temperatuuril aitab kaasa teatavate keemiliste põhiühendite moodustumisele suures koguses, mis on olulised juustu „Halloumi“ maitse kujunemisel. Mõned neist ühendeist kuuluvad laktoonide rühma, näiteks delta-dodekalaktoon (iseloomulik puuviljane maitse) ja delta-dekalaktoon (iseloomulik koorene maitse), samas kui mõned on metüülketoonid, millele on iseloomulik piima meenutav maitse (P. Papademas, 2000).

Juustu „Halloumi“ eristab kõigist muudest juustudest asjaolu, et traditsioonilise tootmisprotsessi üks osa on kalgendimassi vormimine. Traditsiooniliselt hakati kalgendit vormima selleks, et hõlbustada juustu paigutamist mahutitesse, kus seda säilitati vadaku sees. Samuti pannakse vormimise käigus kalgendikihtide vahele rohemünti nii, et mündilehed jäävad sinna kinni ja annavad lõpptootele iseloomuliku lõhna. Rohemündi (Mentha viridis) kasutamine vormimisetapis annab lõpptootele iseloomuliku lõhna tänu terpeenide klassi kuuluvale pulegoonile (mündi terpeenid) ning karvoonile (Papademas ja Robinson, 1998). Kohalikel tootjatel on olemas oskusteave juustu kogu tootmisprotsessi kohta.

5.2.   Toote eripära

Toote iseloomulikud omadused on järgmised:

| a) | toode säilitab kõrgel temperatuuril oma kuju – juustu ei saa määrida ja see ei sula (seda saab süüa nii töötlemata kui ka küpsetatult, grillitult jne); |
| --- | --- |

a)

toode säilitab kõrgel temperatuuril oma kuju – juustu ei saa määrida ja see ei sula (seda saab süüa nii töötlemata kui ka küpsetatult, grillitult jne);

| b) | toote erilised organoleptilised omadused on seotud kalgendi kuumtöötlemisega üle 90 °C juures vähemalt 30 minuti jooksul, mis on tootmisprotsessi ainulaadne osa; |
| --- | --- |

b)

toote erilised organoleptilised omadused on seotud kalgendi kuumtöötlemisega üle 90 °C juures vähemalt 30 minuti jooksul, mis on tootmisprotsessi ainulaadne osa;

| c) | vormimisega antakse tootele iseloomulik kuju; |
| --- | --- |

c)

vormimisega antakse tootele iseloomulik kuju;

| d) | toote organoleptilised omadused (iseloomulik lõhn ja maitse – juustul on tugev piima/vadaku lõhn ning mündi aroom ja maitse, tunda on ka heinalõhna ning teravat soolast maitset) tulenevad peamiselt lamba- ja kitsepiimast, millele annab maitse loomade sööt, ning vormimise käigus lisatavast rohemündist ja lenduvatest ühenditest, mis tekivad kalgendi kuumtöötlemisel vadaku sees, ning |
| --- | --- |

d)

toote organoleptilised omadused (iseloomulik lõhn ja maitse – juustul on tugev piima/vadaku lõhn ning mündi aroom ja maitse, tunda on ka heinalõhna ning teravat soolast maitset) tulenevad peamiselt lamba- ja kitsepiimast, millele annab maitse loomade sööt, ning vormimise käigus lisatavast rohemündist ja lenduvatest ühenditest, mis tekivad kalgendi kuumtöötlemisel vadaku sees, ning

| e) | toote traditsiooniline olemus, sest seda juustu valmistatakse Küprosel ammustest aegadest saadik vastavalt traditsioonilisele meetodile ja kohalike tootjate tänaseni säilinud oskusteabele, mida antakse edasi põlvest põlve. |
| --- | --- |

e)

toote traditsiooniline olemus, sest seda juustu valmistatakse Küprosel ammustest aegadest saadik vastavalt traditsioonilisele meetodile ja kohalike tootjate tänaseni säilinud oskusteabele, mida antakse edasi põlvest põlve.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote teatava kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Juustu „Halloumi“ ja geograafilise keskkonna vaheline seos on tingitud saare vahemerelise kliima eripärast. Vastavalt kohaliku kliima iseloomulikele etappidele söövad piimaloomad kohalikke taimi nii aasal haljana kui ka poolkuiva ja lõpuks kuiva söödana. Mõned neist taimedest on endeemilised. Küprose kohalikud taimed, mida loomad söövad haljana või kuivana, avaldavad olulist mõju piima kvaliteedile ja järelikult ka juustu iseloomulikele omadustele (Papademas, 2000). Tänu piimhappebakterile Lactobacillus cypricasei (Küprose juustu piimhappebakter), mis esineb ainult juustus „Halloumi“, on tõendatud seos saare mikrofloora ja toote vahel (Lawson jt, 2001). Ka Küprose rohemündi lisamine tootele aitab kujundada juustule omast maitset. Toote organoleptilisi omadusi (eelkõige maitset ja lõhna) mõjutavad ka muud tegurid, nagu kasutatava piima liik, sest lamba- ja kitsepiim sisaldab erilisi, väikese molekulmassiga rasvahappeid, ning tootmisprotsessi käigus tekkivad lenduvad ühendid.

Võttes arvesse inimtegurite ja toote vahelist seost, peetakse juustu „Halloumi“ Küprose traditsiooniliseks tooteks, sest sellel juustul on olnud ammustest aegadest oluline osa nii Küprose Kreeka kui ka Türgi päritolu elanike elus ja toidulaual ning oskusteavet juustu tootmise kohta on edasi antud põlvest põlve, nagu on kirjeldatud punktis 5.1. Nii juustule iseloomulik vormitud kuju kui ka selle kuju säilimine isegi kõrgel temperatuuril on tingitud traditsioonilisest tootmisprotsessist, mille kohta on teadmisi ja oskusi edasi antud eelmiselt põlvkonnalt järgmisele.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/82B33F7D83ABF5A8C225879C00346BA5?OpenDocument

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---

Parandused

| 10.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 165/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 165/19

---

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.11055 – EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 133, 17. aprill 2023
  )

(2023/C 165/08)

Leheküljel 7 punkti 1 esimese reas

asendatakse

„4. aprill 2013“

järgmisega:

„4. aprill 2023“.

---