# Uradni list C 146/27.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 146 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6627. april 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 146

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6627. april 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 576. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 22. 2. 2023–23. 2. 2023 |
| 2023/C 146/01 | Resolucija Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Ukrajina: leto dni po ruski invaziji – vidik evropske civilne družbe | 1 |
| | MNENJA |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 576. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 22. 2. 2023–23. 2. 2023 |
| 2023/C 146/02 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Energetska politika in trg dela: posledice glede zaposlovanja v regijah v energetskem prehodu (mnenje na lastno pobudo) | 4 |
| 2023/C 146/03 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Podpiranje sprememb na trgu dela: kako ohraniti zaposljivost, spodbuditi produktivnost in razvijati znanja in spretnosti, zlasti v MSP (mnenje na lastno pobudo) | 15 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski ekonomsko-socialni odbor

576. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 22. 2. 2023–23. 2. 2023

2023/C 146/01

Resolucija Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Ukrajina: leto dni po ruski invaziji – vidik evropske civilne družbe

1

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

576. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 22. 2. 2023–23. 2. 2023

2023/C 146/02

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Energetska politika in trg dela: posledice glede zaposlovanja v regijah v energetskem prehodu (mnenje na lastno pobudo)

4

2023/C 146/03

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Podpiranje sprememb na trgu dela: kako ohraniti zaposljivost, spodbuditi produktivnost in razvijati znanja in spretnosti, zlasti v MSP (mnenje na lastno pobudo)

15

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 576. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 22. 2. 2023–23. 2. 2023 |
| 2023/C 146/04 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 260/2012 in (EU) 2021/1230 glede takojšnjih kreditnih prenosov v eurih (COM(2022) 546 final — 2022/0341 (COD)) | 23 |
| 2023/C 146/05 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zbiranju in souporabi podatkov v zvezi s storitvami kratkoročnega najema nastanitve ter spremembi Uredbe (EU) 2018/1724 (COM(2022) 571 final — 2022/0358 (COD)) | 29 |
| 2023/C 146/06 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o čiščenju komunalnih odpadnih voda (COM(2022) 541 final – 2022/0345 (COD)) | 35 |
| 2023/C 146/07 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike, Direktive 2006/118/ES o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem ter Direktive 2008/105/ES o okoljskih standardih kakovosti na področju vodne politike (COM(2022) 540 final – 2022/0344 (COD)) | 41 |
| 2023/C 146/08 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (COM(2022) 542 final — 2022/0347 (COD)) | 46 |
| 2023/C 146/09 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Sporočilo o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU (COM(2022) 583 final) | 53 |
| 2023/C 146/10 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki – Letni pregled trajnostne rasti 2023 (COM(2022) 780 final) | 59 |

III   Pripravljalni akti

Evropski ekonomsko-socialni odbor

576. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 22. 2. 2023–23. 2. 2023

2023/C 146/04

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 260/2012 in (EU) 2021/1230 glede takojšnjih kreditnih prenosov v eurih (COM(2022) 546 final — 2022/0341 (COD))

(COM(2022) 546 final — 2022/0341 (COD))

23

2023/C 146/05

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zbiranju in souporabi podatkov v zvezi s storitvami kratkoročnega najema nastanitve ter spremembi Uredbe (EU) 2018/1724 (COM(2022) 571 final — 2022/0358 (COD))

(COM(2022) 571 final — 2022/0358 (COD))

29

2023/C 146/06

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o čiščenju komunalnih odpadnih voda (COM(2022) 541 final – 2022/0345 (COD))

(COM(2022) 541 final – 2022/0345 (COD))

35

2023/C 146/07

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike, Direktive 2006/118/ES o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem ter Direktive 2008/105/ES o okoljskih standardih kakovosti na področju vodne politike (COM(2022) 540 final – 2022/0344 (COD))

(COM(2022) 540 final – 2022/0344 (COD))

41

2023/C 146/08

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (COM(2022) 542 final — 2022/0347 (COD))

(COM(2022) 542 final — 2022/0347 (COD))

46

2023/C 146/09

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Sporočilo o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU (COM(2022) 583 final)

(COM(2022) 583 final)

53

2023/C 146/10

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki – Letni pregled trajnostne rasti 2023 (COM(2022) 780 final)

(COM(2022) 780 final)

59

---

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2023/C 146/11 | Popravek podnaslova 575. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 14. 12. 2022–15. 12. 2022 v oddelku I (Resolucije, priporočila in mnenja), pod naslovom Evropski ekonomsko-socialni odbor ( UL C 140, 21.4.2023 ) | 65 |
| 2023/C 146/12 | Popravek podnaslova 575. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 14. 12. 2022–15. 12. 2022 v oddelku III (Pripravljalni akti), pod naslovom Evropski ekonomsko-socialni odbor ( UL C 140, 21.4.2023 ) | 66 |

Popravki

2023/C 146/11

Popravek podnaslova 575. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 14. 12. 2022–15. 12. 2022 v oddelku I (Resolucije, priporočila in mnenja), pod naslovom Evropski ekonomsko-socialni odbor ( UL C 140, 21.4.2023 )

( UL C 140, 21.4.2023 )

65

2023/C 146/12

Popravek podnaslova 575. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 14. 12. 2022–15. 12. 2022 v oddelku III (Pripravljalni akti), pod naslovom Evropski ekonomsko-socialni odbor ( UL C 140, 21.4.2023 )

( UL C 140, 21.4.2023 )

66

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski ekonomsko-socialni odbor

576. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 22. 2. 2023–23. 2. 2023

| 27.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/1

---

Resolucija Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Ukrajina: leto dni po ruski invaziji – vidik evropske civilne družbe

(2023/C 146/01)

| Poročevalci: | Stefano MALLIA


  Oliver RÖPKE


  Séamus BOLAND |
| --- | --- |

Poročevalci:

Stefano MALLIA

Oliver RÖPKE

Séamus BOLAND

| Pravna podlaga | člen 52(4) Poslovnika |
| --- | --- |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 23. 2. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 576 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 160/1/4 |

Pravna podlaga

člen 52(4) Poslovnika

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

23. 2. 2023

Plenarno zasedanje št.

576

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

160/1/4

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR (EESO),

Pristop Ukrajine k EU

| 1. | opozarja, da Ukrajinci še naprej žrtvujejo življenja za obrambo demokracije in da je treba odločenost Ukrajine, da postane članica Evropske unije, konkretno in smiselno priznati; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je širitev vzajemno koristen proces, saj prispeva k stabilnosti EU, krepi njen geopolitični položaj, prizadevanja za mir, njene vrednote in blaginjo njenih narodov (1) ter prinaša koristi za vse z razširitvijo enotnega trga, hkrati pa bo proces širitve podpora Ukrajini pri krepitvi demokracije, pravne države in človekovih pravic; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je prepričan, da mora biti EU enotna glede procesa pristopa Ukrajine, in predlaga, da ravna tako, kot v primeru drugih vzhodnoevropskih držav, ki so se EU pridružile med letoma 2004 in 2013. Morali bi vzpostaviti delovne skupine za evropsko integracijo pod okriljem resornih ministrstev ter uradnike usposobiti za usklajevanje s standardi, normami, postopki in pravnim redom EU na splošno; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da je treba proces pristopa k EU sicer spoštovati, vendar je jasno, da mora pristopni proces z Ukrajino (tako kot z vsemi državami kandidatkami z Zahodnega Balkana in iz vzhodnega partnerstva) potekati kar najbolj praktično in z izvajanjem ustreznih reform na področju demokracije, pravne države, človekovih pravic, temeljnih svoboščin, tržnega gospodarstva in izvajanja pravnega reda EU; |
| --- | --- |

4.

Posebno mednarodno sodišče, pristojno za kaznivo dejanje agresije v Ukrajini, in sankcije proti Ruski federaciji

| 5. | v celoti podpira resolucijo Evropskega parlamenta, ki poziva k ustanovitvi posebnega mednarodnega sodišča, pristojnega za kaznivo dejanje agresije v Ukrajini (2). Takšno sodišče bi bilo treba ustanoviti v tesnem sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem in OZN. Odbor prav tako poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo pri mednarodni pomoči pri preiskovanju vojnih zločinov, hudodelstev zoper človečnost in genocida; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podpira resolucijo Evropskega parlamenta o uvrstitvi Ruske federacije med države, ki podpirajo terorizem (3), in pozdravlja zlasti točko, v kateri ta „poziva EU in države članice, naj oblikujejo pravni okvir EU za uvrstitev držav med podpornike terorizma in med države, ki uporabljajo teroristična sredstva“. Izvajanje takšnega pravnega okvira EU bi moralo privesti do pomembnih omejevalnih gospodarskih, političnih, socialnih in kulturnih ukrepov proti tem državam; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izraža podporo predlogu za vključitev skupine Wagner na seznam EU za področje terorizma; |
| --- | --- |

7.

Preprečevanje „zmanjševanja zanimanja za Ukrajino“

| 8. | poudarja, da bi imel poraz Ukrajine v vojni proti Rusiji katastrofalne posledice za demokracijo po vsem svetu. EU mora storiti vse, kar je v njeni moči, da prepreči zmanjševanje zanimanja za Ukrajino. Ker je tudi EU nastala kot mirovni projekt, ima moralno dolžnost, da Ukrajino z vsemi potrebnimi sredstvi podpira tako dolgo, kot je treba, tudi s humanitarno pomočjo in infrastrukturo; |
| --- | --- |

8.

Obnova in okrevanje Ukrajine

| 9. | opozarja, da mora EU že zdaj pripraviti načrte in orodja za obnovo Ukrajine. Multilateralna platforma za usklajevanje med donatorji je močan znak, da mednarodna skupnost Ukrajino podpira in jo bo še naprej podpirala, vendar ne sme biti osredotočena samo na kratkoročno pomoč, temveč mora enako pozornost nameniti tudi dolgoročni obnovi Ukrajine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da bi morali načrti za obnovo in okrevanje ukrajinske družbe in ozemlja vključevati poštene delovne pogoje, izvrševanje delovnega prava, spodbujanje dostojnega dela in pravice do varnega in zdravega delovnega okolja ter priložnosti za usposabljanje za vse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da bo obnova Ukrajine orjaška naloga in da je treba že zdaj sprejeti vse potrebne določbe, da se bodo lahko Ukrajinci po koncu vojne čim prej vrnili v normalno življenje in oblikovali konkurenčno gospodarstvo, ki se bo usmerilo v zeleni, digitalni in pravični prehod ter ustvarjalo blaginjo za vse Ukrajince. Ti procesi bi morali vključevati tudi podporo za odpiranje delovnih mest, ki jih je Ukrajina izgubila zaradi ruske invazije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva k vključitvi socialnih partnerjev in organizacij organizirane civilne družbe v pripravo, izvajanje in spremljanje načrtov za obnovo in okrevanje, s čimer bi zagotovili preglednost in pravičnost ter uporabo virov tam, kjer so najbolj potrebni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja, da je pomoč najrazličnejšim ukrajinskim podjetjem, da bi preživela vojno in ustvarila podlago za uspešno gospodarstvo med obnovo, v skupnem interesu EU in Ukrajine. Poleg vključitve v program Enotni trg je treba Ukrajini omogočiti tudi dostop do drugih ključnih programov EU. Potrebni so stalni in izboljšani ukrepi podpore podjetjem pri izmenjavi strokovnega znanja in logistike ter dostopu do neposrednega in posrednega financiranja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva k ponovni vzpostavitvi socialnega dialoga v Ukrajini v času vojnega stanja kljub morebitnim izzivom. Socialni dialog je osrednji del konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD) in pridružitvenega sporazuma med EU in Ukrajino ter bo eden glavnih instrumentov posvetovanj med vlado, delodajalci in delojemalci o vprašanjih, povezanih z gospodarsko in socialno obnovo države; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja pozitivne tristranske sporazume o reformah delovnega prava v Ukrajini in pričakovano izboljšanje zakonodajnih določb o kolektivnih pogodbah ter poudarja, da je treba v proces izvajanja mednarodnih delovnih standardov ter jamstev na socialnem in delovnem področju vključiti strokovnjake iz Ukrajine, MOD in EU; |
| --- | --- |

15.

Civilna družba in stiki med ljudmi

| 16. | pozdravlja solidarnost, ki so jo pokazale organizacije civilne družbe v EU in Ukrajini s prvo pomočjo in podporo tistim, ki bežijo pred vojno; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja pomen vzpostavitve mehanizma EU za krepitev vloge ukrajinske civilne družbe s financiranjem in lajšanjem njenega sodelovanja v mrežah civilne družbe EU. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti nudenju in usklajevanju finančne in upravne podpore platformi civilne družbe EU-Ukrajina v okviru pridružitvenega sporazuma med EU in Ukrajino ter drugim ukrajinskim organizacijam civilne družbe, vključno s krovnimi mrežami s sedežem v Bruslju in organizacijami ukrajinske diaspore; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva k povečanju proračuna za Ukrajino v okviru programa Erasmus+ v letu 2024, da bi lahko program izkoristilo dodatnih 1 000 upravičencev iz Ukrajine, s čimer bi gradili in krepili mostove med EU in ukrajinsko civilno družbo. S takšnimi priložnostmi za pripravništvo in izmenjavo v EESO in drugih institucijah EU bi med ukrajinskimi mladimi povečali ozaveščenost o socialnih in gospodarskih koristih vključevanja v EU. |
| --- | --- |

18.

V Bruslju, 23. februarja 2023

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Člen 3 Pogodbe o Evropski uniji.

1

(2)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o ustanovitvi sodišča, pristojnega za kaznivo dejanje agresije v Ukrajini (2022/3017(RSP)).

2

ustanovitvi sodišča, pristojnega za kaznivo dejanje agresije v Ukrajini

(3)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2022 o uvrstitvi Ruske federacije med države, ki podpirajo terorizem (2022/2896(RSP)).

3

uvrstitvi Ruske federacije med države, ki podpirajo terorizem

---

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

576. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 22. 2. 2023–23. 2. 2023

| 27.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/4

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Energetska politika in trg dela: posledice glede zaposlovanja v regijah v energetskem prehodu

(mnenje na lastno pobudo)

(2023/C 146/02)

| Poročevalka: | Maria del Carmen Barrera Chamorro |
| --- | --- |

Poročevalka:

Maria del Carmen Barrera Chamorro

| Sklep plenarne skupščine | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 52(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 30. 1. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 22. 2. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 576 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 123/43/20 |

Sklep plenarne skupščine

20. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 52(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

30. 1. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

22. 2. 2023

Plenarno zasedanje št.

576

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

123/43/20

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) ugotavlja, da mora Evropa zaradi krepitve negativnih učinkov podnebne krize ter negotovosti in kriz, ki izhajajo iz nove geopolitične realnosti in nove realnosti trga energije, bistveno pospešiti prehod na čisto energijo in zmanjšati svojo energetsko odvisnost od nezanesljivih dobaviteljev ter od fosilnih goriv po nestanovitnih cenah. Zato pozdravlja načrte Evropske komisije, ki so namenjeni temu (npr. REPowerEU in njegovo dodatno financiranje prek mehanizma za okrevanje in odpornost). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO poudarja tudi, da okoljska (podnebna kriza) in energetska tveganja (odvisnost od fosilnih goriv) vplivajo na gospodarske dejavnosti in vse povezane ukrepe politik, še posebno močno pa na različne načine vplivajo na najranljivejše regije, gospodarske panoge, delavce in skupine prebivalstva. Zato meni, da je treba posebno pozornost nameniti regijam pravičnega prehoda, kjer je intenzivnejša povezava med razvojem energetskega sektorja in zahtevami trga dela in kjer bodo potrebni posebni ukrepi politike. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | V tem smislu najbolj zanesljive raziskave kažejo, da bi se lahko z uspešnim zelenim prehodom na splošno in še posebej z energetskim prehodom zvišala BDP (nekatere študije ocenjujejo, da bo njegova rast do leta 2050 znašala 5,6 %) in stopnja zaposlenosti (Mednarodna organizacija dela – MOD in Mednarodna agencija za obnovljivo energijo – IRENA ocenjujeta, da bo ustvarjenih štirikrat več delovnih mest kot bo ukinjenih), pa tudi povečala kakovost delovnih mest, saj bodo zahtevala večjo usposobljenost. S pocenitvijo energije zaradi povečanja razpoložljivih virov energije, zlasti obnovljivih virov, opredeljenih in spodbujanih z ustrezno zeleno taksonomijo EU, se bosta izboljšala dostop do teh storitev in proizvodnja, ustvarjenih bo pa tudi več delovnih mest. Delovna mesta na področju energije iz obnovljivih virov je na splošno težje preseliti, kar bo koristilo številnim regijam, zlasti tistim, ki jim najbolj grozi depopulacija. Upoštevati je treba tudi pozitivne učinke delovnega okolja na zdravje. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO kljub temu izraža veliko zaskrbljenost glede hudih kratkoročnih in srednjeročnih negativnih gospodarskih in socialnih vplivov ter vplivov na zaposlovanje, ki jih povzroča energetski prehod in ki se še stopnjujejo ob sedanji krizi zaradi vojne v Ukrajini ter gospodarskega položaja (visoka inflacija). Naraščanje cen energije negativno vpliva na najranljivejša gospodinjstva in številna podjetja po vsej EU. Zaradi visokih računov za energijo naraščajo stroški podjetij, kar vpliva na njihovo raven proizvodnje in zaposlovanja ter jih sili v načrte za prestrukturiranje. To kaže, da so energetska politika in njene spremembe bistvene za prilagoditev in uravnoteženost akterjev na trgu dela – zaposlenih in delodajalcev. Nujno je torej hitro stabilizirati energetski trg, v prihodnje pa upravljati z novimi pravili, ki bi morala vključevati dvojni zeleni in digitalni prehod, odpornost ter konkurenčnost. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO za odpravljanje ali blažitev teh negativnih učinkov energetskega prehoda v sedanjih razmerah novih kriz predlaga, naj države članice preučijo ustrezne načine za boljše vključevanje politik trga dela (spodbude za kakovostna in trajnostna delovna mesta kot dodano vrednost energetskega prehoda, sredstva za razporeditev stroškov začasnega ali trajnega prestrukturiranja, programi za poklicno prekvalifikacijo za izboljšanje zaposljivosti v razogljičenem gospodarstvu itd.) in politik družbene blaginje (zagotavljanje univerzalnega dostopa do energetskih storitev, zagotavljanje dostopa do nadomestnega dohodka in ustreznega minimalnega dohodka itd.) v zakonodajne okvire ter okoljsko in energetsko politiko. To vključevanje v okviru nacionalnih ukrepov za izvajanje akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic mora vedno potekati s socialnim dialogom in kolektivnimi pogajanji ter brez poseganja v neodvisnost in raznolikost različnih sistemov odnosov med delodajalci in delojemalci v državah članicah. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Zaradi večje kompleksnosti teh izzivov EESO predlaga, naj se prednostno obravnavajo medsebojne povezave energetskega prehoda, trgov dela in regionalnega razvoja v okviru prenovljene (ekonomske, socialne in teritorialne) kohezijske politike. Čeprav je povezava med energetsko politiko EU in trgom dela v regionalnem okviru pomembna za vse regije EU, so poseben primer regije pravičnega prehoda, kjer so zelo razširjeni tradicionalni viri energije, kar vpliva na povezane industrijske panoge. Pri tem je treba upoštevati koristne kazalnike, kot je kazalnik potenciala razogljičenja za zaposlovanje. EESO ponovno poudarja, da je za učinkovito uresničevanje ciljev podnebne politike in energetskega prehoda potrebna učinkovitejša uporaba mehanizma za pravični prehod ob upoštevanju hitrosti prehoda, ki je združljiva s položajem malih in velikih podjetij. V skladu s temi pogoji je treba izvesti nove dopolnilne ukrepe na regionalni ravni, da bi ohranili čim večje število delovnih mest in zagotovili kakovost novih, vedno ob dejanskem oziroma učinkovitem vključevanju socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj ter subjektov socialnega gospodarstva. Komisija bi morala spodbujati to večjo socialno razsežnost. Vsi obravnavani ukrepi ali politike morajo biti vedno oblikovani tako, da upoštevajo značilnosti nacionalnih odnosov med delodajalci in delojemalci ter vloge, pristojnosti in avtonomijo socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poziva Komisijo, Parlament, države članice in regije EU, naj socialne partnerje in druge organizacije civilne družbe bolj inovativno in učinkoviteje vključijo v oblikovanje in izvajanje politik energetskega prehoda z visoko dodano vrednostjo v smislu zaposlovanja in socialne zaščite, pa tudi v njihovo spremljanje in ocenjevanje. Teritorialna neravnovesja na tem področju so se jasno pokazala v študijah primerov, opravljenih v zvezi s tem, zato EESO poziva Komisijo in države članice, naj s socialnim dialogom in ob sodelovanju socialnega gospodarstva sprejmejo ukrepe, ki bodo omogočili bolj teritorialno in socialno-ekonomsko uravnotežen razvoj. Lahko bi na primer spodbujali postopke posvetovanja in po potrebi socialne dogovore za energetski prehod, ki bo pravičen z vidika gospodarske, zaposlitvene in socialne politike. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO meni, da je treba v sedanjih razmerah geopolitične krize okrepiti politike javnih in zasebnih naložb ter politike socialnih nadomestil zaradi negativnih vplivov te krize na konkurenčnost velikih, malih in srednjih podjetij v EU, pa tudi na najranljivejša gospodinjstva. Med drugimi mehanizmi spodbuja uporabo načrta REPowerEU v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za stabilizacijo razmer na trgu in univerzalno oskrbo vseh prebivalcev EU z energijo. Te potrebe in izredne razmere je treba obravnavati z več ukrepi gospodarskih in socialnih naložb (npr. s podporo za nadomestitev višjih stroškov poslovanja, zagotavljanjem sredstev za preprečevanje energetske revščine itd.), vendar brez zmanjševanja sprejetih ciljev glede razogljičenja, saj bi imele nove upočasnitve srednje- in dolgoročno več negativnih vplivov kot pospešitev njihovega uresničevanja. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO ocenjuje, da imajo tako velika kot mala in srednja podjetja pomembno vlogo pri uresničevanju cilja energetskega prehoda, saj morajo izpolniti zahtevne pogoje spodbujanja kakovostnih in trajnostnih delovnih mest in socialne zaščite ter nudenja univerzalnega dostopa do energetskih storitev (na primer s preprečevanjem energetske revščine). EESO zaradi soočanja malih in srednjih podjetij z večjimi težavami kljub temu poziva k izboljšanju, pospešitvi in poenostavitvi programov za dostop teh podjetij do financiranja s storitvami podpore in stalnega spremljanja. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO priporoča tudi okrepitev sodelovanja proizvajalcev-odjemalcev (pasivnih odjemalcev energije, ki postanejo aktivni državljani kot proizvajalci energije iz obnovljivih virov) in državljanov (energetskih skupnosti) za pospešitev energetskega prehoda v Evropi. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO meni, da bi morali območne načrte za energetski prehod spremljati ustrezne konvencije ali sporazumi na podlagi pravičnih socialnih pogajanj. V okviru slednjih bi moralo biti ustvarjanje in ohranjanje trajnostnih kakovostnih delovnih mest ter spremljanje ljudi nujen pogoj za oblikovanje, izvajanje in ocenjevanje načrtovanih ukrepov, vključno s sredstvi za spodbujanje energetskega prehoda. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Vendar sedanje izkušnje s socialnim dialogom in kolektivnimi pogajanji v okviru energetskega prehoda na makropolitični ravni niso pozitivne. V večini držav sodelovanje s socialnimi partnerji pri oblikovanju in izvajanju politik v zvezi z dvojnim (digitalnim in zelenim) prehodom velja za nezadostno. |
| --- | --- |

1.12

2.   Ozadje in glavni elementi

| 2.1 | EESO pozdravlja, da se je EU kot ena glavnih svetovnih povzročiteljic emisij zavezala, da bo do leta 2050 dosegla ogljično nevtralnost, in to zavezo je kljub pomislekom drugih pomembnih svetovnih povzročiteljic obnovila na konferenci COP27 (7. in 8. novembra 2022). Ob tem poudarja, da učinkovitost sprejetih ukrepov za razogljičenje evropskega gospodarstva in energetskega sistema EU v prihodnjih letih ni odvisna le od uresničitve tega okoljskega cilja, temveč tudi od tega, ali bo prehod pravičen za vse in bo prispeval k spodbujanju trajnostne in uspešne družbe s sodobnim in konkurenčnim gospodarstvom, ki učinkovito izrablja vire, ter z visoko stopnjo zaposlenosti s kakovostnimi delovnimi mesti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESO v svojem mnenju Strateška vizija energetskega prehoda za strateško avtonomijo EU (1) priznava, da proces razogljičenja energije prinaša priložnosti za blaginjo, vendar opozarja tudi na socialna in ekonomska tveganja, ki izhajajo iz sedanje energetske krize. K težavam zaradi upada gospodarske rasti (vojna v Ukrajini, inflacijska kriza itd.), ki pomenijo dodaten pritisk in otežujejo uresničevanje sprejetih ciljev glede razogljičenja, je treba prišteti še strukturne težave, kot so podnebne spremembe, z vse bolj očitnimi vplivi na EU in njene regije. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESO se zaveda, da visoke cene plina in elektrike močno negativno vplivajo na vsa podjetja, pa tudi najranljivejša gospodinjstva. Inflacijska spirala pomeni zapiranje industrijskih obratov (na primer podjetja Slovalco na Slovaškem), poleg tega pa škodi konkurenčnosti številnih podjetij. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESO je seznanjen tudi s poročili Eurofounda (2), da se je povečala energetska revščina. Čeprav so države znatno povečale prizadevanja za uvajanje socialnih ukrepov za blažitev socialno-ekonomskih učinkov novih kriz in izrednih razmer, so se izkazali za nezadostne, zato je treba krepiti socialne cilje. Kot je poudarila Evropska agencija za okolje, je treba pri oblikovanju in izvajanju svežnjev politik in ukrepov za blažitev podnebnih sprememb upoštevati porazdelitev socialnih učinkov in načinov, kako naj bi postali neizogibni učinki pravičnejši (Exploring the social challenges of low carbon energy policies in Europe (Preučevanje socialnih izzivov nizkoogljičnih energetskih politik v Evropi), oktober 2021 (3)). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESO glede na nove izredne razmere poziva k razširitvi in okrepitvi posebnih ukrepov EU in držav članic, s katerimi bi uvedli nadomestila za najbolj pereče ekonomske in socialne posledice neomajnega uresničevanja ambicioznih podnebnih načrtov ter posledice na področju zaposlovanja. Meni tudi, da je treba te ukrepe sprejemati v okviru kohezijske politike. EESO je pomen kohezijske politike v okviru podnebnih politik EU že poudaril v svojem mnenju (ECO/579 (4)), v katerem je izpostavil ukrepe za olajšanje sposobnosti podjetij, da se prilagodijo zahtevam energetskega prehoda, vključno s posledičnim prestrukturiranjem, in preprečevanje energetske revščine. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Na bolj strukturni ravni je bil sveženj ukrepov „Pripravljeni na 55“, ki je namenjen pregledu in posodobitvi zakonodaje EU ter začetku izvajanja pobud za prilagoditev politik EU podnebnim ciljem, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet, zaveza evropskega zelenega dogovora, v evropskih podnebnih pravilih pa je postal zavezujoč. EESO zato meni, da lahko politike za boj proti podnebni krizi povzročijo veliko spremembo v gospodarstvu in kratko-, srednje- in dolgoročno privedejo do družbenih motenj, ki bodo zlasti v nekaterih regijah vplivale na zaposlenost in blaginjo. Tako kot družbeni napredek ni mogoč brez zanesljive gospodarske uspešnosti, tudi trajnostna rast gospodarstva ni mogoča brez zelenega in energetskega prehoda, ki je pravičen s socialnega vidika in z vidika trga dela. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Učinki na trg dela bodo še izrazitejši v nekaterih sektorjih in regijah z ogljično intenzivno industrijo, ki bo morda opuščena. Nujno pospeševanje energetskega prehoda mora spremljati „instrument za pravični prehod“. Ker pozitivni učinki tega prehoda ne bodo samodejni, je EESO prepričan, da je za uspeh energetskega prehoda bistveno oblikovati in izvajati vključujoče naložbene politike (pogojene s spodbujanjem dostojnih in trajnostnih delovnih mest), pri čemer mora sodelovati družba, upoštevati pa je treba tako zaposlene kot njihove predstavnike na makro (EU in nacionalni), srednji (sektorski) in mikro ravni (podjetja, lokalne enote). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EESO zaradi teh negotovih in spremenljivih scenarijev meni, da sta okvira za energetsko unijo in zeleni dogovor pravilna, toda nezadostna za izvajanje podnebne in energetske politike, ki bi zagotavljali socialno in regionalno kohezijo z intenzivnimi naložbami v tehnološke inovacije, ustvarjanje kakovostnih in trajnostnih delovnih mest, izpopolnjevanje človeškega kapitala ter ustvarjanje regionalnega socialnega kapitala. EESO poziva, naj se za to uporabljajo dobre prakse (5). Opozarja, da taki pristopi že obstajajo, na primer projekti za izgradnjo fotovoltaičnih elektrarn na območjih nekdanjih rudnikov lignita na Portugalskem in v Grčiji ali močno strateška podpora proizvajalcem-odjemalcem v Litvi. Ugotavlja, da te izkušnje še vedno niso splošna ali prevladujoča praksa. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | V skladu s poročilom, pripravljenim na zahtevo Odbora Evropskega parlamenta za industrijo, raziskave in energetiko, naj bi stroški neambicioznosti teh politik pravične evropske energetske preobrazbe v letu 2050 po ocenah znašali 5,6 % BDP EU. EESO se strinja, da bi bilo treba za preprečitev teh stroškov poskrbeti za pravičen prehod tudi v smislu zaposlovanja. V poročilu so priporočeni in količinsko opredeljeni različni ukrepi EU za to (6):






  — | ambiciozna raven financiranja EU poleg sredstev držav članic za podporo inovacijam na področju tehnologij za čisto energijo. EESO se je za to zavzel že v svojem mnenju INT/913; |
| --- | --- | --- |

2.9

—

ambiciozna raven financiranja EU poleg sredstev držav članic za podporo inovacijam na področju tehnologij za čisto energijo. EESO se je za to zavzel že v svojem mnenju INT/913;

| — | vodilni položaj EU v svetu na področju večstranskega sodelovanja pri energetskem prehodu bi prinesel 94 milijard EUR letno; |
| --- | --- |

—

vodilni položaj EU v svetu na področju večstranskega sodelovanja pri energetskem prehodu bi prinesel 94 milijard EUR letno;

| — | uredba o taksonomiji EU, s katero bi jasneje določili, kaj je odgovorna energetska naložba, in spodbudili okoljsko in socialno upravljanje, bi pripomogla k povečanju BDP EU na 39 milijard EUR letno. |
| --- | --- |

—

uredba o taksonomiji EU, s katero bi jasneje določili, kaj je odgovorna energetska naložba, in spodbudili okoljsko in socialno upravljanje, bi pripomogla k povečanju BDP EU na 39 milijard EUR letno.

| 2.10 | EESO meni, da so ne le velika, temveč tudi mala in srednja podjetja bistveni del rešitve za dosego konkurenčnega, podnebno nevtralnega, krožnega in vključujočega gospodarstva v EU, Ustvariti in ohranjati je treba ustrezne pogoje financiranja in podpore. Financiranje mora biti s poenostavljenimi in prilagojenimi upravnimi postopki dostopnejše za mala in srednja podjetja. Ustanovitev služb za podporo malim in srednjim podjetjem bo olajšala dejanski dostop do teh ukrepov ter spodbudila ustvarjanje trajnostnih poslovnih okolij v vseh regijah EU (NUTS I, II in III), ne le v tistih, ki so zdaj opredeljene kot regije pravičnega prehoda (približno sto regij NUTS III in 31 regij NUTS II) (7). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EESO pozdravlja ustanovitev Sklada za pravični prehod in Socialnega sklada za podnebje (8), vendar je prepričan, da ne bosta nudila vse potrebne finančne podpore za družbeno odgovorno soočanje s socialno-ekonomskimi učinki in učinki na zaposlovanje. Poudarja, da pravični energetski prehod ne pomeni samo financiranja, temveč vključuje tudi cilj ustvarjanja kakovostnih delovnih mest, krepitve demokratičnega udejstvovanja (tudi v podjetjih), pri čemer se spoštujeta neodvisnost in raznolikost nacionalnih sistemov razmerij med delodajalci in delojemalci, ter ohranjanja in povečevanja konkurenčnosti evropskih podjetij. EESO poziva h konkretnim ukrepom na vseh ravneh, tudi pri delovanju evropskega semestra, da bi se povečalo sodelovanje regionalnih in lokalnih oblasti ter socialnih partnerjev. Meni tudi, da je treba zahtevati mehanizme za nadzor in ocenjevanje gospodarne porabe sredstev za pravični energetski prehod s preverjanjem izpolnjevanja socialnih ciljev in ciljev zaposlovanja v podjetjih, ki prejemajo javna sredstva. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | EESO poziva Komisijo, naj pri ocenjevanju nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ter območnih načrtov držav članic za pravični prehod okrepi socialne cilje in cilje zaposlovanja, kot so:






  — | vključevanje aktivnih politik zaposlovanja, ki lajšajo prehajanje na trgu dela s poklicno prekvalifikacijo in izobraževalnimi naložbami v kakovostna zelena delovna mesta; |
| --- | --- | --- |

2.12

—

vključevanje aktivnih politik zaposlovanja, ki lajšajo prehajanje na trgu dela s poklicno prekvalifikacijo in izobraževalnimi naložbami v kakovostna zelena delovna mesta;

| — | podpora za osebe, ki izgubijo zaposlitev zaradi razogljičenja, s sredstvi iz upravičenih držav in podjetij, da se omogoči pozitivna bilanca energetskega prehoda na področju zaposlovanja; |
| --- | --- |

—

podpora za osebe, ki izgubijo zaposlitev zaradi razogljičenja, s sredstvi iz upravičenih držav in podjetij, da se omogoči pozitivna bilanca energetskega prehoda na področju zaposlovanja;

| — | razvoj regionalnega gospodarskega potenciala, ki izvira iz energij iz obnovljivih virov, kot so nove oblike sodelovanja pri proizvodnji električne energije (na primer ustanavljanje zadrug za samooskrbo, ki lahko proizvajajo viške energije za skupnost, spodbujanje samozaposlovanja na področju proizvodnje energije iz obnovljivih virov itd.); |
| --- | --- |

—

razvoj regionalnega gospodarskega potenciala, ki izvira iz energij iz obnovljivih virov, kot so nove oblike sodelovanja pri proizvodnji električne energije (na primer ustanavljanje zadrug za samooskrbo, ki lahko proizvajajo viške energije za skupnost, spodbujanje samozaposlovanja na področju proizvodnje energije iz obnovljivih virov itd.);

| — | učinkovito preprečevanje energetske revščine. Zagotavljanje dostopa vsem prebivalcem do energetskih storitev je določeno v evropskem stebru socialnih pravic (načelo 20). |
| --- | --- |

—

učinkovito preprečevanje energetske revščine. Zagotavljanje dostopa vsem prebivalcem do energetskih storitev je določeno v evropskem stebru socialnih pravic (načelo 20).

EESO meni, da je treba za uresničitev teh ambicioznih ciljev nujno spodbujati pripravo območnih načrtov zaposlovanja in poklicnega usposabljanja za prihodnost ob dejavnem sodelovanju vseh deležnikov, zlasti socialnih partnerjev.

3.   Okvir in glavni prispevki mednarodnih znanstvenih dokazov v zvezi z učinki pravičnega energetskega prehoda na zaposlovanje

| 3.1 | EESO ugotavlja, da nadomeščanje konvencionalnih elektrarn na fosilna goriva z elektrarnami na obnovljive vire na različne načine vpliva na zaposlovanje. Lahko ustvarja nova zelena delovna mesta v sektorju energije iz obnovljivih virov ali pa se delovna mesta selijo v druge sektorje. Upoštevati je treba morebitno rast cen energije, zaradi katere se lahko zmanjša povpraševanje po delavcih v energetsko intenzivnih sektorjih in zniža kupna moč gospodinjstev. Podatki potrjujejo, da energetska politika, usmerjena v obnovljive vire, ustvarja, ukinja ali preoblikuje delovna mesta v industrijskih državah. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO ugotavlja, da znanstveniki niso povsem enotni glede končne bilance energetskega prehoda v smislu zaposlovanja. Nekatere študije opozarjajo na primere, v katerih ni bilo neto rasti zaposlovanja (poljski primer) ali pa je bila ta zelo skromna (nemški primer). MOD kljub temu ocenjuje, da bo zaradi razogljičenja gospodarstva delovna mesta izgubilo približno 6 milijonov ljudi, čeprav bo ustvarjenih štirikrat več delovnih mest, v državah članicah Mednarodne agencije za obnovljivo energijo (IRENA) pa se bo njihovo število do leta 2030 povečalo z 11 na 43 milijonov (9). Po vseh scenarijih Mednarodne agencije za energijo bo zaposlovanje v sektorju čiste energije naraščalo in nadomestilo izgubo delovnih mest v sektorjih fosilnih goriv. Po scenariju ničelnih neto emisij do leta 2050 bo 16 milijonov delavcev zasedlo nova delovna mesta, povezana s čisto energijo. V poročilu ZDA o energiji in zaposlovanju USEER (10) (2022) so za ZDA podane podobne ocene: zaposlovanje v energetskem sektorju je zaradi čistih energij naraslo za 4 % (zaposlovanje na splošno pa le za 2,8 %). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO opaža različna neravnovesja. Nova delovna mesta na področju čiste energije niso vedno v istem kraju kot delovna mesta, katera nadomeščajo, ter zahtevajo nove kompetence. Nacionalna zakonodaja in energetska politika se morata zato osredotočiti na ustrezno usposabljanje, da bi bil prehod uspešen in čim koristnejši za večino ljudi. Poleg tega je v sektorju energije iz obnovljivih virov zaposlen višji delež žensk (32 %) kot v drugih delih energetskega sektorja, čeprav jih je v sektorju vetrne energije le 21 %, kar kaže, da se na tem področju spolni stereotipi še ohranjajo. V nacionalni zakonodaji in politikah za njeno izvajanje je zato treba poudariti cilje enakosti spolov na teh novih delovnih mestih. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO meni, da je treba priznati, da energetski prehod ni zgolj vprašanje tehnologije ter javnih in zasebnih naložb, temveč velik svetovni družbeni izziv, zato je treba zagotoviti in spodbujati udeležbo uporabnikov iz civilne družbe in proizvodne družbe (podjetij in delavcev, tako neposredno kot prek njihovih predstavnikov). Razmisleke o podnebju je treba vključiti v vse vrste politik in odločitev. EESO poleg tega meni, da morajo biti te oblikovane v postopkih družbenega usklajevanja in po potrebi s sporazumi o njem med oblastmi na vseh ravneh in socialnimi partnerji – vedno ob spoštovanju neodvisnosti in raznolikosti nacionalnih sistemov odnosov med delodajalci in delojemalci – ter drugimi organizacijami, ki zastopajo civilno družbo, da bi pomenile vključujoč energetski prehod za delavce, potrošnike in državljane na splošno. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO ob pregledu strokovne literature in izkušenj z uspešnimi in neuspešnimi primeri ugotavlja, da ni ene in edine vnaprej določene poti prehoda ter da so vplivi energetskega prehoda na zaposlovanje in delovna mesta odvisni od družbenih pogojev, v katerih se uvajajo tehnologije in spremembe pri energetskem prehodu. Podatki iz raziskav na ravni podjetij (na primer Renault, Siemens Energy (11)) kažejo, da so bili rezultati uvajanja sprememb pozitivni, kadar so bili v ta postopek vključeni zaposleni (boljša usposobljenost za delo, višja produktivnost in kakovost proizvodov). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Vendar ugotovitve o socialnem dialogu in kolektivnih pogajanjih v okviru energetskega prehoda na makropolitični ravni niso pozitivne. V večini držav sodelovanje s socialnimi partnerji pri oblikovanju in izvajanju politik v zvezi z dvojnim (digitalnim in zelenim) prehodom velja za nezadostno. Glede na izkušnje nekaterih držav lahko ta nezadostnost izvira iz osnovnih izzivov, s katerimi se spopadajo socialni partnerji:






  — | čeprav je raznolikost institucionalnih okvirov precejšnja, v vseh primanjkuje ukrepov za spodbujanje socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj pri določanju socialnih in delavskih pravic, povezanih s pravičnim energetskim prehodom (na primer v Italiji, Španiji, na Poljskem, v Nemčiji itd.); |
| --- | --- | --- |

3.6

—

čeprav je raznolikost institucionalnih okvirov precejšnja, v vseh primanjkuje ukrepov za spodbujanje socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj pri določanju socialnih in delavskih pravic, povezanih s pravičnim energetskim prehodom (na primer v Italiji, Španiji, na Poljskem, v Nemčiji itd.);

| — | socialni partnerji nimajo zadostnih možnosti za ustrezno sodelovanje v razpravah o prihodnosti zaposlovanja med energetskim prehodom, da bi oblikovali prednostne naloge in učinkovito izvajali svoje agende, in to kljub nacionalni zakonodaji, kot jo imajo na primer v Španiji, s katero spodbujajo sporazume o družbenem usklajevanju za pravični energetski prehod (Zakon 7/2021). |
| --- | --- |

—

socialni partnerji nimajo zadostnih možnosti za ustrezno sodelovanje v razpravah o prihodnosti zaposlovanja med energetskim prehodom, da bi oblikovali prednostne naloge in učinkovito izvajali svoje agende, in to kljub nacionalni zakonodaji, kot jo imajo na primer v Španiji, s katero spodbujajo sporazume o družbenem usklajevanju za pravični energetski prehod (Zakon 7/2021).

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | EESO je seznanjen z analizami, ki kažejo, da so lahko politični in zakonodajni instrumenti EU pomembni za spopadanje z izzivi energetskega prehoda z vidika ekonomske in socialne pravičnosti ter pravičnosti na področju zaposlovanja, vendar meni tudi, da bi se morali obstoječi instrumenti (na primer direktiva o evropskih svetih delavcev ali direktiva o splošnem okviru za obveščanje in posvetovanje z delavci), ki so bili uvedeni v vseh državah članicah, učinkovito uporabljati in izvrševati. Poziva k spodbujanju in sprejetju najustreznejših reform na različnih ustreznih ravneh v smeri krepitve socialnega dialoga in vključevanja kolektivnih pogajanj v te procese pravičnega energetskega prehoda, da bi spodbudili pozitivno bilanco v smislu ustvarjanja trajnostnih delovnih mest in varstva delavcev, pri tem pa ohranili ustrezno gospodarsko in podjetniško strukturo v vseh državah in regijah, in sicer ob spoštovanju avtonomije socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Izkušnje kažejo tudi, da so gospodarske spremembe in spremembe v strukturi zaposlenosti, ki izhajajo iz energetskega prehoda, v nekaterih primerih uspešne, v drugih pa ne, kar zadeva pravičen socialni in poklicni prehod, in sicer glede na to, ali se obseg zaposlovanja v bistvu ohrani in se zaposleni na delovnih mestih v netrajnostnih dejavnostih zaradi njihovega ogljičnega odtisa preselijo na druga, trajnostna delovna mesta. Interakcija energetske politike in politike zaposlovanja vpliva tudi na najširše regionalno okolje ali okvir ter ustvarja priložnosti in tveganja (na primer regulirane tarife in zvišanje cen energije, ki ogroža delovna mesta v industriji, kot v primeru Nemčije in Španije). EESO ugotavlja, da je v skladu z nekaterimi regionalnimi izkušnjami, kot so izkušnje v rudarskem predelu severne Španije, novih delovnih mest, ustvarjenih z energetskim prehodom, bistveno manj in so slabše plačana, kot so bila prejšnja. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | V zvezi z globalnimi ocenami EESO ugotavlja, da po najzanesljivejših raziskavah v svetovnem merilu približno 45 % delavcev v energetskem sektorju zaseda visokokvalificirana delovna mesta, v gospodarstvu na splošno pa skoraj 25 %. Povsod pa nimajo te možnosti in je treba okrepiti pravični prehod, osredotočen na ljudi, za prizadete delavce, da razogljičenje ne bi povzročilo neto brezposelnosti, kot se je zgodilo na Poljskem. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO je prepričan, da v skladu s poročili IRENA in MOD (12) potencial energije iz obnovljivih virov za ustvarjanje dostojnih in trajnostnih delovnih mest jasno kaže, da ni treba izbirati med okoljsko trajnostnostjo in ustvarjanjem delovnih mest. Oboje lahko poteka in mora potekati hkrati, z ustvarjanjem ustreznih pravnih, političnih in finančnih pogojev, zahtevami glede prevzemanja ustrezne odgovornosti vseh podjetij, upravičenih do sredstev, in s sodelovanjem vseh vključenih subjektov (ozemelj, socialnih partnerjev in državljanov) pri njihovem upravljanju. |
| --- | --- |

4.4

5.   Posebne ugotovitve

| 5.1 | EESO ugotavlja, da bo energetska panoga v gospodarstvu zasedala vse bolj strateško mesto, ker je bistveno gonilo za vse sektorje, vendar se v sedanjih razmerah kriz in sprememb pojavljajo različna neravnovesja in tveganja, ki jih je treba popraviti z ustreznimi naložbami, skladnimi politikami in novimi strukturami upravljanja, da bi zagotovili sodelovanje območnega gospodarstva, civilne družbe in socialnih partnerjev. Območne načrte za energetski prehod morajo spremljati ustrezni sporazumi ali pogodbe o pravičnem družbenem usklajevanju, v katerih bodo ustvarjanje in ohranjanje kakovostnih in trajnostnih delovnih mest ter podpora ljudem nujni pogoji pri snovanju, izvajanju in ocenjevanju predvidenih ukrepov. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESO opozarja, da je evropski semester ena glavnih ureditev upravljanja, s katero se dosega in spremlja napredek socialno pravičnega prehoda. Kot je že navedel, je izvajanje evropskega stebra socialnih pravic v ciklu evropskega semestra in njegovo spremljanje prek pregleda socialnih kazalnikov korak v pravo smer (13), vendar meni, da je treba bolj poudarjati interakcijo okoljskih politik in politik zaposlovanja, da bi spodbudili končno bilanco v prid ustvarjenih trajnostnih in kakovostnih delovnih mest, pa tudi zagotovili zadostna nadomestila osebam, ki bodo izgubile delovno mesto in se ne bodo mogle ponovno zaposliti. Okrepiti bi bilo treba vlogo regij ter njihov socialni kapital, pametno specializacijo in agendo za človeški kapital. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESO ponovno poudarja, da je treba izvajati pravni red Unije in držav članic na področju delovnega prava in prava socialne varnosti. Kot je že navedel v preteklosti, so Evropski parlament, Svet in Komisija z razglasitvijo evropskega stebra socialnih pravic (socialnega stebra) na vrhu v Göteborgu novembra 2017 znova potrdili svojo zavezanost prizadevanjem za pravičnejšo in enakopravnejšo Evropo. Steber bi bilo treba uporabljati kot kompas za obnovljeno navzgor usmerjeno zbliževanje, katerega namen je izboljšanje delovnih in življenjskih pogojev, pa tudi za usmerjanje reform na trgih dela in socialne politike (14). |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESO ugotavlja, da obstajajo znatne razlike v zakonodaji za izvajanje evropskih podnebnih pravil. Tako je v zakonodajah, kot je francoska, poudarjena ta razsežnost vključevanja podjetij in predstavnikov delavcev na področje interakcije med zelenim prehodom ter socialnimi in delavskimi vprašanji, medtem ko so v drugih, kot sta italijanska in španska ali zakonodaje vseh regij pravičnega prehoda v državah vzhodne Evrope, te obveznosti in pravice komajda omenjene. EESO je na primer seznanjen z uspešno francosko izkušnjo (zakon št. 2021-1104), v skladu s katero je bil pojem „izzivi zelenega prehoda“ vključen v zakonik o delovnih razmerjih, ki se uporablja za sektorske pogodbe, sisteme upravljanja delovnih mest, ki vključujejo predvidevanje, spopadanje z izzivi zelenega in energetskega prehoda (člen L 2242-20) ter sindikalne pravice do opozarjanja na okoljsko problematiko in javno zdravje (L 4133–L 4133-4). Zato EESO ob strogem spoštovanju neodvisnosti in raznolikosti različnih evropskih sistemov razmerij med delodajalci in delojemalci poziva Komisijo, naj spodbuja pobude za izmenjavo primerov dobre prakse med različnimi državami in regijami. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EESO vztraja, da je glavni in osnovni pogoj za uspešen prehod celosten pristop s predvidevanjem, ki bo zagotavljal in spodbujal konkretne politike zaposlovanja in blaginje. Pomembna značilnost uspešnih politik bi morala biti njihova usmerjenost v realne potrebe trga dela, med drugim zlasti v regijah, ki so zaradi prehoda z energije iz fosilnih goriv na energijo iz obnovljivih virov najbolj prizadete, ali v izkoriščanje priložnosti, ki jih ponujajo regije, bogate s takimi viri. Čeprav je Sklad za pravični prehod koristen, ima svoje omejitve, ki jih je treba odpraviti, in ni vseobsegajoč odgovor na izzive pravičnega prehoda, mogoče pa ga je podpreti z dodatnimi ukrepi politike na ravni držav članic. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Za izboljšanje odnosa med okoljskimi politikami in politikami energetskega prehoda ter politikami trga dela in socialne zaščite EESO poziva, naj se kazalniki trajnostnih delovnih mest, ki so na voljo, čim natančneje upoštevajo pri oblikovanju in izvajanju predvidenega mehanizma za pravični prehod. Upoštevati bi bilo treba kazalnik potenciala razogljičenja za zaposlovanje na različnih ravneh NUTS. Podatke o vplivu nove energetske krize na zaposlovanje je mogoče pridobiti v podatkovni zbirki Eurofoundovega Evropskega centra za spremljanje prestrukturiranja (15), v kateri je zabeleženih precej izkušenj. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EESO poziva tudi k pospešitvi in izboljšanju izvajanja mehanizma za pravični prehod (16). Pozdravlja, da bo do leta 2027 mobiliziranih 55 milijard EUR v regijah, ki so zaradi energetskega prehoda najbolj prizadete, da bi uresničili cilj, da ne bo nihče zapostavljen, pri čemer se bodo nadomestila za socialno-ekonomske učinke prehoda na podnebno nevtralno gospodarstvo zagotavljala iz treh stebrov: novega Sklada za pravični prehod (več kot 25 milijard EUR za naložbe), programa za pravični prehod InvestEU (15 milijard EUR za zasebni sektor) in novega instrumenta za posojila v javnem sektorju (mobiliziranih bo 18,5 milijarde EUR za javne naložbe). |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | EESO meni tudi, da je treba v času določanja območnih načrtov za energetski prehod spodbujati ne le prehodne sporazume (o regionalnem družbenem usklajevanju), temveč tudi dobre prakse v zvezi s kolektivnimi pogajanji in vključevanjem delavcev v socialno pravičen energetski prehod. V tem smislu je treba upoštevati, da se s prehodom na obnovljive vire energije izboljša kakovost okolja, saj se zmanjšajo emisije onesnaževal, kar koristi zdravju in delovni produktivnosti. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EESO meni, da je treba nujno zagotoviti, da bodo z evropsko zeleno razsežnostjo in energetskim prehodom nastale pozitivne sinergije z vključujočim prehodom, da bi prispevali k uspešnosti podjetij, povečali priložnosti delavcev za trajnostno in kakovostno zaposlitev ter blaginjo vseh državljanov v okolju, v katerem se spoštuje zdravje planeta. |
| --- | --- |

5.9

V Bruslju, 22. februarja 2023

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 75, 28.2.2023, str. 102.

1

(2)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/customised-report/2022/the-cost-of-living-crisis-and-energy-poverty-in-the-eu-social-impact-and-policy-responses-background

2

(3)  https://www.eea.europa.eu/publications/exploring-the-social-challenges-of

3

(4)  UL C 323, 26.8.2022, str. 54.

4

(5)  Glej UL C 47, 11.2.2020, str. 30, in UL C 62, 15.2.2019, str. 269.

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/694222/EPRS_STU(2021)694222_EN.pdf.

6

(7)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/nuts/background

7

(8)  UL C 152, 6.4.2022, str. 158.

8

(9)  https://irena.org/-/media/Files/IRENA/Agency/Publication/2019/Jan/IRENA_Gender_perspective_2019.pdf

9

(10)  https://www.energy.gov/policy/us-energy-employment-jobs-report-useer

10

(11)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2022/733972/IPOL_STU(2022)733972_EN.pdf

11

(12)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/---publ/documents/publication/wcms_823807.pdf.

12

(13)  Mnenje EESO Dodatne ugotovitve v zvezi z letnim pregledom trajnostne rasti 2022 (UL C 75, 28.2.2023, str. 35).

13

Dodatne ugotovitve v zvezi z letnim pregledom trajnostne rasti 2022

(14)  Mnenje EESO Dostojne minimalne plače v vsej Evropi (UL C 429, 11.12.2020, str. 159).

14

Dostojne minimalne plače v vsej Evropi

(15)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/emcc/european-restructuring-monitor

15

(16)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal/finance-and-green-deal/just-transition-mechanism_sl

16

---

PRILOGA I

Naslednji amandmaji, ki so bili med razpravo zavrnjeni, so prejeli vsaj četrtino glasov (člen 74(3) Poslovnika):

AMANDMA 1

SOC/718 — Energetska politika in trg dela

Točka 2.12

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| EESO poziva Komisijo, naj pri ocenjevanju nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ter območnih načrtov držav članic za pravični prehod
  okrepi
  socialne cilje
  in
  cilje zaposlovanja, kot so: | EESO poziva Komisijo, naj pri ocenjevanju nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ter območnih načrtov držav članic za pravični prehod
  spodbuja večjo osredotočenost na
  socialne cilje
  ter
  cilje
  in politike
  zaposlovanja, kot so: |
| — | vključevanje aktivnih politik zaposlovanja, ki lajšajo prehajanje na trgu dela s poklicno prekvalifikacijo in izobraževalnimi naložbami v kakovostna zelena delovna mesta; |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

EESO poziva Komisijo, naj pri ocenjevanju nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ter območnih načrtov držav članic za pravični prehod
  okrepi
  socialne cilje
  in
  cilje zaposlovanja, kot so:

EESO poziva Komisijo, naj pri ocenjevanju nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ter območnih načrtov držav članic za pravični prehod
  spodbuja večjo osredotočenost na
  socialne cilje
  ter
  cilje
  in politike
  zaposlovanja, kot so:

—

vključevanje aktivnih politik zaposlovanja, ki lajšajo prehajanje na trgu dela s poklicno prekvalifikacijo in izobraževalnimi naložbami v kakovostna zelena delovna mesta;

| — | vključevanje aktivnih politik zaposlovanja, ki lajšajo prehajanje na trgu dela s poklicno prekvalifikacijo in izobraževalnimi naložbami v kakovostna zelena delovna mesta; |
| --- | --- |

—

vključevanje aktivnih politik zaposlovanja, ki lajšajo prehajanje na trgu dela s poklicno prekvalifikacijo in izobraževalnimi naložbami v kakovostna zelena delovna mesta;

| — | podpora za osebe, ki izgubijo zaposlitev zaradi razogljičenja, s sredstvi iz upravičenih držav in podjetij, da se omogoči pozitivna bilanca energetskega prehoda na področju zaposlovanja; |
| --- | --- |

—

podpora za osebe, ki izgubijo zaposlitev zaradi razogljičenja, s sredstvi iz upravičenih držav in podjetij, da se omogoči pozitivna bilanca energetskega prehoda na področju zaposlovanja;

| — | podpora za osebe, ki izgubijo zaposlitev zaradi razogljičenja,
  z ustreznimi politikami in ukrepi trga dela ter, kadar to zahtevajo nacionalna pravila,
  s sredstvi iz upravičenih držav in podjetij, da se omogoči pozitivna bilanca energetskega prehoda na področju zaposlovanja; |
| --- | --- |

—

podpora za osebe, ki izgubijo zaposlitev zaradi razogljičenja,
  z ustreznimi politikami in ukrepi trga dela ter, kadar to zahtevajo nacionalna pravila,
  s sredstvi iz upravičenih držav in podjetij, da se omogoči pozitivna bilanca energetskega prehoda na področju zaposlovanja;

| — | razvoj regionalnega gospodarskega potenciala, ki izvira iz energij iz obnovljivih virov, kot so nove oblike sodelovanja pri proizvodnji električne energije (na primer ustanavljanje zadrug za samooskrbo, ki lahko proizvajajo viške energije za skupnost, spodbujanje samozaposlovanja na področju proizvodnje energije iz obnovljivih virov itd.); |
| --- | --- |

—

razvoj regionalnega gospodarskega potenciala, ki izvira iz energij iz obnovljivih virov, kot so nove oblike sodelovanja pri proizvodnji električne energije (na primer ustanavljanje zadrug za samooskrbo, ki lahko proizvajajo viške energije za skupnost, spodbujanje samozaposlovanja na področju proizvodnje energije iz obnovljivih virov itd.);

| — | razvoj regionalnega gospodarskega potenciala, ki izvira iz energij iz obnovljivih virov, kot so nove oblike sodelovanja pri proizvodnji električne energije (na primer ustanavljanje zadrug za samooskrbo, ki lahko proizvajajo viške energije za skupnost, spodbujanje samozaposlovanja na področju proizvodnje energije iz obnovljivih virov itd.); |
| --- | --- |

—

razvoj regionalnega gospodarskega potenciala, ki izvira iz energij iz obnovljivih virov, kot so nove oblike sodelovanja pri proizvodnji električne energije (na primer ustanavljanje zadrug za samooskrbo, ki lahko proizvajajo viške energije za skupnost, spodbujanje samozaposlovanja na področju proizvodnje energije iz obnovljivih virov itd.);

| — | učinkovito preprečevanje energetske revščine. Zagotavljanje dostopa vsem prebivalcem do energetskih storitev je določeno v evropskem stebru socialnih pravic (načelo 20). |
| --- | --- |

—

učinkovito preprečevanje energetske revščine. Zagotavljanje dostopa vsem prebivalcem do energetskih storitev je določeno v evropskem stebru socialnih pravic (načelo 20).

| — | učinkovito preprečevanje energetske revščine. Zagotavljanje dostopa vsem prebivalcem do energetskih storitev je določeno v evropskem stebru socialnih pravic (načelo 20). |
| --- | --- |

—

učinkovito preprečevanje energetske revščine. Zagotavljanje dostopa vsem prebivalcem do energetskih storitev je določeno v evropskem stebru socialnih pravic (načelo 20).

EESO meni, da je treba za uresničitev teh ambicioznih ciljev nujno spodbujati pripravo območnih načrtov zaposlovanja in poklicnega usposabljanja za prihodnost ob dejavnem sodelovanju vseh deležnikov, zlasti socialnih partnerjev.

EESO meni, da je treba za uresničitev teh ambicioznih ciljev nujno spodbujati pripravo območnih načrtov zaposlovanja in poklicnega usposabljanja za prihodnost ob dejavnem sodelovanju vseh deležnikov, zlasti socialnih partnerjev.
  V njih bi bilo treba upoštevati tudi gospodarske posledice hitrosti prehoda za podjetja, zlasti mala in srednja podjetja.

Obrazložitev

Namen amandmaja je pojasniti besedilo v smislu večje osredotočenosti na socialne cilje in cilje zaposlovanja, ter pojasniti, da izplačevanje sredstev (kadar to zahtevajo nacionalna pravila) ne zadostuje za reševanje vprašanja izgube delovnih mest: za podporo in ponovno vključevanje brezposelnih na trg dela je potrebno veliko več kot to (politike, upravni ukrepi itd.).

Kot je poudarjeno tudi v točki 1.6 osnutka mnenja, je pomembno upoštevati hitrost, ki je združljiva s položajem podjetij, zlasti malih in velikih podjetij.

Rezultat glasovanja

| Za: | 73 |
| --- | --- |
| Proti: | 78 |
| Vzdržani: | 8 |

Za:

73

Proti:

78

Vzdržani:

8

AMANDMA 2

SOC/718 — Energetska politika in trg dela

Točka 5.2

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| EESO opozarja, da je evropski semester ena glavnih ureditev upravljanja, s katero se dosega in spremlja napredek socialno pravičnega prehoda. Kot je že navedel, je izvajanje evropskega stebra socialnih pravic v ciklu evropskega semestra in njegovo spremljanje prek pregleda socialnih kazalnikov korak v pravo smer (1), vendar meni, da je treba bolj poudarjati interakcijo okoljskih politik in politik zaposlovanja, da bi spodbudili končno bilanco v prid ustvarjenih trajnostnih in kakovostnih delovnih mest
  , pa tudi zagotovili zadostna nadomestila
  osebam, ki bodo izgubile delovno mesto in se ne bodo mogle ponovno zaposliti. Okrepiti bi bilo treba vlogo regij ter njihov socialni kapital, pametno specializacijo in agendo za človeški kapital. | EESO opozarja, da je evropski semester ena glavnih ureditev upravljanja, s katero se dosega in spremlja napredek socialno pravičnega prehoda. Kot je že navedel, je izvajanje evropskega stebra socialnih pravic v ciklu evropskega semestra in njegovo spremljanje prek pregleda socialnih kazalnikov korak v pravo smer (1), vendar meni, da je treba bolj poudarjati interakcijo okoljskih politik in politik zaposlovanja, da bi spodbudili končno bilanco v prid ustvarjenih trajnostnih in kakovostnih delovnih mest
  . Poleg tega bi morale države članice v skladu s svojimi nacionalnimi pravili zagotoviti dostop do denarnega nadomestila za brezposelnost ali ustreznega minimalnega dohodka
  osebam, ki bodo izgubile delovno mesto in se ne bodo mogle ponovno zaposliti. Okrepiti bi bilo treba vlogo regij ter njihov socialni kapital, pametno specializacijo in agendo za človeški kapital. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

EESO opozarja, da je evropski semester ena glavnih ureditev upravljanja, s katero se dosega in spremlja napredek socialno pravičnega prehoda. Kot je že navedel, je izvajanje evropskega stebra socialnih pravic v ciklu evropskega semestra in njegovo spremljanje prek pregleda socialnih kazalnikov korak v pravo smer (1), vendar meni, da je treba bolj poudarjati interakcijo okoljskih politik in politik zaposlovanja, da bi spodbudili končno bilanco v prid ustvarjenih trajnostnih in kakovostnih delovnih mest
  , pa tudi zagotovili zadostna nadomestila
  osebam, ki bodo izgubile delovno mesto in se ne bodo mogle ponovno zaposliti. Okrepiti bi bilo treba vlogo regij ter njihov socialni kapital, pametno specializacijo in agendo za človeški kapital.

EESO opozarja, da je evropski semester ena glavnih ureditev upravljanja, s katero se dosega in spremlja napredek socialno pravičnega prehoda. Kot je že navedel, je izvajanje evropskega stebra socialnih pravic v ciklu evropskega semestra in njegovo spremljanje prek pregleda socialnih kazalnikov korak v pravo smer (1), vendar meni, da je treba bolj poudarjati interakcijo okoljskih politik in politik zaposlovanja, da bi spodbudili končno bilanco v prid ustvarjenih trajnostnih in kakovostnih delovnih mest
  . Poleg tega bi morale države članice v skladu s svojimi nacionalnimi pravili zagotoviti dostop do denarnega nadomestila za brezposelnost ali ustreznega minimalnega dohodka
  osebam, ki bodo izgubile delovno mesto in se ne bodo mogle ponovno zaposliti. Okrepiti bi bilo treba vlogo regij ter njihov socialni kapital, pametno specializacijo in agendo za človeški kapital.

Obrazložitev

Ker se besedilo nanaša na „[osebe], ki bodo izgubile delovno mesto in se ne bodo mogle ponovno zaposliti“, se zdi logično, da se pojem „zadostno nadomestilo“ nanaša na „minimalni dohodek“. V tem primeru bi morala uporabljena terminologija ustrezati besedilu iz točke 1.5 osnutka mnenja, in sicer „zagotavljanje dostopa do [...] ustreznega minimalnega dohodka“. Poleg tega bi lahko omenili sisteme denarnih nadomestil za brezposelnost v državah članicah.

Rezultat glasovanja

| Za: | 79 |
| --- | --- |
| Proti: | 98 |
| Vzdržani: | 8 |

Za:

79

Proti:

98

Vzdržani:

8

AMANDMA 3

SOC/718 — Energetska politika in trg dela

Točka 1.9

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| EESO ocenjuje, da imajo tako velika kot mala in srednja podjetja pomembno vlogo pri uresničevanju cilja energetskega prehoda
  , saj morajo izpolniti zahtevne pogoje spodbujanja
  kakovostnih in trajnostnih delovnih mest
  in socialne zaščite ter nudenja
  univerzalnega dostopa do energetskih storitev (na primer
  s preprečevanjem
  energetske revščine). EESO zaradi soočanja malih in srednjih podjetij z večjimi težavami kljub temu poziva k izboljšanju, pospešitvi in poenostavitvi programov za dostop teh podjetij do financiranja s storitvami podpore in stalnega spremljanja. | EESO ocenjuje, da imajo tako velika kot mala in srednja podjetja pomembno vlogo pri uresničevanju cilja energetskega prehoda,
  in sicer s spodbujanjem in ponujanjem
  kakovostnih in trajnostnih delovnih mest
  , s čimer prispevajo k socialni zaščiti, poleg tega pa imajo lahko pomembno vlogo pri zagotavljanju
  univerzalnega dostopa do energetskih storitev (
  s čimer
  na primer
  prispevajo k preprečevanju
  energetske revščine). EESO zaradi soočanja malih in srednjih podjetij z večjimi težavami kljub temu poziva k izboljšanju, pospešitvi in poenostavitvi programov za dostop teh podjetij do financiranja s storitvami podpore in stalnega spremljanja. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

EESO ocenjuje, da imajo tako velika kot mala in srednja podjetja pomembno vlogo pri uresničevanju cilja energetskega prehoda
  , saj morajo izpolniti zahtevne pogoje spodbujanja
  kakovostnih in trajnostnih delovnih mest
  in socialne zaščite ter nudenja
  univerzalnega dostopa do energetskih storitev (na primer
  s preprečevanjem
  energetske revščine). EESO zaradi soočanja malih in srednjih podjetij z večjimi težavami kljub temu poziva k izboljšanju, pospešitvi in poenostavitvi programov za dostop teh podjetij do financiranja s storitvami podpore in stalnega spremljanja.

EESO ocenjuje, da imajo tako velika kot mala in srednja podjetja pomembno vlogo pri uresničevanju cilja energetskega prehoda,
  in sicer s spodbujanjem in ponujanjem
  kakovostnih in trajnostnih delovnih mest
  , s čimer prispevajo k socialni zaščiti, poleg tega pa imajo lahko pomembno vlogo pri zagotavljanju
  univerzalnega dostopa do energetskih storitev (
  s čimer
  na primer
  prispevajo k preprečevanju
  energetske revščine). EESO zaradi soočanja malih in srednjih podjetij z večjimi težavami kljub temu poziva k izboljšanju, pospešitvi in poenostavitvi programov za dostop teh podjetij do financiranja s storitvami podpore in stalnega spremljanja.

Obrazložitev

Namen amandmaja je pojasniti, kako velika, mala in srednja podjetja prispevajo k trajnostnemu zaposlovanju, s tem pa tudi k socialni zaščiti.

Rezultat glasovanja

| Za: | 76 |
| --- | --- |
| Proti: | 99 |
| Vzdržani: | 8 |

Za:

76

Proti:

99

Vzdržani:

8

---

(1)  Mnenje EESO Dodatne ugotovitve v zvezi z letnim pregledom trajnostne rasti 2022 (še ni objavljeno).

(1)  Mnenje EESO Dodatne ugotovitve v zvezi z letnim pregledom trajnostne rasti 2022 (še ni objavljeno).

---

| 27.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/15

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Podpiranje sprememb na trgu dela: kako ohraniti zaposljivost, spodbuditi produktivnost in razvijati znanja in spretnosti, zlasti v MSP

(mnenje na lastno pobudo)

(2023/C 146/03)

| Poročevalka: | Mariya MINCHEVA |
| --- | --- |

Poročevalka:

Mariya MINCHEVA

| Zaprosilo | sklep predsedstva, 18. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 52(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Sklep plenarne skupščine | 20. 1. 2022 |
| Pravna podlaga | Člen 52(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 30. 1. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 22. 2. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 576 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 153/2/2 |

Zaprosilo

sklep predsedstva, 18. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 52(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije

Sklep plenarne skupščine

20. 1. 2022

Pravna podlaga

Člen 52(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

30. 1. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

22. 2. 2023

Plenarno zasedanje št.

576

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

153/2/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski trg dela se spreminja in se sooča z novimi izzivi, ki so posledica pospeševanja tehnološkega napredka in trajnostne pametne rasti, pa tudi podnebnih sprememb, demografskih sprememb in staranja prebivalstva, migracij ter digitalnega in zelenega prehoda. Ta preobrazba zahteva dobro razumevanje, katere vrste znanj in spretnosti so potrebne za prihodnje spremembe na trgu dela, tudi v MSP, da bi ohranili trajnostno zaposljivost, prispevali k visoki produktivnosti in zmanjšali pomanjkanje delovne sile. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Razvoj znanj in spretnosti ter učinkovito izvajanje pravice in dostopa do vseživljenjskega učenja morata biti del širših strategij za gospodarsko rast ter načrtov za okrevanje in odpornost. Tehnološka revolucija močno vpliva na naravo dela in delovnih mest ter pospešuje trende prestrukturiranja zaposlovanja. Zaposljivost je zato neposredno povezana z zmožnostjo izpopolnjevanja in preusposabljanja delavcev na ravni podjetij, da bi lahko obvladali spremembe in odnos ljudi do novih znanj in spretnosti ter priložnosti in motivacijo za njihov razvoj. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Različni dejavniki, kot so staranje družbe in demografski trendi, sprožajo več izzivov pri upravljanju prehodov v ciklu zaposlenosti. Ti izzivi se nanašajo na pravično in enako obravnavo različnih generacij, motivacijo in enak dostop do usposabljanja in razvoja znanj in spretnosti ter priložnosti za izpopolnjevanje in preusposabljanje, da bi prispevali k povečanju produktivnosti, izboljšanju poklicnih zmogljivosti posameznikov, obvladovanju generacijskih razlik ter sodelovanju in vzajemni podpori med generacijami na delovnem mestu. Izobraževanje odraslih je bistveno za njihovo izpopolnjevanje in lahko prinese vrsto osebnih, družbenih, gospodarskih in socialnih koristi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) se strinja, da „EU potrebuje revolucijo na področju znanj in spretnosti, da bi ljudem zagotovili uspeh“ (1), in poziva k mobilizaciji prizadevanj in učinkovitemu skupnemu ukrepanju institucij, podjetij, socialnih partnerjev in deležnikov v okviru pakta za znanja in spretnosti ter k uresničevanju ambicioznih ciljev, določenih v njegovem programu. V zvezi s tem EESO pozdravlja predlog Evropske komisije, da leto 2023 postane evropsko leto spretnosti (2). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Socialni partnerji so ključni akterji pri razvoju človeškega potenciala za doseganje trajnostnega razvoja ter ohranjanje znanj in spretnosti za zaposljivost. Njihova vloga v trdnem in učinkovitem procesu kolektivnih pogajanj je ključnega pomena za premostitev vrzeli med željami zaposlenih glede svoje poklicne poti in potrebami podjetij ter za priznavanje znanj in spretnosti, pa tudi za izboljšanje povezave med izobraževalnimi sistemi, sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter službami za zaposlovanje in politikami razvoja inovacij, industrije, trgovine in tehnologije. Socialni dialog in kolektivna pogajanja so močno orodje za doseganje teh ciljev. Organizacije civilne družbe so primerne kot neformalno in priložnostno učno okolje ter lahko prostovoljcem iz podjetij ponudijo smiselne možnosti za vključevanje in razvoj ključnih kompetenc. Pomembno vlogo imajo tudi ustrezne organizacije civilne družbe, zlasti tiste, ki delujejo na področju socialnega podjetništva ali z različnimi ranljivimi skupinami v družbi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Nove oblike zaposlitve, ki so ustrezno zaščitene in so posledica sprememb v naravi dela, lahko ljudem ponudijo različne priložnosti za podjetništvo, več različnih virov dohodkov ter dostop do poklicev in dejavnosti, ki jim prej niso bili na voljo. Ohranjanje zaposljivosti v teh razmerah zahteva ustrezno pravno urejanje, tudi s kolektivnimi pogajanji, sistem strokovnega poklicnega usposabljanja, s katerim se lahko razvijejo podjetniške in poklicne spretnosti v skladu s potrebami na trgu dela, novo vrsto motivacijske miselnosti ter pravo pravno in gospodarsko kulturo. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Za velik del naše družbe je lahko digitalna preobrazba izziv pri ohranjanju zaposljivosti in za uspešno udejstvovanje na trgu dela. Obstaja namreč tveganje povečanja neenakosti zaradi razlik v izobrazbi in poklicnem usposabljanju, vključno z osnovno in funkcionalno pismenostjo, starostnimi ovirami ter dostopom do sodobnih tehnologij in obsegom njihove uporabe glede na znanja in spretnosti ter prihodke. Sposobnost stalnega posodabljanja digitalnih znanj in spretnosti glede na spremembe na trgu dela in uvajanje novih tehnologij bosta nedvomno med najpomembnejšimi izzivi v prihodnosti. V zvezi s tem EESO pozdravlja obsežne naložbe, predvidene v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost, s katerimi naj bi podprli povečanje digitalnih spretnosti (3). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Za uspešen zeleni prehod bodo potrebni ljudje s pravimi znanji in spretnostmi ter delovna mesta s pravim delovnim okoljem in zelenimi proizvodnimi sistemi. Socialni partnerji imajo ključno vlogo pri pravičnem prehodu v več gospodarskih sektorjih, v katerih se bodo sedanja delovna mesta korenito spremenila. Štiri skupine znanj in spretnosti veljajo za zlasti pomembne pri zelenih zaposlitvah: inženirske in tehnične spretnosti, znanstvene spretnosti, spretnosti operativnega upravljanja in spretnosti spremljanja. EESO podpira ukrepe, ki so že bili sprejeti na ravni EU za spodbujanje učenja o okoljski trajnostnosti in zelenem prehodu v EU (4), ter poziva, naj se državljanom in podjetjem v EU ponudijo praktične rešitve. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Prihodnje povpraševanje na trgu dela bo vse pogosteje povezano z zahtevami po naprednejših, zahtevnejših kognitivnih spretnostih, s katerimi bo mogoče delovati in sprejemati odločitve v nepredvidljivem, nerutinskem in hitro spreminjajočem se okolju. Za ohranjanje zaposljivosti v sodobnih razmerah so ključne „meta-spretnosti“, ki povečujejo in pospešujejo pridobivanje drugih znanj in spretnosti ter spodbujajo hitrejše učenje in uspešen vseživljenjski razvoj. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Zaradi dinamično spreminjajočih se potreb trga dela postaja vloga sistemov pri pridobivanju, napovedovanju in razvrščanju znanj in spretnosti ključnega pomena. Hkrati pa je treba izboljšati zasnovo in izvajanje orodij za predvidevanje potreb po znanjih in spretnostih v posameznih državah; vse deležnike je treba dejavno vključiti ter v celoti izkoristiti rezultate tega procesa. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Umestitev spretnosti in kvalifikacij v središče evropske politične razprave bi morala spodbuditi: |
| --- | --- |

1.11

| 1.11.1 | mobilizacijo vlad, podjetij, socialnih partnerjev in deležnikov za razvoj in izvajanje sodobnih in celovitih strategij za znanja in spretnosti na nacionalni in sektorski ravni; ustvarjanje več boljših priložnosti za učenje in razvoj; privabljanje in ohranjanje talentov za razvoj ključnih digitalnih, zelenih in kognitivnih sposobnosti ter mehkih veščin in sposobnosti upravljanja sprememb; pritegnitev več javnih in zasebnih naložb; |
| --- | --- |

1.11.1

| 1.11.2 | uporabo umetne inteligence v sistemih za usklajevanje spretnosti ter ozaveščanje o dosedanjih dobrih praksah na tem področju. Ti sistemi lahko delujejo tako v javnih službah za zaposlovanje kot v zasebnem sektorju; |
| --- | --- |

1.11.2

| 1.11.3 | pospeševanje procesov za posodobitev in vključevanje poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter povečanje njegove privlačnosti, kakovosti, prožnosti in prilagodljivosti potrebam delavcev različnih starosti in kategorij, potrebam trga dela in potrebi po izgradnji ključnih kompetenc za zdravo konkurenčno okolje, trajnostnost in prehod na zeleno in digitalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

1.11.3

| 1.11.4 | ustvarjanje pogojev za mlade in krepitev njihove motiviranosti, da sodelujejo na trgu dela, s poklicnim usmerjanjem, da bi dobili dostop do dobrih delovnih pogojev in resničnega razvoja poklicne poti. |
| --- | --- |

1.11.4

| 1.12 | Mala in srednja podjetja (MSP) bi bilo treba spodbujati k vključevanju v interaktivne mreže, v katerih lahko sodelujejo pri delitvi stroškov za raziskave o potrebah po znanjih in spretnostih ter združujejo svoje zmogljivosti za odzivanje na izzive dvojnega prehoda ter razvoja znanj in spretnosti. Za njihovo trajnostno delovanje so ključnega pomena razmere v lokalni skupnosti, v kateri delujejo, regionalni sistemi zaposlovanja, podpora lokalne uprave ter njihov dostop do novih tehnologij, inovacij in storitev centrov poklicne odličnosti. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Gospodarski akterji in njihovi deležniki morajo v veliki meri razviti zmožnosti za predvidevanje potreb po znanjih in spretnostih. MSP je treba podpreti in jim olajšati pripravo politike usposabljanja in razvoja njihovega človeškega kapitala. Potrebam MSP so zlasti prilagojene sheme dualnega usposabljanja in učenja ne delovnem mestu. Pri tem imajo socialni partnerji bistveno vlogo v okviru socialnega dialoga v svojih sektorjih dejavnosti. |
| --- | --- |

1.13

2.   Splošne ugotovitve in ozadje

| 2.1 | Pandemija COVID-19 nas je pahnila v nove okoliščine, ki so povzročile družbene spremembe vedenja, odnosov in kulture. Spremenili so se pričakovanja in vedenje potrošnikov (več je spletnega komuniciranja in interakcije) ter poslovni modeli in organizacija dela (več je dela na daljavo in hibridnih načinov dela). Zeleni in digitalni prehod utirata pot prilagoditvi obstoječih sistemov in praks izobraževanja in usposabljanja, da bodo lahko nudili ustrezna znanja, spretnosti in kompetence. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESO je v številnih mnenjih (5), ki so še vedno aktualna, obravnaval spretnosti, kvalifikacije in zaposlovanje, spreminjajočo se naravo dela in razvoj vključujočega trga dela. Namen tega mnenja je analizirati, katere vrste znanj in spretnosti bodo potrebni za prihodnje spremembe na trgu dela ter kako ohraniti zaposljivost in prispevati k povečanju produktivnosti, preučiti pa namerava tudi učinkovite strategije za izboljšanje razvoja delovne sile in zmanjšanje pomanjkanja delovne sile, tudi za MSP. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Strategije za razvoj znanj in spretnosti morajo biti del nacionalnih politik in načrtov za rast ter v sinergiji z industrijskimi raziskavami in gospodarskim razvojem. Države članice bi morale spodbujati razvoj sektorjev z visoko dodano vrednostjo, pomagati delavcem in podjetjem pri obvladovanju sprememb ter slediti inovacijam na tehnološkem, digitalnem in zelenem področju. Za to bodo potrebne dodatne naložbe v vire in načrtovanje sistema izobraževanja in usposabljanja, ki bo kos novim izzivom in bo lahko odpravil neusklajenost na trgu dela. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESO meni, da je ohranjanje trajnostne zaposljivosti večplastno vprašanje, pri katerem so glavni izzivi povezani s spreminjajočo se naravo dela, delovnimi mesti in poklici, potrebo po uspešnem uveljavljanju pravice do vseživljenjskega učenja in razvoja, digitalizacijo, vse večjo vlogo človeškega potenciala in produktivnosti dela, spremembami v organizaciji dela, demografskimi spremembami in potrebo po novih vzorcih usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja s prilagodljivim delovnim časom ter s spodbujanjem politik aktivnega staranja (6). Potrebno je spodbudno okolje, da bodo ljudje ne glede na to, v katerem življenjskem obdobju so, razumeli in se dobro zavedali pomena usposabljanja za svoje poklicno življenje, da bodo sposobni izkoristiti vse priložnosti za vseživljenjsko učenje in bodo za to motivirani. V tem okviru je sposobnost ohranjanja zaposlitve neposredno povezana z odnosom do novih znanj in spretnosti, ki so v skladu z dinamiko trga dela, in sposobnostjo njihovega razvijanja. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Socialni partnerji so ključni akterji pri razvoju in ohranjanju znanj in spretnosti, pomembnih za zaposljivost. So v najboljšem položaju, da podprejo zbliževanje med ambicijami zaposlenega v njegovi poklicni karieri in potrebami podjetja po znanjih in spretnostih. Vloga, ki jo lahko odigrajo zlasti v trdni in učinkoviti strukturi kolektivnih pogajanj, je bistvena v procesu priznavanja znanj in spretnosti. EESO meni, da je treba za izboljšanje splošnih rezultatov na trgih dela okrepiti usklajevanje med izobraževalnimi sistemi, sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter službami za zaposlovanje s politikami za razvoj inovacij, industrijo, trgovino in tehnologijo ter makroekonomskimi politikami. To bi lahko bilo zlasti učinkovito na lokalni ravni. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Spremembe v naravi dela vodijo tudi v razvoj novih in prožnih oblik delovnih razmerij in nestandardnih modelov zaposlitve, ki spreminjajo strukturo evropskega trga dela. Ustrezno zaščitene nove oblike dela lahko ljudem ponudijo nove priložnosti za podjetništvo, različne vire dohodkov ter dostop do poklicev in dejavnosti, ki jim prej niso bili na voljo. Po drugi strani pa bi morale tudi nove oblike dela zagotavljati dostop do socialne zaščite, saj je to neposredno povezano s finančno vzdržnostjo sistemov socialne zaščite. Za ohranjanje zaposljivosti v teh pogojih je potrebno ustrezno pravno urejanje (tudi s kolektivnimi pogodbami), nova vrsta motivacijske miselnosti, prava pravna in gospodarska kultura ter pripravljenost za razvoj podjetniških in poklicnih znanj in spretnosti v skladu s spreminjajočimi se razmerami. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Uvajanje digitalnih tehnologij in njihov vpliv na naravo in organizacijo dela lahko predstavljata resen izziv pri ohranjanju zaposljivosti in uspešnosti na trgu dela. Digitalizacija lahko povzroči tveganje za povečanje sedanjih neenakosti zaradi velikih razlik v izobraževanju, vključno z osnovno in funkcionalno pismenostjo, starostnimi ovirami ter dostopom do sodobnih tehnologij in obsegom njihove uporabe glede na znanja in spretnosti ter prihodke. Ker je nova generacija večinoma digitalna, starejši pa imajo običajno raje analogne načine dela, lahko različne generacije druga drugi pomagajo. EESO pozdravlja obsežne naložbe v digitalna znanja in spretnosti v okviru nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Zelena znanja in spretnosti so znanja, sposobnosti, vrednote in odnos, ki so potrebni za življenje v trajnostni družbi, gospodarni z viri (7), ter za njeno razvijanje in podpiranje. Zeleni prehod bo zahteval spremembe proizvodnih procesov in poslovnih modelov ter bo neizogibno spremenil potrebna znanja in spretnosti ter naloge, povezane s številnimi obstoječimi poklici, za kar bodo potrebni programi izpopolnjevanja in preusposabljanja delavcev. Da bi bil uspešen, bodo potrebni ljudje s pravimi znanji in spretnostmi. EESO priznava odziv politike na to in poziva, naj se državljanom in podjetjem EU ponudijo praktične rešitve. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Zaradi nepovratnih demografskih trendov, zmanjševanja delovne sile in daljše življenjske dobe je treba spodbujati nove politike organizacije dela, programe medgeneracijskih izmenjav, nove vzorce poklicnega in zasebnega življenja z izpogajanim prilagodljivim delovnim časom ter ukrepe, ki lahko prispevajo k večji produktivnosti dela in spodbujajo aktivno staranje. V okviru zaposljivosti se pri upravljanju prehodov v življenjskih obdobjih, povezanih z delom, pojavljajo številne težave in izzivi. Nanašajo se na pravično in enako obravnavo generacij na trgu dela, kulturo, povezano z razumevanjem starosti, obvladovanje razlik med generacijami in upravljanje socialnega kapitala. Dostop do enakih možnosti vseh za vseživljenjsko učenje pomaga pri ohranjanju zaposljivosti in prispeva k večji produktivnosti v vseh življenjskih obdobjih, večjemu sodelovanju in medgeneracijski podpori na delovnem mestu. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Pomemben del prihodnje dobavne verige znanj in spretnosti je tudi privabljanje migrantov s posebnimi znanji in spretnostmi. Sporočilo Komisije „Privabljanje znanj, spretnosti in talentov v EU“ je pozitiven korak v tej smeri. |
| --- | --- |

2.10

3.   Znanja in spretnosti, potrebni za prihodnje spremembe na trgu dela

| 3.1 | Znanja in spretnosti so bistveni za uspešnost družb, podjetij in posameznikov v vse bolj povezanem in hitro spreminjajočem se svetu. Prihodnost dela bo različna za ljudi z različnimi stopnjami izobrazbe in kvalifikacij. Povpraševanje po nizkokvalificiranih delovnih mestih se bo postopoma zmanjševalo, vendar se jih bo kar precej ohranilo. Nekatere delovne naloge, ki so povezane s fizičnimi ali ročnimi spretnostmi, numeričnimi znanji in spretnostmi ter storitvami za stranke, so najbolj izpostavljene tveganju, da se bodo zaradi uporabe avtomatizacije in inteligentnih sistemov preoblikovale ali izginile. Kljub temu bodo obrtniški in umetniški poklici ostali, izpopolnjevanje obrtnikov in umetnikov pa je bistveno za njihovo sodelovanje pri razvoju gospodarstva in družbe. Zaradi digitalnega in zelenega prehoda se bo povpraševanje po visoki stopnji izobrazbe in kvalifikacij znatno povečevalo; srednjekvalificirana delovna mesta bodo začasno ostala stabilna, vendar se bodo številna med njimi preoblikovala v skladu s potrebami trga dela. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Zaradi dinamično spreminjajočih se potreb trga dela postaja vloga sistemov pri pridobivanju, napovedovanju in razvrščanju znanj in spretnosti ključnega pomena. EESO pozdravlja trend oblikovanja in razvoja evropskih taksonomij in slovarjev spretnosti in kompetenc, kot so ESCO, okvir digitalnih kompetenc za državljane (DigComp 2.2) in za pedagoge (DigCompEdu), okvir za e-usposobljenost, DISCO, EU Occupations, evropski okvir trajnostnih kompetenc (GreenComp) itd. Ti pomembno prispevajo k preglednosti znanj in spretnosti, potrebnih na trgu dela, k prenosljivosti kvalifikacij in uvedbi pristopa k izobraževanju, usposabljanju in razvoju človeških virov, ki temelji na kompetencah. Hkrati podpira stališče (8), da zasnova in izvajanje orodij za predvidevanje potreb po znanjih in spretnostih v posameznih državah nista na ustrezni ravni in da vsi deležniki niso dejavno vključeni in ne izkoriščajo v celoti rezultatov tega procesa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Socialni partnerji imajo bistveno vlogo pri opredeljevanju strategij za razvoj znanj in spretnosti na podlagi podatkov strokovnih in teritorialnih opazovalnic. Zato jih je nujno treba vključiti v postopek že na začetku, da se prepreči neskladje med dejanskimi potrebami delodajalcev in zaposlenih v Evropi. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Digitalne spretnosti bodo nedvomno med najpomembnejšimi znanji in spretnostmi v prihodnosti. V vseh sektorjih evropskega gospodarstva se je znatno povečala potreba po specializiranih in visoko razvitih digitalnih znanjih in spretnostih. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Večje so potrebe tudi po spretnostih na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter po interdisciplinarnih kombinacijah znanj in spretnosti – „hibridna znanja in spretnosti“, „transverzalna znanja in spretnosti“ ter „medfunkcijska znanja in spretnosti“. Strokovno znanje, znanja in spretnosti na področju raziskav in predvidevanja, znanja in spretnosti za izpopolnjeno analizo in razlago zapletenih informacij ter tehnološka znanja in spretnosti bodo vse bolj cenjeni. Splošni indeks zelenih znanj in spretnosti (9) opredeljuje štiri skupine znanj in spretnosti, ki so zlasti pomembne pri zelenih zaposlitvah: inženirske in tehnične spretnosti, znanstvene spretnosti, spretnosti operativnega upravljanja in spretnosti spremljanja. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Potrebe prihodnjih gospodarstev in povpraševanje na trgu dela bodo vse pogosteje povezani z zahtevami po naprednejših, zahtevnejših kognitivnih spretnostih, s katerimi bo mogoče delovati in sprejemati odločitve v nepredvidljivem, nerutinskem in dinamično spreminjajočem se okolju. Najpogosteje gre za analitično, ustvarjalno, inovativno, nestandardno, sistemsko, konceptualno, strateško, abstraktno, avtonomno in kritično razmišljanje. Za ohranjanje zaposljivosti v sodobnih razmerah so ključne „meta-spretnosti“, ki povečujejo in pospešujejo pridobivanje drugih znanj in spretnosti ter sprožajo hitrejše učenje in uspešen vseživljenjski razvoj. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Stroji in algoritmi ne bodo nadomestili potrebe po „mehkih veščinah“ na trgu dela. Prihodnost dela in spreminjanje profilov delovnih mest bosta terjala veliko družbeno-komunikacijskih in vedenjskih spretnosti, od katerih bodo najbolj iskane čustvena inteligenca, empatija, vzpostavljanje odnosov, mreženje, učinkovita komunikacija, odločnost, timsko delo, oblikovanje stila, poslovni bonton, medkulturna strpnost, sposobnost pogajanj in obvladovanja konfliktov itd. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Med glavnimi zahtevami trga dela so tudi številne medfunkcijske in vedenjske spretnosti, povezane z osebno učinkovitostjo. Znanja in spretnosti, po katerih se najbolj povprašuje v tem okviru, so podjetniška naravnanost in skupinsko delo, sposobnosti sprejemanja odločitev in reševanja problemov, usmerjenost v rezultate, večopravilnost, prožnost in prilagodljivost, samoiniciativnost, iznajdljivost, odgovornost, samoopazovanje, predvidevanje, natančnost, sposobnost obvladovanja negotovosti, napetosti in stresa, sposobnost upravljanja časa itd. |
| --- | --- |

3.8

4.   Razvoj delovne sile za vključujoč trg dela in visoko produktivnost

| 4.1 | Da bi se lahko evropski trg dela spoprijel s prihodnjimi izzivi, mora biti predvsem vključujoč, zagotavljati enake konkurenčne pogoje in ustvarjati pogoje za naložbe v dobro delujoče sisteme zaposlovanja, ki bi lahko prispevali k večji produktivnosti ter usmerjali učinkovite politike usposabljanja, skupaj s trdnimi aktivnimi politikami trga dela. Kljub različnim tradicijam in praksam v državah članicah EESO meni, da je treba: |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | optimizirati sisteme za spremljanje, preučevanje in napovedovanje potreb po znanjih in spretnostih na trgu dela; |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | okrepiti sodelovanje socialnih partnerjev in vseh deležnikov, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti zmožnosti podjetij, da razvijejo notranje postopke za ugotavljanje vrzeli v znanjih in spretnostih in potrebe po usposabljanju ter uporabijo ukrepe za izpopolnjevanje in preusposabljanje lastne delovne sile; |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | s sodobnimi pristopi in informacijskimi tehnologijami okrepiti analitične podatke o znanjih in spretnostih, jih sistematizirati v vseh sektorjih in regijah ter omogočiti dostop do njih, da bi se lahko nudili usposabljanje in kvalifikacije, ki ustrezajo potrebam trga dela. Platforme z informacijami o talentih lahko na primer povežejo več podatkov o delavcih na eni strani (njihove spretnosti in znanje, sposobnosti, izkušnje, želje po poklicnem razvoju, demografski podatki, potrebe po usposabljanju, razvojne priložnosti), na drugi strani pa potrebe delodajalcev; |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | skupaj s socialnimi partnerji opraviti strateško oceno izzivov in posledic za delovna mesta, poklice, kvalifikacije, dejavnosti ter znanja in spretnosti, povezane s prehodom na zeleno in digitalno gospodarstvo, ter razviti ustrezne oblike kvalifikacij in preusposabljanja, pa tudi naložbe v razvoj znanj in spretnosti ter podporo ljudem, ki jih prizadenejo spremembe ali prehod na zelena delovna mesta; |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | analizirati ovire, s katerimi se srečujejo mladi pri pridobivanju kvalifikacij ter znanja in spretnosti s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, ter uvesti ciljno usmerjene ukrepe za povečanje privlačnosti izobraževanja in poklicnih poti na teh področjih med dekleti in ženskami; |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | sprejeti ukrepe za oblikovanje prožnih, odpornih in prihodnosti primernih sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki lahko mlade pritegnejo in jim pomagajo pri vstopu na spreminjajoči se trg dela, odraslim pa omogočijo dostop do poklicnih programov, prilagojenih njihovim potrebam in dvojnemu zelenemu in digitalnemu prehodu; |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | zagotoviti dejavnejšo strateško vlogo socialnih partnerjev pri pospeševanju cikla ustvarjanja in ponujanja novih kvalifikacij, posodabljanju učnih načrtov, mehanizmih financiranja in reviziji kakovosti. Posebno pozornost bi bilo treba posvetiti mikrodokazilom, njihovim standardom kakovosti in možnostim za njihovo priznanje in vključitev v mreže širših kvalifikacij; razširiti bi bilo treba prakso vzpostavljanja sektorskih komisij, tudi na lokalni ravni, v katerih bi sodelovali socialni partnerji in izobraževalne ustanove, da bi odpravljali neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih ter prožno oblikovali mikrodokazila, ki bi natančno ustrezala potrebam podjetij po usposabljanju; |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | podpirati uporabo kolektivnih pogajanj za zagotavljanje dostopa do vseživljenjskega učenja in lajšanje vključevanja na trg dela, med drugim z: individualnimi učnimi računi, preučitvijo možnosti plačanega študijskega dopusta v skladu z nacionalnimi praksami in minimalnim številom ur usposabljanja na leto; spodbudami za izpopolnjevanje in preusposabljanje; priznavanjem kvalifikacij v vseh državah članicah EU; razvojem sistemov za upravljanje znanja v podjetjih; sklepanjem mentorskih pogodb z upokojenimi izkušenimi uslužbenci itd.; |
| --- | --- |

4.1.8

| 4.1.9 | razviti politike, ki zagotavljajo enak dostop do priložnosti za učenje in razvoj. To vključuje: |
| --- | --- |

4.1.9

| 4.1.9.1 | izvajanje naslednjih treh korakov iz priporočila EU iz leta 2016 o poteh izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle – ocenjevanje znanja in spretnosti, individualizirane ponudbe učnih možnosti ter potrjevanje in priznavanje pridobljenih znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

4.1.9.1

| 4.1.10 | nameniti posebno pozornost tistim kategorijam delavcev, ki so najpogosteje izključene iz usposabljanja, a ga ravno zato najbolj potrebujejo: nizko usposobljeni delavci, starejši od 45 let, invalidi, ženske, ki se vračajo na delo po daljši odsotnosti zaradi družinskih in oskrbovalnih obveznosti, migranti in begunci. Organizacije civilne družbe in socialna podjetja imajo ključno vlogo pri tem, da tem ranljivim skupinam pomagajo pri zadovoljevanju njihovih potreb po usposabljanju. |
| --- | --- |

4.1.10

5.   Izzivi za MSP pri razvoju znanj in spretnosti, potrebnih za prihodnje spremembe na trgu dela

| 5.1 | Mikro, mala in srednja podjetja tvorijo 99 % vseh podjetij v Evropski uniji. Približno 24 milijonov MSP ustvari za več kot 4 bilijone EUR dodane vrednosti in zaposluje več kot 90 milijonov ljudi, kar je bistven vir podjetniškega duha in inovacij, ki so ključnega pomena za trajnostni razvoj in konkurenčnost evropske industrije (10). Pomen MSP je bil vedno priznan, COVID-19 pa je razkril, kako ranljiva so ta podjetja za zunanje učinke, zlasti v takšni krizi, ki je ogromno MSP postavila v negotov finančni položaj in ogrozila na milijone delovnih mest. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | MSP se soočajo z enakimi izzivi kot vsa druga podjetja, vendar imajo posebne težave, povezane z boljšim dostopom do trga in financiranjem, uvajanjem inovacij, digitalizacijo, prehodom na podnebno nevtralne poslovne modele in prehodom z linearne na krožno proizvodnjo. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Zaradi omejenih virov, nezadostnega strokovnega znanja in regionalne lokacije ima velika večina MSP resne težave pri privabljanju talentov ter izbiri, usposabljanju, razvoju, motiviranju in ohranjanju osebja. Le približno 40 % MSP ima pisne strategije in politike za upravljanje človeških virov. Zaradi težav pri nadomeščanju odsotnosti osebja, ki se udeleži zunanjega usposabljanja, in omejene finančne zmogljivosti MSP uporabljajo poklicno usposabljanje s fizično prisotnostjo manj od evropskega povprečja. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Velika večina MSP deluje v posebnih tržnih nišah oziroma netradicionalnih gospodarskih sektorjih, kjer narava dela zahteva posebna strokovna znanja in spretnosti, ki jih je treba pridobiti in razviti v resničnem praktičnem okolju. Omejeni človeški viri pogosto pomenijo, da so za delovna mesta potrebna širša specializacija in prenosljiva hibridna znanja in spretnosti, povezana s potrebo po povezovanju širšega nabora funkcionalnih nalog. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Posebne potrebe MSP po znanjih in spretnostih so povezane predvsem s tehnološkim podjetništvom, prepoznavanjem poslovnih priložnosti, ocenjevanjem in upravljanjem tveganj, viri financiranja, razvojem strategij podjetja, poslovnimi projekti in načrti, izvajanjem inovativnih poslovnih modelov, uporabo digitalnih tehnologij, digitalnimi blagovnimi znamkami in digitalnim trženjem, delovanjem v skladu z uveljavljenim regulativnim okvirom, upravljanjem osebja, zelenim gospodarstvom in uporabo obnovljivih virov energije ter krožnim gospodarstvom. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Glede na tehnično naravo poklicev v številnih MSP, ki imajo edinstveno strokovno znanje in izkušnje, zlasti na nišnih trgih, usposabljanje na delovnem mestu omogoča ustrezen odziv na njihove potrebe po znanjih in spretnostih. Podobno je usposabljanje na delovnem mestu potrebno tudi za soočanje z izzivi digitalne in zelene preobrazbe. Tovrstno usposabljanje olajšuje razvoj znanj in spretnosti v MSP, saj gre za poenostavljeno možnost organizacije internega usposabljanja in prenosa znanja znotraj podjetja. Da bi delodajalci rešili problem ohranjanja ravni proizvodnje, kadar so delavci odsotni zaradi udeležbe na usposabljanjih, bi morali imeti na voljo ustrezne oblike usposabljanja in ad hoc instrumente, kot je deljenje programov usposabljanja na sektorski ali teritorialni ravni, ki spodbuja sinergije med MSP, kakor tudi dostop do ciljno usmerjenih ukrepov finančne podpore. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Gospodarski akterji in njihovi deležniki morajo v veliki meri razviti predvidevanje potreb po znanjih in spretnostih. Socialni partnerji imajo pri tem ključno vlogo prek socialnega dialoga v poklicnih panogah in sektorjih. |
| --- | --- |

5.7

V Bruslju, 22. februarja 2023

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost, COM(2020) 274 final.

1

(2)  Glej govor predsednice Komisije Ursule von der Leyen o stanju v Uniji 2022, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/SPEECH_22_5493.

2

(3)  https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/assets/thematic_analysis/scoreboard_thematic_analysis_digital_skills.pdf

3

(4)  Evropski okvir trajnostnih kompetenc (GreenComp).

4

Priporočilo Sveta z dne 16. junija 2022 o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost (2022/C 243/04).

Priporočilo Sveta z dne 16. junija 2022 o učenju za zeleni prehod in trajnostni razvoj (2022/C 243/01).

(5)  Študija opazovalne skupine za trg dela z naslovom The work of the future, ensuring lifelong learning and training of employees (Delo prihodnosti: skrb za vseživljenjsko učenje in usposabljanje zaposlenih), 2022; mnenja EESO Prihodnost dela – pridobivanje ustreznega znanja in spretnosti za izpolnitev potreb delovnih mest v prihodnosti, 2017; Trajnostno financiranje vseživljenjskega učenja ter razvoja znanj in spretnosti zaradi pomanjkanja kvalificirane delovne sile, 2019; Spreminjajoči se svet dela in dolga življenjska doba/staranje prebivalstva – Pogoji za aktivno udeležbo starejših delavcev v novem svetu dela, 2019; Digitalizacija, umetna inteligenca in pravičnost – Kako okrepiti položaj EU v globalni tekmi za prihodnja znanja in spretnosti ter hkrati zagotoviti socialno vključenost, 2019; Poklicno usposabljanje: učinkovitost sistemov za predvidevanje in usklajevanje znanj in spretnosti s potrebami trga dela ter vloga socialnih partnerjev in različnih deležnikov, 2020; Predlog priporočila Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost, 2020; Kako z vidika vseživljenjskega učenja na podlagi izobraževanja in usposabljanja spodbujati znanja in spretnosti, ki jih Evropa potrebuje za pravičnejšo, bolj povezano, bolj trajnostno, bolj digitalno in odpornejšo družbo, 2020; Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo, 2020; Industrijski ekosistemi, strateška avtonomija in blaginja, 2021; Kombinirano učenje, 2021; Sveženj o visokošolskem izobraževanju, 2022 itd.

5

The work of the future, ensuring lifelong learning and training of employees

(6)  https://www.eurofound.europa.eu/sl/node/91839

6

http://erc-online.eu/wp-content/uploads/2017/03/With-signatures_Framework-agreement-on-active-ageing.pdf

(7)  Organizacija Združenih narodov za industrijski razvoj.

7

(8)  Glej npr. Skill needs anticipation: systems and approaches. Analysis of stakeholder survey on skill needs assessment and anticipation. (Predvidevanje potreb po znanjih in spretnostih: sistemi in pristopi. Analiza ankete med zainteresiranimi stranmi o oceni in predvidevanju potreb po znanjih in spretnostih), MOD, Ženeva, 2017, ISBN: 978-92-2-130248-3 (https://www.cedefop.europa.eu/files/2223_en.pdf).

8

Skill needs anticipation: systems and approaches. Analysis of stakeholder survey on skill needs assessment and anticipation.

Resolucija Sveta o novem evropskem programu za izobraževanje odraslih 2021-2030 (2021/C 504/02).

(9)  http://www.nber.org/papers/w21116

9

(10)  https://www.europarl.europa.eu/factsheets/sl/sheet/63/small-and-medium-sized-enterprises

10

---

III Pripravljalni akti

Evropski ekonomsko-socialni odbor

576. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 22. 2. 2023–23. 2. 2023

| 27.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/23

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 260/2012 in (EU) 2021/1230 glede takojšnjih kreditnih prenosov v eurih

(COM(2022) 546 final — 2022/0341 (COD))

(2023/C 146/04)

| Poročevalec: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Poročevalec:

Christophe LEFÈVRE

| Zaprosili | Evropski parlament, 21. 11. 2022
  Svet Evropske unije, 16. 11. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 27. 1. 2023 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 64/0/1 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 22. 2. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 576 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 146/1/1 |

Zaprosili

Evropski parlament, 21. 11. 2022

Svet Evropske unije, 16. 11. 2022

Pravna podlaga

člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

27. 1. 2023

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

64/0/1

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

22. 2. 2023

Plenarno zasedanje št.

576

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

146/1/1

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja uredbo o takojšnjih kreditnih prenosih v eurih. V preteklih letih je namreč objavil mnenje o malih plačilih (1) ter mnenje o evropskem gospodarskem in finančnem sistemu (2), da bi prispeval k enotnemu finančnemu trgu, poenostavitvi čezmejnega poslovanja in varnosti finančnih poslov med potrošniki, podjetji ter malimi in srednjimi podjetji (MSP). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO meni, da je za uspeh sistema takojšnjih plačil v EU ključna dostopnost storitev za evropske potrošnike in podjetja. Bolj ko bodo ponudniki plačilnih storitev (3) začeli ponujati takojšnja plačila, uspešnejši bo ta sistem plačil v EU. Takojšnja plačila v eurih bodo na voljo vsem državljanom in podjetjem, ki imajo bančni račun v državah EU in EGP. Cilj predloga je zagotoviti, da bodo takojšnja plačila v eurih po vsej EU cenovno dostopna, varna in obdelana brez ovir. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO meni, da banka pošiljateljica ne bi smela zahtevati provizije za preverjanje ujemanja med mednarodno številko bančnega računa (IBAN) in imenom prejemnika, temveč bi morala biti provizija vključena v ceno takojšnjega plačila. EESO priporoča, da ponudniki plačilnih storitev za takojšnja plačila v eurih ne zaračunavajo več kot za standardne kreditne prenose v eurih, zlasti če bo sistem preverjanja IBAN razširjen na vsa plačila v enotnem območju plačil v eurih (SEPA). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Po mnenju EESO preverjanje številke IBAN ne bi smelo biti omejeno na takojšnja plačila, temveč bi ga bilo treba razširili tudi na klasične kreditne prenose, če jih zagotavljajo ponudniki plačilnih storitev. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Institucije za izdajo elektronskega denarja in plačilne institucije so trenutno izključene iz področja uporabe te uredbe. To izjemo bi bilo treba preklicati, ko bodo omenjene institucije dobile dostop do sistemov plačil, in sicer po spremembi direktive o dokončnosti poravnave (98/26/ES) (4). Uredba bi morala zajemati nebančne ponudnike plačilnih storitev, če njihova ponudba plačilnih storitev vključuje upravljanje plačilnega računa in izvrševanje kreditnih prenosov. V vmesnem času je treba pojasniti, kako naj se uporabljajo pravila o preverjanju številke IBAN in odgovornosti, če se takojšnja plačila izvajajo preko teh tretjih strani. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Ker pa se s to uredbo spreminja Uredba (EU) št. 260/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), je treba pojasniti, da so investicijske storitve izključene iz Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (6) (člen 3(i) revidirane direktive o plačilnih storitvah). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO meni, da bi Evropska komisija morala:






  — | zagotoviti, da bo storitev, ki strankam omogoča, da so obveščene, kadar se odkrije neskladje med imenom prejemnika plačila in številko IBAN, obvezna in brez posebne provizije; |
| --- | --- | --- |

1.7

—

zagotoviti, da bo storitev, ki strankam omogoča, da so obveščene, kadar se odkrije neskladje med imenom prejemnika plačila in številko IBAN, obvezna in brez posebne provizije;

| — | zagotoviti, da banka prejemnica, če pri preverjanju številke IBAN odkrije neskladje, o tem obvesti banko pošiljateljico; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da banka prejemnica, če pri preverjanju številke IBAN odkrije neskladje, o tem obvesti banko pošiljateljico;

| — | zagotoviti, da v primerih, ko se odkrije neskladje, potrošnik pa se kljub temu odloči za potrditev takojšnjega plačila, banka pošiljateljica ni več odgovorna, če prejemnik ni pravi; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da v primerih, ko se odkrije neskladje, potrošnik pa se kljub temu odloči za potrditev takojšnjega plačila, banka pošiljateljica ni več odgovorna, če prejemnik ni pravi;

| — | predlagati ciljno usmerjene ukrepe za izboljšanje boja proti goljufijam, saj bo številka IBAN vplivala le na avtorizirana potisna plačila (authorised push payments, APP). |
| --- | --- |

—

predlagati ciljno usmerjene ukrepe za izboljšanje boja proti goljufijam, saj bo številka IBAN vplivala le na avtorizirana potisna plačila (authorised push payments, APP).

| 1.8 | Za preprečitev različnih razlag uporabe sankcij EESO in za enotno uporabo prava EU EESO priporoča, naj se v uredbo vključijo in pojasnijo določbe glede naslednji vprašanj:






  — | kako naj ponudniki plačilnih storitev, ki delujejo v več državah, ocenijo take situacije in katere ukrepe naj sprejmejo; |
| --- | --- | --- |

1.8

—

kako naj ponudniki plačilnih storitev, ki delujejo v več državah, ocenijo take situacije in katere ukrepe naj sprejmejo;

| — | kako se bodo te informacije izmenjevale v EU in |
| --- | --- |

—

kako se bodo te informacije izmenjevale v EU in

| — | kako se bo v takih primerih obravnavalo vprašanje nadomestila škode; |
| --- | --- |

—

kako se bo v takih primerih obravnavalo vprašanje nadomestila škode;

| — | določi naj se tudi sklic na samo en seznam oseb ali subjektov, za katere veljajo sankcije EU, ki je sprejet z uredbami Sveta na podlagi člena 215 PDEU in ga je treba nemudoma dati na voljo ponudnikom plačilnih storitev. Te informacije predstavljajo uradni seznam oseb ali subjektov, za katere veljajo sankcije EU (omejevalni ukrepi). |
| --- | --- |

—

določi naj se tudi sklic na samo en seznam oseb ali subjektov, za katere veljajo sankcije EU, ki je sprejet z uredbami Sveta na podlagi člena 215 PDEU in ga je treba nemudoma dati na voljo ponudnikom plačilnih storitev. Te informacije predstavljajo uradni seznam oseb ali subjektov, za katere veljajo sankcije EU (omejevalni ukrepi).

| 1.9 | Obrazložitveni del uredbe bi moral biti podrobnejši, da bi vključeval splošno stališče EU in razlago sankcij, ki se uporabljajo za blago in storitve v zvezi z uvozom, izvozom, prevozom in prepovedjo določenih vrst blaga itd. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Ponudniki plačilnih storitev bi lahko učinkoviteje spremljali sankcije, če bi imeli notranje sezname za spremljanje in pravico do sklicevanja na sezname drugih držav (ZDA, Združenega kraljestva itd.), s čimer bi zmanjšali tveganje za ugled in tveganje v zvezi s korespondenčnim bančništvom (trenutna tržna praksa). Posebni ukrepi na tem področju vključujejo:






  — | pripravo notranjih seznamov za spremljanje, ki naj bi običajno vključevali subjekte, vpletene v kršitve sankcij ali tveganja sankcij, blago z dvojno rabo itd.; |
| --- | --- | --- |

1.10

—

pripravo notranjih seznamov za spremljanje, ki naj bi običajno vključevali subjekte, vpletene v kršitve sankcij ali tveganja sankcij, blago z dvojno rabo itd.;

| — | uporabo seznama, ki ga pripravi pristojni nacionalni organ v skladu z zakonodajo EU o preprečevanju pranja denarja. |
| --- | --- |

—

uporabo seznama, ki ga pripravi pristojni nacionalni organ v skladu z zakonodajo EU o preprečevanju pranja denarja.

| 1.11 | EESO podpira zamisel, da bi institucijam za izdajo elektronskega denarja in plačilnim institucijam omogočili, da v plačilnih sistemih sodelujejo kot neposredni udeleženci. Potencial vidi tudi v razširitvi predloga Evropske komisije o takojšnjih plačilih na sedem držav članic EU, ki niso v euroobmočju, so pa del evropskega enotnega trga. |
| --- | --- |

1.11

2.   Predlog Komisije

| 2.1 | Takojšnja plačila so oblika kreditnega prenosa, pri katerem sredstva preidejo s plačnikovega računa na račun prejemnika plačila v nekaj sekundah, kadar koli, podnevi ali ponoči, in kateri koli dan v letu. Po tem se takojšnja plačila razlikujejo od drugih kreditnih prenosov, ki jih ponudniki plačilnih storitev obdelujejo samo med delovnim časom, pri čemer se sredstva knjižijo v dobro prejemnika plačila šele do konca naslednjega delovnega dne. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V EU struktura za takojšnja plačila v eurih že obstaja. Zajema več plačilnih sistemov, ki ponujajo takojšnjo poravnavo, in shemo SEPA za takojšnje kreditne prenose. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komisija je v sporočilu z dne 24. septembra 2020 (7) napovedala zakonodajni predlog, v skladu s katerim bodo morali ponudniki plačilnih storitev v EU do konca leta 2021 ponuditi takojšnja plačila v eurih. Poleg tega je v sporočilu z dne 20. januarja 2021 (8) ponovno poudarila pomen svoje strategije za mala plačila in pomen digitalnih inovacij v financah. Nato je v delovni program za leto 2022 vključila pobudo o takojšnjih plačilih (9). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V skladu s predlogom naj bi bila takojšnja plačila v eurih na voljo vsem državljanom in podjetjem, ki imajo bančni račun v državah EU in EGP, ne glede na to, ali je račun v eurih ali v drugi valuti EU. Cilj predloga je zagotoviti, da bodo takojšnja plačila v eurih cenovno dostopna, varna in obdelana brez ovir po vsej EU. S tem predlogom se bodo podpirale inovacije in konkurenčnost na trgu plačil EU v popolni skladnosti z veljavnimi pravili o sankcijah in boju proti finančnemu kriminalu. Predlog bo prispeval tudi k širšim ciljem Komisije na področju digitalizacije in odprte strateške avtonomije. Pobuda je usklajena s prednostno nalogo Komisije, da razvije gospodarstvo, ki deluje za ljudi in ustvarja privlačnejše okolje za naložbe. |
| --- | --- |

2.4

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO je v preteklih letih objavil mnenje o plačilih (10) ter mnenje o evropskem gospodarskem in finančnem sistemu (11), da bi prispeval k enotnemu finančnemu trgu, poenostavitvi čezmejnega poslovanja in varnosti finančnih poslov med potrošniki, podjetji in MSP. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Konec leta 2022 je bilo le nekaj več kot 13 % (12) vseh kreditnih prenosov v eurih takojšnjih, poleg tega pa:






  — | vsak tretji ponudnik plačilnih storitev v EU ne ponuja takojšnjih plačil v eurih; |
| --- | --- | --- |

3.2

—

vsak tretji ponudnik plačilnih storitev v EU ne ponuja takojšnjih plačil v eurih;

| — | 70 milijonov imetnikov plačilnih računov v euroobmočju ne more pošiljati in prejemati takojšnjih plačil v eurih; |
| --- | --- |

—

70 milijonov imetnikov plačilnih računov v euroobmočju ne more pošiljati in prejemati takojšnjih plačil v eurih;

| — | ponudniki plačil zavrnejo do 9,4 % čezmejnih takojšnjih plačil v eurih zaradi neučinkovitega preverjanja v zvezi s sankcijami. |
| --- | --- |

—

ponudniki plačil zavrnejo do 9,4 % čezmejnih takojšnjih plačil v eurih zaradi neučinkovitega preverjanja v zvezi s sankcijami.

| 3.3 | Analiza Evropske komisije kaže, da se do 200 milijard EUR, trenutno vezanih v finančnem sistemu, vsak dan sprosti za produktivno uporabo, s katero se ustvarijo gospodarske koristi v razponu od 1,34 do 1,84 milijarde EUR na leto. V tej oceni ni upoštevana naraščajoča inflacija v Evropi, ki je v nekaterih državah 10–30 % in je posledica napada Rusije na Ukrajino ter pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Za potrošnike, podjetja, MSP in trgovce na drobno je takojšnje plačilo varnejša transakcija, saj denar prejmejo takoj. Pri dodatni izbiri načina plačila, tj. pri čezmejnih evropskih plačilih, se je s prihranki pri stroških jamstev za plačila, ki niso potrebna, izboljšalo upravljanje denarnega toka. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | S takojšnjimi plačili se bo povečala tudi izbira plačilnih sredstev v fizičnih trgovinah (t. i. prodajna mesta (PoS)). V fizičnih trgovinah so plačila zaenkrat mogoča le z gotovino ali kartico, za čezmejne transakcije pa se v praksi uporabljajo le mednarodne kartične sheme. S to zakonodajo se bodo takojšnja plačila lahko uporabljala čezmejno. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO:






  — | pozdravlja zahtevo, da ponudniki plačilnih storitev, ki opravljajo standardno storitev kreditnih prenosov v eurih, ponudijo pošiljanje in prejemanje takojšnjih plačil v eurih; |
| --- | --- | --- |

3.6

—

pozdravlja zahtevo, da ponudniki plačilnih storitev, ki opravljajo standardno storitev kreditnih prenosov v eurih, ponudijo pošiljanje in prejemanje takojšnjih plačil v eurih;

| — | pozdravlja zahtevo po preverjanju v zvezi s sankcijami v obliki zelo pogostega preverjanja strank glede na seznam sankcij EU (kot se v nekaterih državah članicah že izvaja za domača plačila) in ne za vsako posamezno transakcijo; |
| --- | --- |

—

pozdravlja zahtevo po preverjanju v zvezi s sankcijami v obliki zelo pogostega preverjanja strank glede na seznam sankcij EU (kot se v nekaterih državah članicah že izvaja za domača plačila) in ne za vsako posamezno transakcijo;

| — | pozdravlja zahtevo, da morajo ponudniki plačilnih storitev ponuditi storitev, ki strankam omogoča, da so obveščene, kadar se odkrije neskladje med imenom prejemnika plačila in identifikacijsko oznako plačilnega računa, ki je običajno številka IBAN, ki jo zagotovi plačnik. |
| --- | --- |

—

pozdravlja zahtevo, da morajo ponudniki plačilnih storitev ponuditi storitev, ki strankam omogoča, da so obveščene, kadar se odkrije neskladje med imenom prejemnika plačila in identifikacijsko oznako plačilnega računa, ki je običajno številka IBAN, ki jo zagotovi plačnik.

| 3.7 | EESO priporoča, da ponudniki plačilnih storitev za takojšnja plačila v eurih ne zaračunavajo več kot za standardne kreditne prenose v eurih, zlasti če bo sistem preverjanja IBAN razširjen na vsa plačila SEPA. |
| --- | --- |

3.7

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Ker se s to uredbo spreminja Uredba (EU) št. 260/2012, je njeno področje uporabe enako. Vseeno ni jasno, ali ta nova pravila veljajo tudi za investicijske storitve, saj so te izključene iz Direktive (EU) 2015/2366 (člen 3(i) revidirane direktive o plačilnih storitvah). Koristno bi bilo, da se to izvzetje pojasni. Preverjanje ujemanja med številko IBAN in imenom prejemnika je naloga banke prejemnice, vanj pa mora ta investirati. Vendar ta banka ne ve, kdo je pošiljatelj, in z njim ni v nobenem odnosu, zato od pošiljatelja ne more zahtevati provizije. Provizijo od pošiljatelja bi lahko sicer zahtevala banka pošiljateljica, vendar bi bilo to nelogično, saj delo večinoma opravi banka prejemnica. EESO meni, da banka pošiljateljica ne bi smela zahtevati provizije za to storitev, temveč bi morala, če sploh, biti ta vključena v ceno takojšnjega plačila in ne zaračunana posebej kot provizija na transakcijo, saj bi lahko v tem primeru negativno vplivala na pripravljenost plačnikov za uporabo storitve in s tem na varnost transakcij za plačnike.






  — | EESO prav tako dvomi, ali je preverjanje številke IBAN izključno izbirna storitev, ki jo mora potrošnik izbrati za vsako transakcijo ali za vse svoje transakcije. V nekaterih primerih (npr. pri mobilnih plačilih) je lahko preverjanje zelo zapleteno in lahko tudi poslabša udobnost storitve za plačnika, saj bi moral odločitev sprejeti vsakič, ko bi začel kreditni prenos, in bi moral po nepotrebnem narediti več dodatnih klikov. |
| --- | --- | --- |

4.1

—

EESO prav tako dvomi, ali je preverjanje številke IBAN izključno izbirna storitev, ki jo mora potrošnik izbrati za vsako transakcijo ali za vse svoje transakcije. V nekaterih primerih (npr. pri mobilnih plačilih) je lahko preverjanje zelo zapleteno in lahko tudi poslabša udobnost storitve za plačnika, saj bi moral odločitev sprejeti vsakič, ko bi začel kreditni prenos, in bi moral po nepotrebnem narediti več dodatnih klikov.

| — | Po mnenju EESO preverjanje številke IBAN ne bi smelo biti omejeno na takojšnja plačila, temveč bi ga bilo treba razširili tudi na klasične kreditne prenose, če jih zagotavljajo ponudniki plačilnih storitev. |
| --- | --- |

—

Po mnenju EESO preverjanje številke IBAN ne bi smelo biti omejeno na takojšnja plačila, temveč bi ga bilo treba razširili tudi na klasične kreditne prenose, če jih zagotavljajo ponudniki plačilnih storitev.

| — | Institucije za izdajo elektronskega denarja in plačilne institucije so trenutno izključene iz področja uporabe te uredbe. To izjemo bi bilo treba preklicati, ko bodo omenjene institucije imele dostop do sistemov plačil, in sicer po spremembi direktive o dokončnosti poravnave. Uredba bi morala zajemati nebančne ponudnike plačilnih storitev, če njihova ponudba plačilnih storitev vključuje upravljanje plačilnega računa in izvrševanje kreditnih prenosov. V vmesnem času je treba pojasniti, kako naj se uporabljajo pravila o preverjanju številke IBAN in odgovornosti, če se takojšnja plačila izvajajo preko teh tretjih strani. |
| --- | --- |

—

Institucije za izdajo elektronskega denarja in plačilne institucije so trenutno izključene iz področja uporabe te uredbe. To izjemo bi bilo treba preklicati, ko bodo omenjene institucije imele dostop do sistemov plačil, in sicer po spremembi direktive o dokončnosti poravnave. Uredba bi morala zajemati nebančne ponudnike plačilnih storitev, če njihova ponudba plačilnih storitev vključuje upravljanje plačilnega računa in izvrševanje kreditnih prenosov. V vmesnem času je treba pojasniti, kako naj se uporabljajo pravila o preverjanju številke IBAN in odgovornosti, če se takojšnja plačila izvajajo preko teh tretjih strani.

| 4.2 | EESO meni, da je za uspeh sistema takojšnjih plačil v EU ključna dostopnost storitev za evropske potrošnike in podjetja. Bolj kot bodo ponudniki plačilnih storitev začeli ponujati takojšnja plačila, uspešnejši bo ta sistem plačil v EU. EESO zato podpira zamisel, da bi institucijam za izdajo elektronskega denarja in plačilnim institucijam omogočili, da v plačilnih sistemih sodelujejo kot neposredni udeleženci. Potencial vidi tudi v razširitvi predloga Evropske komisije o takojšnjih plačilih na sedem držav članic EU, ki niso v euroobmočju, so pa del evropskega enotnega trga. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO meni, da bi morala Evropska komisija poleg predlagane uredbe:






  — | omogočiti, da stranke prejmejo takojšnje elektronsko obvestilo, če se odkrije neskladje med imenom prejemnika plačila in številko IBAN ali katerim koli drugim uporabljenim identifikatorjem, ki ga posreduje plačnik. Ta storitev mora biti obvezna in se ne sme posebej zaračunati; |
| --- | --- | --- |

4.3

—

omogočiti, da stranke prejmejo takojšnje elektronsko obvestilo, če se odkrije neskladje med imenom prejemnika plačila in številko IBAN ali katerim koli drugim uporabljenim identifikatorjem, ki ga posreduje plačnik. Ta storitev mora biti obvezna in se ne sme posebej zaračunati;

| — | zagotoviti, da banka prejemnica, kadar pri preverjanju številke IBAN odkrije neskladje, o tem obvesti banko pošiljateljico. Banka pošiljateljica nato obvesti svojega potrošnika o tem neskladju in plačilna transakcija je začasno ustavljena; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da banka prejemnica, kadar pri preverjanju številke IBAN odkrije neskladje, o tem obvesti banko pošiljateljico. Banka pošiljateljica nato obvesti svojega potrošnika o tem neskladju in plačilna transakcija je začasno ustavljena;

| — | zagotoviti, da se potrošnik, ki se, potem ko se odkrije neskladje, kljub temu odloči za potrditev takojšnjega plačila, povsem zaveda, da v primeru, ko ni navedel pravega prejemnika, banka pošiljateljica ni več odgovorna, če prejemnik ni pravi; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da se potrošnik, ki se, potem ko se odkrije neskladje, kljub temu odloči za potrditev takojšnjega plačila, povsem zaveda, da v primeru, ko ni navedel pravega prejemnika, banka pošiljateljica ni več odgovorna, če prejemnik ni pravi;

| — | predlagati ciljno usmerjene ukrepe za izboljšanje boja proti goljufijam, saj bo številka IBAN vplivala le na avtorizirana potisna plačila (APP). To je mogoče izvesti ob usklajevanju z razvojem sheme zahtevkov za plačilo (Request to Pay), ki jo je vzpostavil Evropski svet za plačila, ki je tudi upravitelj sheme SEPA za takojšnje kreditne prenose. |
| --- | --- |

—

predlagati ciljno usmerjene ukrepe za izboljšanje boja proti goljufijam, saj bo številka IBAN vplivala le na avtorizirana potisna plačila (APP). To je mogoče izvesti ob usklajevanju z razvojem sheme zahtevkov za plačilo (Request to Pay), ki jo je vzpostavil Evropski svet za plačila, ki je tudi upravitelj sheme SEPA za takojšnje kreditne prenose.

5.   Sankcije

| 5.1 | Ponudniki plačilnih storitev zelo velik delež čezmejnih plačil v eurih neupravičeno zavrnejo zaradi težav pri preverjanju uporabe kazni. Javni organi, odgovorni za izvrševanje sankcij, ponudnikom plačilnih storitev zagotavljajo informacije o podjetjih, za katera veljajo sankcije zaradi nadzora ali lastništva. Žal ni neobičajno, da si javni organi v različnih državah različno razlagajo merila ali razloge za spremembo lastništva in podajo različna mnenja o uporabi sankcij za taka podjetja. Tako je lahko podjetje v eni državi sankcionirano, v drugi pa ne. Zato bi bilo treba:






  a) | v uredbo vključiti določbe za enotno uporabo prava EU in jih pojasniti v zvezi z naslednjimi vprašanji:






  — | kako naj ponudniki plačilnih storitev, ki delujejo v več državah, ocenijo take situacije in katere ukrepe naj sprejmejo; |
| --- | --- | --- | --- |

5.1

a)

v uredbo vključiti določbe za enotno uporabo prava EU in jih pojasniti v zvezi z naslednjimi vprašanji:

—

kako naj ponudniki plačilnih storitev, ki delujejo v več državah, ocenijo take situacije in katere ukrepe naj sprejmejo;

| — | kako se bodo te informacije izmenjevale v EU; |
| --- | --- |

—

kako se bodo te informacije izmenjevale v EU;

| — | kako se bo v takih primerih obravnavalo vprašanje nadomestila škode; |
| --- | --- |

—

kako se bo v takih primerih obravnavalo vprašanje nadomestila škode;

| b) | podrobneje je treba tudi oblikovati obrazložitveni del uredbe, da bi vključeval splošno stališče EU in razlago sankcij, ki se uporabljajo za blago in storitve v EU. Pojasniti bi bilo treba sankcije, ki se uporabljajo za uvoz, izvoz, prevoz, prepoved itd. določenih vrst blaga. |
| --- | --- |

b)

podrobneje je treba tudi oblikovati obrazložitveni del uredbe, da bi vključeval splošno stališče EU in razlago sankcij, ki se uporabljajo za blago in storitve v EU. Pojasniti bi bilo treba sankcije, ki se uporabljajo za uvoz, izvoz, prevoz, prepoved itd. določenih vrst blaga.

| 5.2 | Ponudniki plačilnih storitev bi lahko učinkoviteje spremljali sankcije, če bi imeli notranje sezname za spremljanje in pravico do sklicevanja na sezname drugih držav (ZDA, Združenega kraljestva itd.), s čimer bi zmanjšali tveganje za ugled in tveganje v zvezi s korespondenčnim bančništvom (trenutna tržna praksa). Posebni ukrepi na tem področju vključujejo:






  — | pripravo notranjih seznamov za spremljanje, ki naj bi običajno vključevali subjekte, vpletene v kršitve sankcij ali tveganja sankcij, blago z dvojno rabo itd.; |
| --- | --- | --- |

5.2

—

pripravo notranjih seznamov za spremljanje, ki naj bi običajno vključevali subjekte, vpletene v kršitve sankcij ali tveganja sankcij, blago z dvojno rabo itd.;

| — | uporabo seznama, ki ga pripravi pristojni nacionalni organ v skladu z zakonodajo EU o preprečevanju pranja denarja. |
| --- | --- |

—

uporabo seznama, ki ga pripravi pristojni nacionalni organ v skladu z zakonodajo EU o preprečevanju pranja denarja.

| 5.3 | Evropska unija si lahko sankcije drugače razlaga kot države, ki niso članice EU. Za skladnost z notranjo in zunanjo politiko EESO priporoča, naj so države članice dolžne zagotoviti, da nadzorni organi ponudnikom plačilnih storitev pod njihovim nadzorom nemudoma dajo na voljo informacije o osebah ali subjektih, povezane z omejevalnimi ukrepi EU iz uredb Sveta na podlagi člena 215 PDEU. Te informacije predstavljajo uradni seznam oseb ali subjektov, za katere veljajo sankcije EU (omejevalni ukrepi). Seznam zagotovijo pristojni nacionalni organi v skladu z zakonodajo EU o preprečevanju pranja denarja. |
| --- | --- |

5.3

V Bruslju, 22. februarja 2023

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 220, 9.6.2021, str. 72.

1

(2)  UL C 341, 24.8.2021, str. 41.

2

(3)  Ponudnik plačilnih storitev je ponudnik, kot je opredeljen v Prilogi I k Direktivi (EU) 2015/2366 (revidirana direktiva o plačilnih storitvah), na primer kreditna institucija, plačilna institucija ali institucija za izdajo elektronskega denarja.

3

(4)  UL L 166, 11.6.1998, str. 45.

4

(5)  Uredba (EU) št. 260/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o uvajanju tehničnih in poslovnih zahtev za kreditne prenose in direktne bremenitve v eurih in o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 (UL L 94, 30.3.2012, str. 22).

5

(6)  Direktiva (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (UL L 337, 23.12.2015, str. 35).

6

(7)  COM(2020) 592 final z dne 24. septembra 2020.

7

(8)  COM(2021) 32 final z dne 19. januarja 2021.

8

(9)  COM(2021) 645 final z dne 19. oktobra 2021.

9

(10)  UL C 220, 9.6.2021, str. 72.

10

(11)  UL C 341, 24.8.2021, str. 41.

11

(12)  https://www.europeanpaymentscouncil.eu/what-we-do/sepa-instant-credit-transfer

12

---

| 27.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/29

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zbiranju in souporabi podatkov v zvezi s storitvami kratkoročnega najema nastanitve ter spremembi Uredbe (EU) 2018/1724

(COM(2022) 571 final — 2022/0358 (COD))

(2023/C 146/05)

| Poročevalec: | Marinel Dănuț MUREŞAN |
| --- | --- |

Poročevalec:

Marinel Dănuț MUREŞAN

| Zaprosilo | Evropski parlament, 21. 11. 2022
  Svet Evropske unije, 1. 12. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 27. 1. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 22. 2. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 576 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 190/0/4 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 21. 11. 2022

Svet Evropske unije, 1. 12. 2022

Pravna podlaga

člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

27. 1. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

22. 2. 2023

Plenarno zasedanje št.

576

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

190/0/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Predlagana uredba je odziv na poziv vseh poštenih deležnikov k ureditvi trga kratkoročnega najema nastanitve in je usklajena z ostalimi predpisi EU. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) priporoča uvedbo mehanizmov, predlaganih v uredbi, ki bi omogočili razvoj lojalnejše konkurence za dejavnosti kratkoročnega najema ter varnejše, preglednejše in ustrezne ponudbe storitev kratkoročnega najema, ter nacionalnim in lokalnim organom zagotovili učinkovita orodja za prilagoditev dejavnosti kratkoročnega najema nastanitve lokalnim okoliščinam in potrebam v različnih delih EU. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | V uredbi ni določeno, koga in katere podatke je treba prijaviti ob registraciji v nacionalni digitalni register, in so navedeni posebni primeri za:






  — | informacije o gostiteljih (lastniku nepremičnine, zastopniku lastnika nepremičnine, najemniku/zakupodajalcu, podjetju, ki deluje kot posrednik, podjetju, ki upravlja ali vzdržuje nastanitvene enote); |
| --- | --- | --- |

1.3

—

informacije o gostiteljih (lastniku nepremičnine, zastopniku lastnika nepremičnine, najemniku/zakupodajalcu, podjetju, ki deluje kot posrednik, podjetju, ki upravlja ali vzdržuje nastanitvene enote);

| — | informacije o nastanitvenih enotah (ki se v celoti ali le delno uporabljajo za kratkoročni najem, s storitvami na voljo proti plačilu, skupnimi storitvami itd.); |
| --- | --- |

—

informacije o nastanitvenih enotah (ki se v celoti ali le delno uporabljajo za kratkoročni najem, s storitvami na voljo proti plačilu, skupnimi storitvami itd.);

| — | največje število oseb, ki lahko bivajo v enoti (da se prepreči preseganje zmogljivosti enote). |
| --- | --- |

—

največje število oseb, ki lahko bivajo v enoti (da se prepreči preseganje zmogljivosti enote).

| 1.3.1 | Postopek registracije v nacionalni digitalni register, ki ima enako obliko v vsej EU, mora biti enostavnejši in prožnejši, da se čim bolj olajša spoštovanje pravil v vseh okoliščinah ter zagotovi pravilna in učinkovita obdelava podatkov v skladu s pravili; tako bi lažje preprečili, da bi se gostitelji izogibali registraciji v nacionalni digitalni register. |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.4 | EESO priporoča Komisiji, naj v uredbi priporoči, da nacionalni in/ali lokalni organi izvajajo redne ocene učinka dejavnosti kratkoročnega najema nastanitve v zvezi z:






  — | dejanskim lokalnim turističnim potencialom; |
| --- | --- | --- |

1.4

—

dejanskim lokalnim turističnim potencialom;

| — | vplivom na življenje lokalnih prebivalcev; |
| --- | --- |

—

vplivom na življenje lokalnih prebivalcev;

| — | socialnimi posledicami v sektorju najemnih stanovanj; |
| --- | --- |

—

socialnimi posledicami v sektorju najemnih stanovanj;

| — | posledicami za lokalni stanovanjski trg; |
| --- | --- |

—

posledicami za lokalni stanovanjski trg;

| — | socialnimi posledicami v smislu življenjskih stroškov na lokalnem območju; |
| --- | --- |

—

socialnimi posledicami v smislu življenjskih stroškov na lokalnem območju;

| — | posledicami za zaposlovanje; |
| --- | --- |

—

posledicami za zaposlovanje;

| — | onesnaževanjem; |
| --- | --- |

—

onesnaževanjem;

| — | posledicami za spoštovanje lokalnih tradicij; |
| --- | --- |

—

posledicami za spoštovanje lokalnih tradicij;

| — | posledicami za neposredno in posredno gospodarsko dejavnost na lokalnem območju. |
| --- | --- |

—

posledicami za neposredno in posredno gospodarsko dejavnost na lokalnem območju.

| 1.4.1 | Na podlagi tega bodo lahko organi pravočasno ukrepali in preprečili, da bi razmere postale kritične. |
| --- | --- |

1.4.1

| 1.5 | V uredbi niso določena merila, po katerih naj bi nacionalni in lokalni organi izdajali dovoljenja na podlagi registracije v nacionalni digitalni register: dopušča se jim manevrski prostor, da ta merila prilagodijo lokalnim okoliščinam, vendar se jim tudi priporoča, naj s postopkom izdaje dovoljenj ne nalagajo nepotrebnih omejitev in ne ovirajo normalnega izvajanja dejavnosti kratkoročnega najema namestitev. EESO meni, da bi lahko namesto zahtev za pridobitev dovoljenja uvedli sistem zavarovalnih polic, ki jih za svoje enote sklenejo gostitelji in krijejo večino tveganj, ki izhajajo iz dejavnosti kratkoročnega najema, saj bi zavarovalnice pri sklepanju polic preverjale, ali gostitelji spoštujejo pravila. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Določbe uredbe glede informacij, ki jih morajo gostitelji predložiti ob registraciji v nacionalni digitalni register ali ki jih morajo platforme sporočiti organom, niso prestroge. S standardiziranim pristopom glede obsega informacij, ki jih je treba sporočiti za vse dejavnosti kratkoročnega najema, ki bi ga usmerjale evropske institucije in kot je opredeljen, bi nacionalni in lokalni organi lažje sprejemali odločitve v skladu z interesi ustreznih skupnosti. Olajšala bi se souporaba podatkov med organi in izboljšalo spoštovanje pravil, oblasti pa bi lahko sprejele ustrezne ukrepe na podlagi analiz na ravni EU in lokalni ravni. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO predlaga, naj Komisija priporoča, da nacionalni oziroma lokalni organi spremljajo posledice dejavnosti kratkoročnega najema v zvezi z naslednjimi vidiki:






  — | izrazito zmanjšanje ponudbe dolgoročnih najemniških stanovanj, ki so na voljo za druge namene, ne za turizem; |
| --- | --- | --- |

1.7

—

izrazito zmanjšanje ponudbe dolgoročnih najemniških stanovanj, ki so na voljo za druge namene, ne za turizem;

| — | omejena ponudba najema za osebe z nizkimi dohodki zaradi zvišanja najemnin, ki je posledica velikega povpraševanja na trgu kratkoročnega najema; |
| --- | --- |

—

omejena ponudba najema za osebe z nizkimi dohodki zaradi zvišanja najemnin, ki je posledica velikega povpraševanja na trgu kratkoročnega najema;

| — | spremenile so se življenjske razmere lokalnih prebivalcev zaradi obremenitve s hrupom, ki ga povzročajo turisti, neprimernega vedenja turistov in njihovega nespoštljivega odnosa do stalnih prebivalcev (spoštovanje lokalnih tradicij in upoštevanje pravil čistoče in urejenosti javnih mest ter mest za zbiranje in sortiranje odpadkov); |
| --- | --- |

—

spremenile so se življenjske razmere lokalnih prebivalcev zaradi obremenitve s hrupom, ki ga povzročajo turisti, neprimernega vedenja turistov in njihovega nespoštljivega odnosa do stalnih prebivalcev (spoštovanje lokalnih tradicij in upoštevanje pravil čistoče in urejenosti javnih mest ter mest za zbiranje in sortiranje odpadkov);

| — | dodatni ukrepi, ki jih je treba sprejeti za zaščito zgodovinskih, arhitekturnih in naravnih znamenitosti; |
| --- | --- |

—

dodatni ukrepi, ki jih je treba sprejeti za zaščito zgodovinskih, arhitekturnih in naravnih znamenitosti;

| — | učinki na celotni trg dela. |
| --- | --- |

—

učinki na celotni trg dela.

| 1.7.1 | Predlog bo podlaga za odprto razpravo o teh izzivih, ki bo koristna za vse, ki se ukvarjajo z dejavnostmi kratkoročnega najema nastanitev. Sprejeti ukrepi ne bodo izkrivljali trga ali povzročili, da bi se znatno število ljudi izognilo spoštovanju pravil, lokalna skupnost pa bo neposredno izboljšala nemoteno vključevanje kratkoročnega najema. |
| --- | --- |

1.7.1

| 1.8 | EESO priporoča, da se v tej uredbi od spletnih platform zahteva, da strankam zagotovijo ustrezne informacije o registraciji gostitelja v nacionalni digitalni register ali splošno predstavitev enote ter tudi informacije o stopnji odgovornosti gostiteljev in platforme, o ukrepih, sprejetih za zagotovitev ustreznih zdravstvenih in varnostnih pogojev za stranke, o posebnih pravilih, ki se jih morajo držati stranke v enoti in na javnih območjih, ter o različnih lokalnih tradicijah, ki so pomembne za vse udeležence na trgu, skupnost in lokalne oblasti. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | V uredbi je določeno, da se bo ta začela izvajati na nacionalni ravni dve leti po sprejetju. EESO meni, da bo po tem obdobju zaradi interoperabilnosti in souporabe podatkov veliko lažje vzpostaviti spletno platformo, pri čemer ročno zbiranje podatkov ne bo več potrebno. Zato priporoča, da ročno zbiranje podatkov postane neobvezno za upravljavce spletnih platform, ki delujejo kot poslovni subjekti oziroma mikro in mala podjetja. Priporoča tudi, da se določi, da morajo nacionalni in lokalni organi spremljati, ali vse platforme, ki delujejo kot posredniki za storitve kratkoročnega najema ali jih olajšujejo, izpolnjujejo zahtevo glede sporočanja/prenosa podatkov, in upravljavcem spletnih platform ali drugih vrst platform, ki olajšujejo storitve kratkoročnega najema, izrekajo kazni, kadar ne sporočajo podatkov ali sporočajo netočne podatke. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO priporoča, da se v uredbi določi, da bodo institucije EU neposredno ali prek nacionalnih in lokalnih organov obveščale vse deležnike na področju kratkoročnega najema o vseh pomembnih tekočih ali predvidenih dogodkih v zvezi z dejavnostmi kratkoročnega najema, ki bi lahko vplivali na gospodarstvo, družbo, okolje ali javno varnost na posameznih območjih. Tako bi omogočili pravočasno ukrepanje, s katerim bi preprečili resne in škodljive razmere (kot so gospodarske krize, večje socialne krize, večji socialni nemiri, povečanje revščine in brezdomstva, večji vpliv na okolje ali vpliv na javno zdravje) ali morebitne druge dogodke, zaradi katerih bi morale oblasti sprejeti ukrepe, ki bi vplivali na dejavnosti kratkoročnega najema. |
| --- | --- |

1.10

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Sektor kratkoročnega najema nastanitve v EU hitro raste, predvsem zaradi platformnega gospodarstva. Obsega približno četrtino vseh turističnih nastanitev v EU, število takih enot pa se po vsej EU znatno povečuje. Ta predlog Komisije je ključni element Načrta za prehod v turizmu, ki je bil objavljen februarja 2022. Napovedan je bil v strategiji Komisije za MSP iz marca 2020 s ciljem spodbuditi uravnotežen in odgovoren razvoj sodelovalnega gospodarstva na enotnem trgu. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Cilji predlaganega novega okvira so:






  — | uskladiti zahteve glede registracije gostiteljev in njihovih nepremičnin za kratkoročni najem, kadar take zahteve uvedejo nacionalne oblasti; |
| --- | --- | --- |

2.2

—

uskladiti zahteve glede registracije gostiteljev in njihovih nepremičnin za kratkoročni najem, kadar take zahteve uvedejo nacionalne oblasti;

| — | oblikovati jasna pravila, ki zagotavljajo, da so registracijske številke prikazane in preverjene; |
| --- | --- |

—

oblikovati jasna pravila, ki zagotavljajo, da so registracijske številke prikazane in preverjene;

| — | racionalizirati souporabo podatkov med spletnimi platformami in javnimi organi; |
| --- | --- |

—

racionalizirati souporabo podatkov med spletnimi platformami in javnimi organi;

| — | omogočiti ponovno uporabo podatkov v zbirni obliki; |
| --- | --- |

—

omogočiti ponovno uporabo podatkov v zbirni obliki;

| — | vzpostaviti učinkovit izvedbeni okvir. |
| --- | --- |

—

vzpostaviti učinkovit izvedbeni okvir.

| 2.3 | Predlagana uredba je skladna z drugimi pravnimi instrumenti, in sicer z:






  — | aktom o digitalnih storitvah; |
| --- | --- | --- |

2.3

—

aktom o digitalnih storitvah;

| — | direktivo o storitvah; |
| --- | --- |

—

direktivo o storitvah;

| — | direktivo o elektronskem poslovanju; |
| --- | --- |

—

direktivo o elektronskem poslovanju;

| — | uredbo o odnosih med platformami in podjetji; |
| --- | --- |

—

uredbo o odnosih med platformami in podjetji;

| — | predlogom akta o podatkih; |
| --- | --- |

—

predlogom akta o podatkih;

| — | splošno uredbo o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

—

splošno uredbo o varstvu podatkov;

| — | uredbo o vzpostavitvi enotnega digitalnega vstopnega mesta. |
| --- | --- |

—

uredbo o vzpostavitvi enotnega digitalnega vstopnega mesta.

Poleg tega sodi v okvir direktive o spremembi Direktive 2011/16/EU o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja (1).

| 2.4 | Cilj uredbe je vzpostaviti usklajen in enoten okvir za ustvarjanje in souporabo podatkov o kratkoročnih najemih po vsej Evropski uniji, da ne bi prihajalo do različnih zahtev in zahtevkov za podatke. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Predlagana uredba z vzpostavitvijo usklajenega okvira ter zmanjšanjem razdrobljenosti, semantičnih dvoumnosti in upravnih bremen tudi podpira spletne platforme pri standardizaciji in poenostavitvi postopkov registracije in prenosa podatkov ter zagotavljanju interoperabilnosti posredovanih podatkov. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | V skladu z uredbo se morajo gostitelji vnaprej registrirati v nacionalnem digitalnem registru, s čimer bo uporabnikom spletnih platform za kratkoročni najem omogočen lažji dostop do preglednejših in natančnejših informacij, povečala se bo pravna varnost storitev, s katerimi se trguje, olajšala se bo souporaba koristnih informacij in prispevalo se bo k nemotenemu upravljanju takih storitev na različnih območjih. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Ta uredba določa skupni okvir na ravni EU za obdelavo informacij in podatkov. Tako se nacionalnim in lokalnim organom zagotavlja sledljivost podatkov, ki jo potrebujejo za pripravo in ohranjanje pravil o kratkoročnem najemu ter spoštovanje določb in sprejemanje ozaveščenih odzivov politike v skladu z veljavno zakonodajo EU. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | V uredbi so upoštevane finančne in upravne težave, s katerimi se lahko mikro in mala podjetja, ki upravljajo spletne platforme, srečujejo pri prilagajanju teh platform zahtevam uredbe v zvezi s samodejno interoperabilnostjo souporabe podatkov, saj omogoča alternativne rešitve, ki ne vključujejo znatnih stroškov. |
| --- | --- |

2.8

3.   Splošne in posebne ugotovitve

| 3.1 | Uredba je skladna z navedenimi predpisi EU, podpira razvoj lojalnejše in bolj uravnotežene konkurence v tem pomembnem in dinamičnem poslovnem sektorju ter vsem ponudnikom storitev na trgu kratkoročnega najema (gostiteljem) nalaga ustreznejšo raven skladnosti s pravnimi (davčnimi) določbami, hkrati pa še vedno spodbuja razvoj različnih podjetij v EU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Institucije EU in nacionalne institucije morajo spremljati in urejati ta sektor, ki se stalno razvija, da bi storitve kratkoročnega najema nemoteno vključile v obstoječe okolje in tako dejavno prispevale k trajnostnemu razvoju lokalnega poslovnega okolja v skladu s socialno taksonomijo. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | V uredbi niso določena merila, po katerih naj bi nacionalni in lokalni organi izdajali dovoljenja: dopušča se jim manevrski prostor, da ta merila prilagodijo lokalnim okoliščinam, pri čemer upoštevajo lokalni najemni trg, splošne družbene razmere, sožitje z lokalnimi prebivalci ter okolje in gospodarstvo na ustreznih območjih. Vendar se jim tudi priporoča, naj s postopkom izdaje dovoljenj ne nalagajo umetnih omejitev in ne ovirajo običajnega izvajanja dejavnosti kratkoročnega najema. |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Določbe uredbe glede informacij, ki jih morajo gostitelji predložiti ob registraciji v nacionalni digitalni register ali ki jih morajo platforme sporočiti, niso prestroge. To pomeni, da za nacionalne in lokalne organe obstajajo tako priložnosti kot tveganja pri upravljanju velike količine podatkov, pridobljenih od gostiteljev, ko se ti registrirajo in dobijo dovoljenje za delovanje, ter od platform, ko sporočajo zahtevane podatke. Te podatke je treba uporabljati učinkovito, ne da bi pri tem ogrozili razvoj in izvajanje dejavnosti kratkoročnega najema. Vendar Komisija priporoča standardizacijo obsega zahtevanih informacij, da bi se tako olajšala njihova potrebna izmenjava med organi. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.4 | Evropske institucije bi morale skupaj z nacionalnimi in lokalnimi oblastmi ob upoštevanju socialne in ekonomske taksonomije ter varstva okolja, spomenikov in narave urediti pogoje za delovanje in razvoj dejavnosti kratkoročnega najema, da se zagotovi nemoteno vključevanje dejavnosti kratkoročnega najema v lokalno območje. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Te platforme uporabljajo državljani EU in državljani tretjih držav na turističnih in drugih potovanjih, zato je pomembno, da se z uredbo spodbujajo in ohranjajo enaki konkurenčni pogoji z razumnimi cenami in uravnoteženo ponudbo nastanitev (vključno s tradicionalnimi oblikami, kot so hoteli, prenočišča z zajtrkom in mladinska prenočišča, ter netradicionalnimi oblikami, kot so zasebni gostitelji), ne da bi se ob tem zmanjšala ponudba kratkoročnega najema ali da bi se ta vrsta nastanitve podražila. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | V tej uredbi bi moralo biti določeno, da je treba vsa posebna dodatna pravila ali pravila o skladnosti, ki jih nacionalne in lokalne oblasti določijo za gostitelje, uvesti postopoma in pravočasno, da ne bi povzročila zmanjšanja ponudbe kratkoročnega najema na trgu ali prehod v manj uradne oblike kratkoročnega najema. To bi namreč vplivalo na neposredno in posredno ustvarjena delovna mesta v tem sektorju, na podjetja, ki nudijo kratkoročni najem, in povezana podjetja v tem sektorju ter na prostovoljno izpolnjevanje pravnih zahtev s strani gostiteljev. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | S hitrim razvojem turizma in posebnimi spletnimi platformami so nastale nove priložnosti za gostitelje ter stranke in turiste. Vendar so se poleg velikih poslovnih priložnosti za ustrezne skupnosti pojavili tudi številni izzivi:






  — | izrazito se je zmanjšala ponudba dolgoročnih najemniških stanovanj, ki ni povezana s turizmom; |
| --- | --- | --- |

3.7

—

izrazito se je zmanjšala ponudba dolgoročnih najemniških stanovanj, ki ni povezana s turizmom;

| — | zmanjšale so se možnosti najema, ki so na voljo osebam z nizkimi dohodki, ker so se najemnine zvišale zaradi velikega povpraševanja na trgu kratkoročnega najema; |
| --- | --- |

—

zmanjšale so se možnosti najema, ki so na voljo osebam z nizkimi dohodki, ker so se najemnine zvišale zaradi velikega povpraševanja na trgu kratkoročnega najema;

| — | spremenile so se življenjske razmere lokalnih prebivalcev zaradi obremenitve s hrupom, ki ga povzročajo turisti, neprimernega vedenja turistov in njihovega nespoštljivega odnosa do stalnih prebivalcev (spoštovanje lokalnih tradicij in upoštevanje pravil čistoče in urejenosti javnih mest ter mest za zbiranje in sortiranje odpadkov); |
| --- | --- |

—

spremenile so se življenjske razmere lokalnih prebivalcev zaradi obremenitve s hrupom, ki ga povzročajo turisti, neprimernega vedenja turistov in njihovega nespoštljivega odnosa do stalnih prebivalcev (spoštovanje lokalnih tradicij in upoštevanje pravil čistoče in urejenosti javnih mest ter mest za zbiranje in sortiranje odpadkov);

| — | sprejeti je treba dodatne ukrepe za zaščito zgodovinskih, arhitekturnih in naravnih spomenikov; |
| --- | --- |

—

sprejeti je treba dodatne ukrepe za zaščito zgodovinskih, arhitekturnih in naravnih spomenikov;

| — | pomanjkanje delovne sile in visoki stroški dela. |
| --- | --- |

—

pomanjkanje delovne sile in visoki stroški dela.

| 3.7.1 | EESO je zaradi omenjenih razmer, ki so nastale v nekaterih delih EU, zaskrbljen in se zaveda, da to ni cilj uredbe, ki jo predlaga Komisija. EESO poziva, naj se v pravilih upoštevajo ti pomembni državljanski in socialni vidiki. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.8 | EESO poudarja, da v uredbi ni določeno, koga in katere podatke je treba prijaviti ob registraciji v nacionalni digitalni register, in so navedeni posebni primeri za:






  — | informacije o gostiteljih (lastniku nepremičnine, zastopniku lastnika nepremičnine, najemniku/zakupodajalcu, podjetju, ki deluje kot posrednik, podjetju, ki upravlja ali vzdržuje nastanitvene enote); |
| --- | --- | --- |

3.8

—

informacije o gostiteljih (lastniku nepremičnine, zastopniku lastnika nepremičnine, najemniku/zakupodajalcu, podjetju, ki deluje kot posrednik, podjetju, ki upravlja ali vzdržuje nastanitvene enote);

| — | informacije o nastanitvenih enotah (ki se v celoti ali le delno uporabljajo za kratkoročni najem, s storitvami na voljo proti plačilu, skupnimi storitvami itd.); |
| --- | --- |

—

informacije o nastanitvenih enotah (ki se v celoti ali le delno uporabljajo za kratkoročni najem, s storitvami na voljo proti plačilu, skupnimi storitvami itd.);

| — | največje število oseb, ki lahko bivajo v enoti (da se prepreči preseganje zmogljivosti enote). |
| --- | --- |

—

največje število oseb, ki lahko bivajo v enoti (da se prepreči preseganje zmogljivosti enote).

| 3.8.1 | Vse te vidike je treba vnaprej pojasniti in informacije poslati organom, ki so pristojni za delovanje in upravljanje nacionalnih digitalnih registrov, da se zagotovi pravilna in učinkovita obdelava informacij, spoštovanje pravil in čim doslednejša souporaba informacij ter enotno izvajanje v vsej EU. |
| --- | --- |

3.8.1

| 3.9 | EESO hkrati ugotavlja, da uredba nacionalnim in lokalnim organom omogoča, da določijo merila za izdajo dovoljenj enotam za kratkoročni najem. To je lahko učinkovito in omogoča, da merila ustrezajo posebnim lokalnim okoliščinam, ter preprečuje, da bi organi postopek izdaje dovoljenj spremenili v preveliko upravno breme. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | V uredbi niso določene posebne zahteve za spletne platforme glede obsega informacij, ki jih je treba strankam zagotoviti o nastanitvenih enotah ali gostiteljih, ali glede ravni odgovornosti različnih strani, prav tako pa niso določene zahteve glede informacij, ki jih je treba razkriti strankam v zvezi s pogoji za najem enote, saj je odločitev o teh zadevah prepuščena platformi ali nacionalnim in lokalnim organom. Enotna raven skladnosti, s katero bi strankam zagotovili koristne informacije o nastanitvi, zdravstvenih in varnostnih zahtevah, odgovornosti različnih strani in zahtevah, ki jih morajo izpolnjevati stranke v nastanitveni enoti in na javnih območjih, bi bila koristna za udeležence na trgu, lokalno območje in lokalne organe. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Uredba je v skladu z zakonodajo EU in se bo na nacionalni ravni izvajala šele čez dve leti. Menimo, da bo po tem obdobju zaradi interoperabilnosti in souporabe podatkov veliko lažje vzpostaviti spletno platformo, pri čemer ročno zbiranje podatkov ne bo več potrebno. Zato bi bilo treba s to uredbo priporočiti, da ročno zbiranje podatkov postane neobvezno za upravljavce spletnih platform, ki delujejo kot poslovni subjekti oziroma mikro in mala podjetja, ter da nacionalni in lokalni organi spremljajo, ali vse platforme, ki delujejo kot posredniki za storitve kratkoročnega najema ali jih olajšujejo, izpolnjujejo zahtevo glede sporočanja/prenosa podatkov. |
| --- | --- |

3.11

V Bruslju, 22. februarja 2023

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Z Direktivo Sveta (EU) 2021/514 z dne 22. marca 2021 o spremembi Direktive 2011/16/EU o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja (UL L 104, 25.3.2021, str. 1) se je razširil okvir EU za avtomatično izmenjavo podatkov na področju obdavčevanja. Države članice so morale to direktivo v svojo nacionalno zakonodajo vključiti do 31. januarja 2022, nove določbe pa morajo uporabljati od 1. januarja 2023.

1

---

| 27.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/35

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o čiščenju komunalnih odpadnih voda

(COM(2022) 541 final – 2022/0345 (COD))

(2023/C 146/06)

| Poročevalec: | Stoyan TCHOUKANOV |
| --- | --- |

Poročevalec:

Stoyan TCHOUKANOV

| Zaprosili | Evropski parlament, 19. 1. 2023
  Svet, 24. 1. 2023 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 192(1) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 3. 2. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 22. 2. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 576 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 198/1/4 |

Zaprosili

Evropski parlament, 19. 1. 2023

Svet, 24. 1. 2023

Pravna podlaga

člen 192(1) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

3. 2. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

22. 2. 2023

Plenarno zasedanje št.

576

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

198/1/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) podpira predlog Komisije, da se predpisi EU o komunalnih odpadnih vodah posodobijo in pripravijo na naslednji dve desetletji, pri čemer je treba obravnavati ne le čiščenje odpadnih vod, temveč tudi vidike energije in krožnega gospodarstva, ter izboljšati upravljanje. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO meni, da je čista voda vir, ki je strateško pomemben za delovanje naše družbe in odporno gospodarstvo EU ter okolje in zdravje ljudi, zato jo je treba obravnavati z ustrezno skrbnostjo. Približno 60 % vodnih območij EU je čezmejnih in zato zahteva čezmejno sodelovanje. Nedavna ekološka katastrofa na Odri bi morala biti svarilo za to, kaj lahko povzroči pomanjkanje sodelovanja in preglednosti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO meni, da je treba onesnaževanje vselej v prvi vrsti obravnavati pri viru, vendar priznava, da je čiščenje komunalnih odpadnih voda pomemben zadnji korak za zaščito sprejemnih voda, ki koristi okolju, človekovemu zdravju in družbi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Mikroonesnaževala, kot so farmacevtski ostanki, vse bolj ogrožajo kakovost vode. EESO zato pozdravlja predlog, da se izbrane komunalne čistilne naprave opremijo z dodatnimi sistemi čiščenja za odstranjevanje mikroonesnaževal, ter opozarja, da bodo potrebna velika prizadevanja za odpravo starih standardov in uvedbo inovativnih načinov čiščenja. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO odločno podpira predlog o razširjeni odgovornosti proizvajalca, ki proizvajalce zavezuje h kritju stroškov odstranjevanja mikroonesnaževal iz odpadnih voda, ki izvirajo iz njihovih izdelkov. S tem se zagotovi izvajane načela onesnaževalec plača in omogoči dostopnost storitev oskrbe z vodo. Vendar bo to učinkovito le, če bodo izjeme strogo omejene. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Če bo področje uporabe direktive razširjeno na aglomeracije s populacijskim ekvivalentom (PE) večjim od 1 000, je treba omogočiti decentralizirane rešitve z namestitvijo majhnih naprav, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti funkcionalnosti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Prelivi kanalizacije so žarišče onesnaževanja, med drugim z rezistenčnimi geni, mikroplastiko in strupenimi snovmi, ki ogrožajo vodne organizme, človekovo zdravje in stanje voda, namenjenih rekreaciji. V direktivi bi morala biti določena zgornja meja njihove koncentracije, javnosti pa bi bilo treba v celoti poročati o obremenitvi z onesnaževali, ki jo povzročajo prelivi. Odtok urbanih padavinskih voda v obliki onesnažene deževnice (vključno s snegom) z mestnih območij, npr. cest, bi bilo treba zbirati in ustrezno očistiti, preden se ga odvede v sprejemne vode. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Podnebne spremembe vplivajo na vodni krog in pričakujejo se pogostejša velika deževja ter pogostejša suša. Preventivni ukrepi, kot so modro-zelene rešitve za zajemanje in zadrževanje deževnice, npr. zelene strehe ali deževni vrtovi, razbremenjujejo kanalizacijo (in s tem zmanjšujejo tveganje njenih prelivov) in imajo številne dodatne koristi za mestno krajino. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO je zaskrbljen, ker oskrbo z vodo in sanitarno oskrbo, ki sta sicer javni storitvi, včasih izvajajo zasebna podjetja. Sprejeti je treba pravila in predpise, s katerimi se zagotovi, da se javne storitve ne izvajajo zaradi dobička ter da se prihodki vlagajo v vzdrževanje in izboljšanje storitev. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO poudarja, da je voda življenjsko pomemben vir, ki pa je vse bolj redek. Dve tretjini evropskih državljanov menita, da sta kakovost in/ali količina vode v njihovi državi resen problem (1). Te pomisleke je treba obravnavati čim prej, da bi poskrbeli za uspešno izvajanje cilja trajnostnega razvoja št. 6 „Vsem zagotoviti dostop do vode in sanitarne ureditve“ in preprečili prihodnje krize. Države članice bi morale prednostno poskrbeti za cenovno dostopnost vode. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO poziva evropske institucije, naj začnejo vodo obravnavati kot prednostno nalogo in pripravijo evropski modri dogovor – korenito prizadevanje za predvidevanje potreb, ohranjanje vodnih virov in ustrezno obvladovanje povezanih izzivov s celovitim in usklajenim časovnim načrtom, v katerem so določeni ambiciozni cilji in ukrepi, povezani z opredeljenimi mejniki. EESO bo v letu 2023 pripravil konkretne predloge za evropski modri dogovor. |
| --- | --- |

1.11

2.   Predlog Komisije

| 2.1 | Komisija predlaga, da se področje uporabe direktive razširi na aglomeracije s PE večjim od 1 000, kar pomeni, da bodo tudi majhna mesta morala zbirati in čistiti komunalno odpadno vodo ter lahko za to pridobijo sredstva EU. Komisija bo razvila nove standarde za decentralizirane naprave, države članice pa bodo morale zagotoviti njihovo boljše spremljanje in pregledovanje. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Prelivanje kanalizacije in odvajanje urbanih padavinskih voda sta bila opredeljena kot pomembna preostala vira neprečiščenih komunalnih odpadnih voda, zato bodo morale države članice pripraviti celovite načrte ravnanja s komunalnimi odpadnimi vodami, da bodo zmanjšale onesnaževanje iz teh virov. Prednost je treba dati preventivnim ukrepom, kot so modro-zelene rešitve, in optimizaciji obstoječih sistemov z uporabo digitalne tehnologije. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Za zmanjšanje emisij hranil bodo uvedene nove mejne vrednosti za odstranitev dušika in fosforja, najprej za večje naprave s PE nad 100 000, nato pa za srednje velike naprave s PE nad 10 000 na območjih, kjer se še vedno pojavlja evtrofikacija. Poleg tega bodo vse velike in srednje velike naprave morale odstranjevati mikroonesnaževala, če predstavljajo nevarnost za okolje ali človekovo zdravje. Nove so tudi zahteve, da države članice obravnavajo negospodinjske izpuste v kanalizacijo pri viru, namen tega pa je, da se zmanjša obremenitev s snovmi, ki jih ni mogoče očistiti, in s tem izboljša krožnost. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Uvedena bo razširjena odgovornost proizvajalca, na podlagi katere bodo morali proizvajalci farmacevtskih izdelkov in izdelkov, za katere veljajo predpisi EU o kozmetičnih izdelkih, prispevati h kritju stroškov posodobitve in spremljanja, ki sta potrebna za odstranitev mikroonesnaževal, s tem pa se bo spodbujala tudi proizvodnja okolju prijaznejših izdelkov. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Uveden je nov cilj energijske nevtralnosti za sektor odpadne vode do leta 2040, kar pomeni, da mora biti količina energije, ki jo sektor porabi na državni ravni, enaka količini energije iz obnovljivih virov, ki jo ustvari. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | V predlogu je določeno leto 2040 kot rok za popolno skladnost, vmesni roki pa naj bi zagotovili napredek. |
| --- | --- |

2.6

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Čista voda je eden naših najdragocenejših virov, saj je odločilen za delovanje ekosistemov in naše družbe ter za socialno-ekonomske dejavnosti. Kmetijstvo, proizvodnja energije in turizem so močno odvisni od dostopa do čiste vode. Združeni narodi v okviru ciljev trajnostnega razvoja prištevajo dostop do čiste vode in sanitarne ureditve k osnovnim človekovim potrebam za zdravje in dobro počutje (2). Toda sladka voda je zaradi vrste dejavnosti obremenjena, to breme pa naj bi se zaradi podnebnih sprememb še povečevalo. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Direktiva o čiščenju komunalnih odpadnih voda je ključni del zakonodaje EU, namen katere je zaščititi okolje pred škodljivimi vplivi neprečiščenih odpadnih voda. Od njenega sprejetja pred več kot 30 leti se je kakovost evropskih rek, jezer in morij močno izboljšala, vendar dve tretjini površinskih vodnih teles še vedno nista v dobrem stanju. Države članice EU so s finančnimi sredstvi EU vzpostavile kanalizacijske sisteme in čistilne naprave. Stopnja skladnosti z direktivo na njenem sedanjem področju uporabe je v vsej EU visoka, saj se zbere 98 % odpadne vode in 92 % tudi ustrezno očisti. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Sedanja revizija bi lahko posodobila direktivo, saj zajema še preostale vire neprečiščenih odpadnih voda in nova onesnaževala, izboljšuje pa tudi vidike energije in krožnega gospodarstva pri čiščenju odpadnih voda v skladu z zelenim dogovorom in digitalizacijo Evrope. EESO poziva evropske institucije, naj odpadne vode vključijo v širšo vizijo, začnejo vodo obravnavati kot prednostno nalogo in pripravijo evropski modri dogovor – korenito prizadevanje za predvidevanje potreb, ohranjanje vodnih virov in ustrezno obvladovanje povezanih izzivov s celovitim in usklajenim časovnim načrtom, v katerem so določeni ambiciozni cilji in ukrepi, povezani z opredeljenimi mejniki. EESO bo v letu 2023 pripravil konkretne predloge za evropski modri dogovor. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | V sektorju vode so potrebne velike naložbe. OECD ocenjuje, da morajo vse države članice razen Nemčije za vsaj 25 % povečati sredstva, da bodo izpolnile zahteve veljavne direktive (3). Ta ocena pa ne upošteva stroškov vzdrževanja kanalizacije. Zaradi novih pravil bodo potrebne dodatne naložbe, zato je nujno razširiti financiranje iz tarif za vodo in javnega proračuna, tako da se zajamejo tudi sektorji, ki prispevajo k onesnaževanju komunalnih odpadnih voda, da bo ostal dostop do vode in sanitarne oskrbe cenovno sprejemljiv za gospodinjstva. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Čiščenje odpadnih voda ima svojo ceno ter zahteva uporabo virov in energije. Onesnaževanje je treba v prvi vrsti obravnavati pri viru in to mora imeti prednost pred rešitvami na koncu verige. Zato bi morali politični ukrepi najprej čim bolj omejiti emisije škodljivih snovi v okolje in s tem stik družbe z njimi. Čiščenje komunalnih odpadnih voda je zadnji korak za zaščito sprejemnih voda in izpolnjevanje ciljev zakonodaje EU o vodah. EESO zato poziva k večji sinergiji s strategijami razvoja mest (urbano agendo EU, Ljubljanskim dogovorom, različnimi tematskimi partnerstvi itd.). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Več prizadevanj bi bilo treba usmeriti v spodbujanje krepitve vloge državljanov pri vprašanjih, povezanih z zbiranjem in čiščenjem komunalnih odpadnih voda ter ravnanjem z njimi. Splošno javnost bi bilo treba ne le obveščati o čiščenju odpadnih voda temveč tudi vključiti vanjo: v vseh državah članicah bi bilo treba vzpostaviti mehanizme, s katerimi bi državljani poročali o ugotovljenih pomanjkljivostih pri zbiranju in/ali čiščenju komunalnih odpadnih voda, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti nezakonitim industrijskim izpustom. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Evropa ima velik potencial, da postane vodilna pri zagotavljanju rešitev za sektor čiščenja odpadnih voda, od naprednih tehnologij čiščenja do energetskih rešitev. Razvoj sektorja odpadnih voda ponuja možnosti za inovacije in tehnologijo ter je priložnost za izvoz znanja in privabljanje mladih podjetnikov. |
| --- | --- |

3.7

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Komunalne odpadne vode so odsev družbe ter naših vzorcev proizvodnje in porabe. So kompleksna mešanica gospodinjskih izpustov, odtokov z ulic in iz stavb ter industrijskih in drugih negospodinjskih odpadnih vod, ki jo je treba ustrezno očistiti, da ne bo ogrožala človekovega zdravja in okolja ali vplivala na kakovost voda, namenjenih rekreaciji. Ena glavnih prednostnih nalog bi morali biti delovni pogoji ter zdravje in varnost delavcev, zaposlenih v sektorju komunalnih odpadnih voda. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Splošni cilj za leto 2040 z vmesnimi cilji določa jasno pot za čiščenje odpadnih voda za naslednji dve desetletji. Vendar premalo vemo o tveganjih, ki jih za vodne organizme predstavlja mešanica kemikalij v površinskih vodah, od katerih številne izvirajo iz proizvodov, ki jih uporabljamo v naših domovih. Poleg tega gradnja, vzdrževanje in delovanje naprav za zbiranje in čiščenje odpadnih voda povzročajo precejšnje finančne stroške in emisije toplogrednih plinov. Pregledi in ocene ključnih delov direktiv o čiščenju komunalnih odpadnih voda in o blatu iz čistilnih naprav so priložnost za posodobitev in izboljšanje skladnosti v celotnem sektorju ter pripomorejo k doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Vse večji vzrok za skrb v družbi je protimikrobna odpornost, žarišče njenega širjenja pa so komunalne odpadne vode, najsi bodo prečiščene ali ne (4). Protimikrobna odpornost se ne povečuje le zaradi prekomerne uporabe antibiotikov, temveč tudi zaradi drugih antimikrobičnih snovi, kot so fungicidi, protivirusna sredstva, sredstva proti parazitom ter nekatera razkužila in antiseptiki, vsi pa se uporabljajo v mestnem okolju, zlasti v bolnišnicah. Združeni narodi v svojem poročilu svarijo, da bo do leta 2050 zaradi okužb, odpornih proti antibiotikom, umrlo predvidoma 10 milijonov ljudi letno, če ne bodo sprejeti ukrepi, kot je omejevanje pretirane rabe antimikrobičnih snovi (5). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Odvajanje urbanih padavinskih voda je ena glavnih poti, po kateri strupena, biološko nerazgradljiva in nova onesnaževala vstopijo v vodne ekosisteme, med njimi pa so plastični odpadki, ogljikovodiki, detergenti, hormoni, topila, patogeni, pesticidi, težke kovine in proizvedeni nanomateriali (6). Mestni odtok se zaradi pomanjkljivega spremljanja kljub onesnaženosti pogosto obravnava kot čista deževnica in ni prečiščen pred izpustom v sprejemne vode. To resno ogroža ekosisteme. Opaža se na primer akutna smrtnost lososov, povezana s strupeno snovjo (6PPD-kinon) v avtomobilskih gumah (7). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Prelivi kanalizacij so žarišča mikroonesnaževal, protimikrobne odpornosti (8), mikroplastike in odpadkov, ki končajo v sprejemnih vodah. Ogrožajo okolje in zdravje ljudi ter tudi turizem, ki je odvisen od čistih vod, namenjenih rekreaciji. Breme deževnice za kanalizacijo je mogoče zmanjšati z uvedbo modro-zelenih rešitev, ki zadržujejo vodo in dopuščajo, da nato ponikne v tla; to so na primer zelene strehe, odstranitev neprepustnih površin in deževni vrtovi. To niso le stroškovno učinkovit načini zadrževanja deževnice, temveč imajo številne dodatne koristi za mestno krajino, saj na primer zmanjšujejo tveganje poplav in toplotnih otokov ter povečujejo biotsko raznovrstnost in dobro počutje v mestih. Prehod na učinkovitejše čiščenje odpadnih vod in krožno gospodarstvo zahteva spremembo regulativnih in institucionalnih pristopov, pa tudi načina, kako kot državljani dojemamo svojo individualno in skupinsko odgovornost do ravnanja z odpadnimi vodami. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO podpira uvedbo obveznih celovitih načrtov ravnanja s komunalnimi odpadnimi vodami s ciljem, da se zmanjšajo prelivi kanalizacije in onesnaževanje iz odvajanja urbanih padavinskih voda. Čeprav se uvajajo z dobrim namenom, pa bi lahko postali samo prazen okvir, saj sta vsebina in cilj (zmanjšanje prelivanja kombinirane kanalizacijske vode na 1 % toka ob suhem vremenu) le informativni. Ustrezno upravljanje deževnice je ključnega pomena ne le za preprečevanje onesnaževanja sprejemnih voda, temveč tudi za prilagoditev mest podnebnim spremembam, saj bodo tako močna deževja kot dolgotrajni vročinski valovi postali nekaj vsakdanjega glede na to, da so ekstremni vremenski dogodki in druge podnebne grožnje vse pogostejši in hujši po vsej Evropi. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Praksa kaže, da napredno čiščenje (t. i. kvartarno čiščenje) zmanjša breme številnih škodljivih snovi v sprejemnih vodah (9). Zato so dobrodošle nove zahteve, v skladu s katerimi je treba v velikih in izbranih srednje velikih napravah spremljati in odstranjevati mikroonesnaževala. Vendar je treba pozornost nameniti stroškom in učinkom, ki jih ima odstranjevanje s pomočjo različnih tehnik, kot sta ozonizacija in aktivno oglje. Ustrezno financiranje raziskav in razvoja novih tehnologij ter na ravni EU usklajenih shem izobraževanja za operativno osebje bo pomagalo preprečiti in odstranjevati nova onesnaževala. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Uvedba razširjene odgovornosti proizvajalca je velik napredek za načelo onesnaževalec plača in dobrodošel odziv na ugotovitev Evropskega računskega sodišča, da stroške onesnaževanja še vedno v veliki meri krijejo davkoplačevalci (10). Je tudi v skladu z vključevanjem načela onesnaževalec plača v okoljsko zakonodajo, s čimer se krepi sistem okoljske odgovornosti na ravni EU in bolje ščitijo sredstva EU pred tem, da bi se uporabila za financiranje projektov, ki bi jih sicer moral financirati onesnaževalec. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | V EU je še vedno problem evtrofikacija, saj prizadene več kot 30 % rek, jezer in obalnih voda ter 81 % morskih voda EU, v zadnjih desetih letih pa je bil dosežen le majhen napredek (11). Zato je dobro, da se določbe posodabljajo in usklajujejo, s čimer se bo zagotovilo, da bodo morale vse velike naprave do leta 2035 zmanjšati količino hranil, srednje velike naprave z izpustom na območjih, ranljivih za evtrofikacijo, pa bodo morale to uvesti do leta 2040. Čeprav so roki glede na izzive in njihovo premagovanje, naložbeno zmogljivost sektorja in življenjsko dobo obstoječe infrastrukture zelo ambiciozni, pa v številnih državah članicah že obstajajo takšne zahteve glede odstranjevanja hranil, zato EESO pozdravlja, da se bodo zdaj uskladile v celotni EU. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | V oceni direktive o čiščenju komunalnih odpadnih voda je bilo ugotovljeno, da majhne aglomeracije predstavljajo znaten delež preostalih virov neprečiščenih odpadnih voda in obremenjujejo vodna telesa (12). Seveda bi bilo dobro, če bi se prečistilo več odpadnih voda, vendar je predlog povezan s številnimi izzivi, saj polaganje novih kanalizacijskih cevi na redko poseljenih območjih predstavlja znaten strošek, zato je potrebna obsežna finančna podpora. Spodbujati je treba decentralizirane rešitve in dobro delujoče individualne sisteme. S suhimi (kompostnimi) stranišči se zmanjša poraba pitne vode za splakovanje in spodbuja krožno gospodarstvo z vračanjem človeških fekalij v prst brez zapletenih, dragih in energetsko intenzivnih sistemov zbiranja, črpanja in čiščenja. Svetovna zdravstvena organizacija je razvila tovrstne smernice za varno ponovno uporabo odpadnih voda, iztrebkov in sive vode (13). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Uhajanje iz kanalizacijskih cevi je pogosto prezrt in večinoma neprijavljen izvor neprečiščenih odpadnih voda, ki ogroža podtalnico. To lahko predstavlja znaten delež obremenitve okolja z onesnaževali iz komunalnih sistemov (14). Ta problem se bo s staranjem kanalizacijskega omrežja najverjetneje še zaostroval. Potrebna sta ustrezno spremljanje in količinska opredelitev uhajanja iz kanalizacije, kar bi bilo treba kot zahtevo tudi vključiti v direktivo. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Čiščenje odpadnih voda zahteva precejšnjo količino energije in lahko predstavlja znaten delež stroškov električne energije občin. Hkrati pa odpadne vode vsebujejo energijo v različnih oblikah, med drugim kemično, kinetično in termalno, ki bi jo bilo treba izkoriščati, da bi se zmanjšala odvisnost od fosilnih goriv v skladu s cilji EU. Dobro je, da direktiva obravnava energijsko učinkovitost s ciljem doseči energijsko nevtralnost v tem sektorju do leta 2040. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Sektor odpadnih voda ima velik potencial, da postane ustvarjalec virov. V EU že obstajajo čistilne naprave za odpadne vode, ki imajo pozitivno energijsko bilanco zaradi tehnologij za varčevanje z energijo in proizvodnje energije iz obnovljivih virov, npr. z anaerobno razgradnjo blata iz čistilnih naprav in uporabo pri tem nastalega bioplina (15). Potencial je tudi v dodatni uporabi površin čistilnih naprav za nameščanje sončnih elektrarn, kar je treba spodbujati. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Deset milijonov ljudi v EU še vedno nima dostopa do sanitarne oskrbe. Zato je dobrodošla zahteva v direktivi, da države članice ta dostop izboljšajo, še posebej za ranljive in marginalizirane skupine, med drugim z zagotavljanjem brezplačnih javnih stranišč do leta 2027. Vendar bi bilo treba to zahtevo okrepiti tako, da bi morale države članice že v zgodnjih fazah urbanističnega načrtovanja zagotoviti dostop do sanitarne oskrbe za vse ter upoštevati cenovno dostopnost in socialni vidik storitev oskrbe z vodo. Pri tem je treba upoštevati dolgo življenjsko dobo infrastrukture za zbiranje in čiščenje odpadnih voda ter zanjo značilno neprožnost pri prilagajanju ali posodabljanju. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Da bodo storitve oskrbe z vodo cenovno dostopne, je treba strogo omejiti izjeme od razširjene odgovornosti proizvajalca. Najbolje bi bilo, da bi se črtale izjeme za proizvode, ki se letno dajejo na trg v količinah, manjših od dveh ton, saj imajo nekatere snovi močne učinke tudi v majhnih količinah. V vsakem primeru bi bilo treba pojasniti, da se ti dve toni nanašata na trg EU in ne na nacionalno raven. Poleg tega je treba zagotoviti, da bo razširjena odgovornost proizvajalca veljala tudi za spletne trgovce. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Strošek čiščenja odpadnih voda predstavlja velik delež računov za vodo, pa vendar številni uporabniki vode ne poznajo storitev, ki se izvajajo na tem področju, in ne vedo, kako kakovostno je čiščenje odpadnih voda na njihovem območju. Zato je dobrodošla nova določba o obveščanju javnosti, saj bi zagotovila razširjanje najnovejših informacij o deležu prečiščenih (in neprečiščenih) odpadnih voda na posameznem območju ter o obremenitvi z onesnaževali, izpuščenimi iz komunalnih čistilnih naprav ter tudi iz prelivov kanalizacije in odvajanja urbanih padavinskih voda. |
| --- | --- |

4.16

V Bruslju, 22. februarja 2023

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Evropsko združenje za vodo (EWA): Water Manifesto, (Manifest o vodi).

1

Water Manifesto

(2)  Združeni narodi, cilji trajnostnega razvoja, cilj 6: vsem zagotoviti dostop do vode in sanitarne ureditve.

2

(3)  OECD: Financing Water Supply, Sanitation and Flood Protection (Financiranje oskrbe z vodo, sanitarne ureditve in zaščite pred poplavami).

3

Financing Water Supply, Sanitation and Flood Protection

(4)  UNEP: How drug-resistant pathogens in water could spark another pandemic (Na zdravila odporni patogeni v vodi bi lahko povzročili novo pandemijo).

4

How drug-resistant pathogens in water could spark another pandemic

(5)  UNEP: Environmental Dimensions of Antimicrobial Resistance (Okoljska razsežnost protimikrobne odpornosti).

5

Environmental Dimensions of Antimicrobial Resistance

(6)  Lapointe in drugi: Sustainable strategies to treat urban runoff needed (Potrebujemo trajnostne strategije za čiščenje odvajanja urbanih padavinskih voda), Nature Sustainability 5, 2022, str. 366-369.

6

Sustainable strategies to treat urban runoff needed

(7)  Tian in drugi, A ubiquitous tire rubber–derived chemical induces acute mortality in coho salmon (Vseprisotna kemikalija iz pnevmatik povzroča akutno smrtnost lososa vrste Oncorhynchus kisutch), Science, zvezek 371, 2021, str. 185–189.

7

A ubiquitous tire rubber–derived chemical induces acute mortality in coho salmon

(8)  EAWAG: Monitoring antibiotic resistance in wastewater (Spremljanje odpornosti proti antibiotikom v odpadnih vodah).

8

Monitoring antibiotic resistance in wastewater

(9)  Wilhelm in drugi: Does wastewater treatment plant upgrading with activated carbon result in an improvement of fish health? (Ali se zaradi posodabljanja čistilnih naprav z aktivnim ogljem izboljša zdravje rib?), Aquatic Toxicology, zvezek 192, 2017, str. 184-197.

9

Does wastewater treatment plant upgrading with activated carbon result in an improvement of fish health?

(10)  Evropsko računsko sodišče: Posebno poročilo 12/2021: Načelo „onesnaževalec plača“: nedosledna uporaba v različnih okoljskih politikah in ukrepih EU.

10

Posebno poročilo 12/2021: Načelo „onesnaževalec plača“: nedosledna uporaba v različnih okoljskih politikah in ukrepih EU

(11)  Evropska komisija: Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju Direktive Sveta 91/676/EGS.

11

Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju Direktive Sveta 91/676/EGS

(12)  Evropska komisija: Ocena Direktive Sveta 91/271/EGS (ni na voljo v slovenščini).

12

Ocena Direktive Sveta 91/271/EGS

(13)  Svetovna zdravstvena organizacija: Guidelines for the safe use of wastewater, excreta and greywater (Smernice za varno uporabo odpadnih voda, iztrebkov in sive vode).

13

Guidelines for the safe use of wastewater, excreta and greywater

(14)  Nguyen in Venohr: Harmonised assessment of nutrient pollution from urban systems including losses from sewer exfiltration: a case study in Germany (Usklajeno ocenjevanje onesnaženosti s hranilnimi snovmi iz komunalnih sistemov, vključno z uhajanjem iz kanalizacije: študija nemškega primera), Environmental Science and Pollution Research, zvezek 28, 2021.

14

Harmonised assessment of nutrient pollution from urban systems including losses from sewer exfiltration: a case study in Germany

(15)  Glej na primer Marselisborg WWTP – from wastewater plant to power plant (Čistilna naprava Marselisborg – od čistilne naprave do elektrarne).

15

Marselisborg WWTP – from wastewater plant to power plant

---

| 27.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/41

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike, Direktive 2006/118/ES o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem ter Direktive 2008/105/ES o okoljskih standardih kakovosti na področju vodne politike

(COM(2022) 540 final – 2022/0344 (COD))

(2023/C 146/07)

| Poročevalec: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |

Poročevalec:

Arnaud SCHWARTZ

| Zaprosili | Evropski parlament, 19. 1. 2023
  Svet, 24. 1. 2023 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 3. 2. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 22. 2. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 576 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 156/01/06 |

Zaprosili

Evropski parlament, 19. 1. 2023

Svet, 24. 1. 2023

Pravna podlaga

člen 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

3. 2. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

22. 2. 2023

Plenarno zasedanje št.

576

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

156/01/06

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) močno podpira predlog Evropske komisije, da se več ključnih onesnaževal vode doda na sezname prednostnih snovi, ki se bodo uporabljali za oceno kemijskega stanja v površinski in podzemni vodi v skladu z okvirno direktivo o vodah. Države članice bodo morale spremljati njihovo koncentracijo v vodi in skrbeti za to, da ne presega vrednosti, določenih v standardih kakovosti. Predlog zamuja več let in je dobrodošel poskus posodobitve ocene kemijskega stanja voda. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO poudarja, da je čista voda temeljnega pomena za našo družbo in okolje, pa tudi za socialno-ekonomske dejavnosti. Trden okvir za varstvo voda, osredotočen na zmanjšanje onesnaževanja pri viru, bo koristil ekosistemom, ljudem, ki vodo izkoriščajo za rekreativne dejavnosti, in industriji ter zagotovil čisto in cenovno dostopno pitno vodo. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Čeprav so s pobudo povezani stroški, na primer za čiščenje odpadnih voda, EESO poudarja, da jih koristi neonesnažene vode odtehtajo, saj se na primer prepreči izpostavljenost škodljivim kemikalijam in je potrebno manj napora pri doseganju standardov za pitno vodo. Spremenjeni vzorci uporabe škodljivih snovi, s katerimi bi zmanjšali njihovo koncentracijo v vodi, lahko prinesejo še druge koristi, kot je manjša izpostavljenost delavcev v agroživilskem sektorju škodljivim pesticidom. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Za zdravje in varnost na delovnem mestu bi bilo treba storiti več. EESO poziva k oblikovanju posebnih smernic za industrijske panoge, ki v proizvodnih procesih uporabljajo vodo v povezavi z različnimi snovmi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO priporoča državam članicam, naj si bolj prizadevajo za zbiranje, organizacijo in razlago podatkov o vodi ter potrebe po okoljskih podatkih uvrstijo med glavne prednostne naloge. Pomembno je zmanjšati zamude pri podatkih in zagotoviti posebne kazalnike v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Več kot 60 % evropskih voda še vedno ne dosega dobrega kemijskega stanja, kot je opredeljeno v okvirni direktivi o vodah (1). Pri tem pa to ni popolna slika te problematike, saj v oceno trenutno niso zajeti učinki zmesi kemikalij, do katerih lahko pride tudi, če koncentracija onesnaževal ne presega varnih okvirov. Vpliv zmesi na okolje in zdravje ljudi bi bilo treba temeljiteje ocenjevati in spremljati. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | V evropskih vodah so še vedno prisotni prepovedani pesticidi. EESO poudarja, da morajo v državah članicah, v katerih so bile ugotovljene presežne količine, ostati v veljavi ukrepi spremljanja, vključno z odpravo nezakonite uporabe in odstopanj, tudi če so bile te snovi umaknjene s seznama prednostnih snovi na ravni EU. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Voda je življenjsko pomemben vir, ki pa je vse bolj redek. Dve tretjini evropskih državljanov menita, da sta kakovost in/ali količina vode v njihovi državi resen problem (2). Te pomisleke je treba obravnavati čim prej, da bi poskrbeli za uspešno izvajanje cilja trajnostnega razvoja št. 6 „Vsem zagotoviti dostop do vode in sanitarne ureditve“ in preprečili prihodnje krize. Prednostna naloga držav članic bi morala biti olajšanje dostopa do ustreznih sredstev, opreme in človeških virov, konsolidacija nadzornih institucij in povečanje števila nadzornih inšpektorjev. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poziva evropske institucije, naj začnejo prednostno obravnavati vodo in pripravijo evropski modri dogovor – korenito prizadevanje za predvidevanje potreb, ohranjanje vodnih virov in ustrezno obvladovanje povezanih izzivov s celovitim in usklajenim časovnim načrtom, v katerem so določeni ambiciozni cilji in ukrepi, povezani z dogovorjenimi mejniki. EESO bo v letu 2023 pripravil konkretne predloge za evropski modri dogovor. |
| --- | --- |

1.9

2.   Ozadje

| 2.1 | Namen revizije seznamov onesnaževal površinskih in podzemnih voda, ki jih je Komisija predstavila v predlogu direktive o spremembi okvirne direktive o vodah, direktive o okoljskih standardih kakovosti in direktive o podzemnih vodah, je obravnavati dva glavna problema:






  — | seznami prednostnih snovi so nepopolni in zastareli ter ne zagotavljajo ustreznega varstva ekosistemov in zdravja ljudi pred tveganji zaradi onesnažene vode; |
| --- | --- | --- |

2.1

—

seznami prednostnih snovi so nepopolni in zastareli ter ne zagotavljajo ustreznega varstva ekosistemov in zdravja ljudi pred tveganji zaradi onesnažene vode;

| — | prevelike razlike v onesnaževalih in standardih kakovosti, določenih na nacionalni ravni. Sporočanje podatkov je težavno, saj ni prilagojeno današnji tehnologiji. Postopek za pregled seznamov prednostnih snovi je izjemno dolgotrajen. |
| --- | --- |

—

prevelike razlike v onesnaževalih in standardih kakovosti, določenih na nacionalni ravni. Sporočanje podatkov je težavno, saj ni prilagojeno današnji tehnologiji. Postopek za pregled seznamov prednostnih snovi je izjemno dolgotrajen.

| 2.2 | Za površinske vode se v reviziji predlaga, da se na seznam prednostnih snovi doda 24 posameznih snovi (pesticidov, farmacevtskih snovi in industrijskih kemikalij) ter skupina 24 per- in polifluoroalkilnih (PFAS) snovi ter da se spremeni okoljski standard kakovosti za 16 snovi, ki so že na seznamu, in odstranijo štiri snovi, ki ne predstavljajo več nevarnosti za celotno EU. Poleg tega se v skladu z določbami za podzemno vodo uvaja vrednost praga za pesticide. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Za podzemno vodo se predlaga, da se v Prilogo I k direktivi o podzemni vodi dodajo skupina 24 snovi PFAS, dva antibiotika in vrsta metabolitov pesticidov z vrednostmi praga za celotno EU. Uvaja se tudi vrednost praga za farmacevtske snovi. V Prilogo II k direktivi o podzemni vodi se doda ena farmacevtska snov, kar pomeni, da morajo države članice določiti vrednost praga na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komisija bo razvila metodologijo za spremljanje mikroplastike in antimikrobičnih rezistenčnih genov, da bi jih v prihodnosti uvrstila med onesnaževala. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Za izboljšanje spremljanja onesnaževal podzemne vode je pri tem spremljanju postala obvezna uporaba nadzornega seznama. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Standardi za onesnaževala, ki se določijo na ravni povodja, so bili usklajeni in bodo vključeni v oceno kemijskega stanja. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Države članice morajo dve leti spremljati estrogene snovi hkrati z običajnim kemijskim spremljanjem treh estrogenih snovi z uporabo metod, ki temeljijo na učinkih. Opredelitev okoljskega standarda kakovosti v okvirni direktivi o vodah se spremeni tako, da se vanj vključijo sprožitvene vrednosti na podlagi učinka, ki se uporabljajo za spremljanje, ki temelji na učinkih. |
| --- | --- |

2.7

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Več kot 20 let po sprejetju okvirne direktive o vodah je onesnaževanje vode v Evropi še vedno zelo velik problem in negativno vpliva na vodne organizme, izkoriščanje vode za rekreacijo in oskrbo s pitno vodo. Onesnaževanje vode je pomembno vprašanje tudi za kmetijstvo in industrijo. Kemijsko stanje dveh tretjin teles površinske vode in četrtine teles podzemne vode v Evropi še vedno ni dobro (3), pri čemer je v to oceno zajeta le majhna skupina onesnaževal, zato ne odraža celotnega obsega onesnaženja vode. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Onesnaževanje vode povzroča velike stroške družbi, pri čemer se zgolj stroški onesnaževanja s hranili ocenjujejo na 22 milijard EUR letno (4). Čeprav je načelo onesnaževalec plača zapisano v Pogodbah EU, se še vedno ne izvaja dobro, tako da stroške onesnaževanja v veliki meri krijejo davkoplačevalci (5). Izpostavljenost ljudi in okolja škodljivim snovem povzroča visoke stroške, sanacija in čiščenje onesnažene vode pa sta prav tako draga. Zato je treba vsa prizadevanja usmeriti v preprečevanje onesnaževanja pri viru. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Znano je, da kemični koktajli ogrožajo vodne organizme in zdravje ljudi, in pomanjkljivosti sedanjega okvira za spremljanje in poročanje so bile med ključnimi vprašanji, ki naj bi jih rešila sedanja revizija. Upoštevati bi bilo treba ugotovitve in priporočila znanstvene skupnosti, npr. v okviru projektov EU SOLUTIONS in NORMAN. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Seznam onesnaževal površinskih in podzemnih voda bi bilo treba pregledati na štiri oziroma šest let. Sedanja revizija je zapoznela, saj sta bili zadnji reviziji onesnaževal površinskih in podzemnih voda leta 2013 oziroma 2014. To pomeni, da bodo nove prednostne snovi vključene šele v oceno kemijskega stanja v okviru četrtega cikla načrtov upravljanja povodij s predlaganim datumom skladnosti leta 2033. Glede na slabo stanje kakovosti vode v Evropi in dejstvo, da predlagane snovi dokazano že zbujajo skrb v celotni EU, EESO odločno poziva k takojšnjemu sprejetju ukrepov za zmanjšanje koncentracije teh in drugih onesnaževal v vseh vodah EU. EU se mora hitreje odzivati na znanstvena spoznanja o onesnaževanju vode ter jih v praksi uporabiti v sodnih postopkih in pri oblikovanju rešitev. Nujen je tudi dostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah. Države članice in Evropska unija bi morale poskrbeti za učinkovite in hitrejše sodne in upravne postopke (6). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO podpira vključitev novih onesnaževal na seznam prednostnih snovi, ki jih je treba spremljati v površinskih in podzemnih vodah. V skladu s seznami morajo države članice ne le zmanjšati sproščanje teh snovi v okolje, ampak tudi sprejeti ukrepe v skladu z drugimi direktivami (7). Toda neposodobljeni ali preozki seznami omejujejo okoljske ukrepe. Poleg tega so se onesnaževala večinoma dodajala kot posamezne snovi, ne da bi se upoštevali učinki kemičnih zmesi. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO pozdravlja dejstvo, da so bile snovi PFAS dodane kot skupina 24 snovi z vrednostjo praga za skupino. Zadovoljen je tudi z uvedbo vrednosti praga za pesticide v površinskih vodah in vrednosti praga za farmacevtske snovi v podzemni vodi. Čeprav so nekatere od teh vrednosti pragov morda previsoke, da bi nudile zaščito, je to v skladu s cilji trajnostne strategije za kemikalije, namreč da se snovi urejajo kot skupina. Vendar bi bilo treba take vrednosti pragov razviti tudi za druge skupine snovi, vključno z bisfenoli, piretroidi in neonikotinoidi. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Pesticidi so lahko kljub prepovedi še naprej prisotni v okolju, kjer ogrožajo vodne organizme in zdravje ljudi, bodisi zaradi zakonskih izjem, nezakonite uporabe ali ker je snov težko razgradljiva. Velika večina pesticidov, odkritih v vodi v nekaterih državah članicah, ni dovoljenih, vključno z DDT, lindanom, atrazinom in endosulfanom (8). Nujno jih je treba nadalje spremljati in si prizadevati za zmanjšanje njihove prisotnosti. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Predlaga se tudi črtanje člena 16 okvirne direktive o vodah, ker je postal zastarel. Vendar to drži le delno, saj bi črtanje povzročilo razveljavitev 20-letnega roka za postopno odpravo onesnaževanja s prednostnimi nevarnimi snovmi. Obveznost postopne odprave, ki je eden glavnih ciljev okvirne direktive o vodah, je izvršljiva le, če ima jasen rok. Že v skladu z okvirno direktivo o vodah se komaj upošteva; manj ko bo konkretna, več organov se bo tej obveznosti poskušalo izogniti. To bi pomenilo resno poslabšanje. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Predlog se sklicuje na pristop „ena snov, ena ocena“ iz trajnostne strategije za kemikalije in dodeljuje osrednjo vlogo Evropski agenciji za kemikalije (ECHA), ki tako prevzema vrsto odgovornosti GD ENVI in Skupnega raziskovalnega središča pri opredeljevanju onesnaževal vode in z njimi povezanih standardov kakovosti. Glede na to, da se ECHA ukvarja predvsem s kemikalijami, ki jih ureja uredba o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), ki ne vključuje pesticidov in farmacevtskih snovi, EESO poziva agencijo, naj okrepi svoje (pravne in tehnične) zmogljivosti na področju farmacevtskih snovi in pesticidov, da bo lahko opravljala nove naloge. Prav tako priporoča, naj pri tem sodeluje s strokovnimi partnerji, tudi na regionalni ravni, npr. univerzami in njihovimi laboratoriji. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Več bi bilo treba storiti za zdravje in varnost na delovnem mestu, na primer v agroživilskem sektorju. V zvezi s tem EESO poziva k oblikovanju posebnih smernic za industrijske panoge, ki v proizvodnih procesih uporabljajo vodo v povezavi z različnimi snovmi. |
| --- | --- |

3.10

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO pozdravlja dejstvo, da se morajo podatki o spremljanju in ugotovljeno stanje dati na voljo Evropski agenciji za okolje in javnosti vsaj enkrat letno namesto vsakih šest let, kot je veljalo doslej. S tem bomo dobili bolj posodobljen vpogled v stanje evropskih voda in napredek pri doseganju cilja okvirne direktive o vodah. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO pozdravlja določbo o uporabi metod, ki temeljijo na učinkih, za spremljanje estrogenih snovi. To bo zajelo učinek vseh estrogenih snovi s podobnimi učinki in ne le treh estrogenih snovi, ki se spremljajo z običajnimi kemičnimi postopki. Vključitev sprožitvenih vrednosti v opredelitev okoljskega standarda kakovosti sicer odpira možnost, da se pri prihodnji oceni kemijskega stanja uvede spremljanje posledic zmesi, ki temelji na učinkih. Vendar bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za predložitev delegiranih aktov, s katerimi bi se zahtevalo nadaljnje spremljanje, ki temelji na učinkih. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Standardi kakovosti za glifosat so bili določeni pred objavo končnega mnenja Znanstvenega odbora za zdravstvena, okoljska in nastajajoča tveganja (SCHEER), brez kakršne koli navedbe, da bodo po predložitvi tega mnenja revidirani, kar pomeni, da se ne upošteva prispevek civilne družbe k posvetovanju SCHEER. Pri slednjem bi morali upoštevati tudi stališča civilne družbe (9) o tem končnem mnenju. Za to še ni prepozno, ker revizija standardov kakovosti okolja za glifosat še vedno poteka, kot jo zahteva okvirna direktiva o vodah. To bi moralo biti tudi podlaga za predlog Komisije za določitev vrednosti pragov za površinske vode. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO meni, da posamezni standardi kakovosti okolja za pesticide ne bi smeli biti višji od predlaganega parametra skupnih pesticidov (0,5 μg/l) (10). Zato se predlagani standardi kakovosti okolja za celinske površinske vode, ki se ne uporabljajo za odvzem pitne vode (86,7 μg/l), ne bi smeli uporabljati. Namesto tega EESO v skladu s previdnostnim pristopom priporoča, da se predlagani standard kakovosti okolja za površinske vode, ki se uporabljajo za odvzem pitne vode (0,1 μg/l) uporablja za vse celinske površinske vode. Standard kakovosti okolja za „druge površinske vode“ bi bilo treba zato spremeniti na 0,01 μg/l v skladu s prakso, da se za „druge površinske vode“ uporabljajo za eno stopnjo nižji pragovi vrednosti kot za „celinske površinske vode“. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Posamezna vrednost praga za pesticide v podzemnih vodah temelji na tem, kar je bilo mogoče analizirati z analitskimi tehnikami v devetdesetih letih (11). Zaradi tehničnega napredka je zdaj mogoče zaznati nižje koncentracije. Za površinske vode so za več pesticidov že določene nižje vrednosti pragov. EESO obžaluje, da Komisija pri pregledu onesnaževal površinskih in podzemnih voda ni pregledala tudi posameznih vrednosti pragov za pesticide. Za podtalnico se uporablja arbitrarna vrednost praga 0,1 μg/l za fitofarmacevtska sredstva, ki temelji na analitskih tehnikah. Zdaj so že na voljo izboljšane tehnike, s katerimi se pridobivajo znanstveni podatki za določanje vrednosti pragov na podlagi dejanskega tveganja, povezanega z različnimi snovmi. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Še vedno primanjkuje kazalnikov za spremljanje zdravja sistemov podzemnih voda, kot je temperatura, čeprav se v znanosti že namenjajo precejšnja sredstva za določitev ustreznih meril. EESO se sprašuje, zakaj Komisija v svoj predlog ni vključila takšnih ustreznih meril. Ta merila bi bilo treba v skladu z uvodno izjavo 20 in členom 4(5) direktive o podzemni vodi dodati v Prilogo I k tej direktivi. Izpolnjevati bi morala tudi zahteve v zvezi s podzemno vodo iz resolucije Evropskega parlamenta o izvajanju zakonodaje o vodah (17. december 2020). |
| --- | --- |

4.6

V Bruslju, 22. februarja 2023

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Evropska agencija za okolje, Poročilo št. 7/2018, European waters: Assessment of status and pressures 2018 (Evropske vode: ocena stanja in pritiskov 2018).

1

(2)  Evropsko združenje za vodo (EWA): Water Manifesto (Manifest o vodi).

2

(3)  Evropska agencija za okolje, Poročilo št. 9/2021: Drivers of and pressures arising from selected key water management challenges: A European overview (Dejavniki in pritiski, ki izhajajo iz izbranih ključnih izzivov gospodarjenja z vodo: evropski pregled).

3

(4)  Evropska komisija: Green taxation and other economic instruments – Internalising environmental costs to make the polluter pay (Okoljski davek in drugi ekonomski instrumenti: internalizacija okoljskih stroškov, da bi onesnaževalec plačal).

4

(5)  Evropsko računsko sodišče, Posebno poročilo 12/2021: Načelo „onesnaževalec plača“: nedosledna uporaba v različnih okoljskih politikah in ukrepih EU.

5

(6)  Mnenje EESO Uporaba Aarhuške konvencije – Dostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah (UL C 123, 9.4.2021, str. 66).

6

Uporaba Aarhuške konvencije – Dostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah

(7)  Če je ogroženo kemijsko stanje iz okvirne direktive o vodah, je treba na primer pregledati registracije iz uredbe o fitofarmacevtskih sredstvih.

7

(8)  PAN Europe in Ecologistas en Acción: Ríos hormonados: Contamination of Spanish Rivers with Pesticides (Onesnaženost španskih rek s pesticidi).

8

(9)  Joint NGO analysis of the Commission's proposal for a revised list of priority substances for surface and groundwater (Skupna analiza predloga Komisije za revidiran seznam prednostnih snovi za površinske in podzemne vode, ki jo je pripravila civilna družba).

9

(10)  COM(2022) 540 final, Priloga I.

10

(11)  Glej pripombe Evropske agencije za zdravila v Guideline on assessing the environmental and human health risks of veterinary medicinal products in groundwater (Smernice o ocenjevanju tveganj za okolje in zdravje ljudi, ki jih predstavljajo zdravila za uporabo v veterinarski medicini v podzemnih vodah) in Evropske agencije za okolje v ETC/ICM Report 1/2020: Pesticides in European rivers, lakes and groundwater – Data assessment (Poročilo ETC/ICM št. 1/2020: Pesticidi v evropskih rekah in podzemnih vodah – ocena podatkov).

11

---

| 27.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/46

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo

(COM(2022) 542 final — 2022/0347 (COD))

(2023/C 146/08)

| Poročevalec: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |

Poročevalec:

Kęstutis KUPŠYS

| Zaprosili | Evropski parlament, 19. 1. 2023
  Svet, 24. 1. 2023 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 192(1) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 3. 2. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 22. 2. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 576 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 145/9/12 |

Zaprosili

Evropski parlament, 19. 1. 2023

Svet, 24. 1. 2023

Pravna podlaga

člen 192(1) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

3. 2. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

22. 2. 2023

Plenarno zasedanje št.

576

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

145/9/12

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Čist zrak je temeljna človekova pravica, zato Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) odločno podpira predlog o reviziji direktiv o kakovosti zunanjega zraka. Priporoča popolno uskladitev standardov EU glede kakovosti zraka (tudi za ozon v obliki mejnih vrednosti) s posodobljenimi globalnimi smernicami Svetovne zdravstvene organizacije o kakovosti zraka najpozneje do leta 2030 ter opredelitev trdnega podpornega okvira, ki bo temeljil na mejnih vrednostih, mehanizmih izvrševanja in jasnih pravilih upravljanja. Zmanjšanje onesnaženosti zraka v veliki meri pripomore k blaženju podnebnih sprememb, energetski varnosti in biotski raznovrstnosti ter povečuje odpornost prebivalstva na pandemije. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO pozdravlja pristop, v skladu s katerim se Komisija osredotoča na razmerje med stroški in koristmi, vendar obžaluje, da se namesto kar največje zaščite človeških življenj in zdravja ljudi kot najpomembnejši dejavnik pri tej reviziji upošteva prav to razmerje. Zato je bila med možnostmi politike izbrana „boljša“, in ne „popolna usklajenost“. Razen kar zadeva dušikov dioksid, se zdi, da je namen predloga uskladitev s smernicami Svetovne zdravstvene organizacije za leto 2005 in ne z najnovejšimi, ki so bile objavljene septembra 2021. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Standardi za čisti zrak tvorijo pravni okvir, zmanjšanje emisij pa je zajeto v drugih zakonodajnih svežnjih. EESO je prepričan, da bodo ambiciozno določene in pravočasno izvršene omejitve in pravila direktiv o kakovosti zraka skupaj z učinkovitimi sektorskimi ukrepi privedli do odločnih ukrepov na nacionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ukrepati bi morali tudi državljani, ki bi morali spoznati, kako so njihov življenjski slog, dejanja in potrošniški vzorci povezani s stopnjami onesnaženosti. Bolje obveščeni ljudje so bolj motivirani za ukrepanje, zato je lažje doseči dolgoročno spremembo vedenja. Zato EESO poziva k povečanju sredstev za projekte ljubiteljske znanosti, povezane z onesnaževanjem, v okviru programa Obzorje Evropa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Odbor odločno podpira pravico do odškodnine za osebe, ki so utrpele zdravstveno škodo zaradi onesnaženosti zraka, ter kazni za fizične in pravne osebe v državi članici, ki je kršila pravila. |
| --- | --- |

1.5

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Onesnaženost (zunanjega) zraka v EU je še vedno najpomembnejši okoljski dejavnik, ki vpliva na zdravje. Po ocenah naj bi vsako leto povzročila 300 000 prezgodnjih smrti (1). Svetovna zdravstvena organizacija navaja, da zaradi onesnaženosti zraka v mestih in na podeželju vsako leto prezgodaj umre 4,2 milijona ljudi po vsem svetu (2). Vzrok so kumulativni učinki onesnaženosti zraka na javno zdravje. Izpostavljenost drobnim trdnim delcem premera 2,5 mikrona ali manj (PM2,5) lahko na primer povzroči številne zdravstvene težave, vključno z boleznimi srca in ožilja, boleznimi dihal in rakom. Onesnaženost zraka škoduje tudi našemu okolju, saj povzroča zakisljevanje, evtrofikacijo in izgubo pridelka. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Preseganje mejnih vrednosti kakovosti zraka se zaznava v vsej EU (3), pri čemer so koncentracije precej višje od najnovejših priporočil Svetovne zdravstvene organizacije (4). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Direktivi o kakovosti zunanjega zraka (Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo in Direktiva 2004/107/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) o arzenu, kadmiju, živem srebru, niklju in policikličnih aromatskih ogljikovodikih v zunanjem zraku) določata pravila za obvladovanje onesnaženosti zraka in standarde EU za kakovost zunanjega zraka za dvanajst onesnaževal zraka: žveplov dioksid (SO2), dušikov dioksid (NO2)/dušikove okside (NOx), trdne delce (PM10 in PM2,5), ozon (O3), benzen (C6H6), svinec (Pb), ogljikov monoksid (CO), arzen (As), kadmij (Cd), nikelj (Ni) in benzo(a)piren (C20H12). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Rezultat preverjanja ustreznosti direktiv o kakovosti zunanjega zraka (7) je pokazal, da sta prispevali k zmanjšanju onesnaženosti zraka. V primerjavi z devetdesetimi leti prejšnjega stoletja se je število zgodnjih smrti zaradi onesnaženosti zraka zmanjšalo za 70 %. Kljub temu je zunanji zrak na naši celini še vedno preveč onesnažen, kar negativno vpliva na zdravje ljudi in na okolje. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | V Evropi so za zdravje ljudi najškodljivejša naslednja onesnaževala: PM2,5, NO2 in prizemni ozon. Evropska unija želi najpozneje do leta 2050 doseči ničelno onesnaževanje, kar bi potekalo v sinergiji s prizadevanji za podnebno nevtralnost. Medtem je namen sedanje revizije direktiv o kakovosti zunanjega zraka med drugim naslednji:






  — | uvedba strožjih standardov za kakovost zraka, ki bodo bolj usklajeni z novimi smernicami Svetovne zdravstvene organizacije; |
| --- | --- | --- |

2.5

—

uvedba strožjih standardov za kakovost zraka, ki bodo bolj usklajeni z novimi smernicami Svetovne zdravstvene organizacije;

| — | podpora pravici do čistega zraka in izboljšanje dostopa do pravnega varstva; |
| --- | --- |

—

podpora pravici do čistega zraka in izboljšanje dostopa do pravnega varstva;

| — | določitev učinkovitejših kazni in odškodninskih shem za kršitve pravil o kakovosti zraka; |
| --- | --- |

—

določitev učinkovitejših kazni in odškodninskih shem za kršitve pravil o kakovosti zraka;

| — | izboljšanje pravil o spremljanju in modeliranju kakovosti zraka za podporo preventivnim in ciljno usmerjenim ukrepom; |
| --- | --- |

—

izboljšanje pravil o spremljanju in modeliranju kakovosti zraka za podporo preventivnim in ciljno usmerjenim ukrepom;

| — | pojasnitev zahtev za opredelitev, sprejetje ter izvajanje zakonitih in učinkovitih načrtov za kakovost zraka, namenjenih preprečevanju kršitev zakonodaje in zagotavljanju odškodnin zanje; |
| --- | --- |

—

pojasnitev zahtev za opredelitev, sprejetje ter izvajanje zakonitih in učinkovitih načrtov za kakovost zraka, namenjenih preprečevanju kršitev zakonodaje in zagotavljanju odškodnin zanje;

| — | izboljšanje dostopa do javnih informacij in njihove kakovosti. |
| --- | --- |

—

izboljšanje dostopa do javnih informacij in njihove kakovosti.

3.   Splošne ugotovitve

Pot do ničelnega onesnaževanja

| 3.1 | Pravica do čistega zraka je mednarodno priznana temeljna človekova pravica (8), zato EESO odločno podpira predlog o reviziji direktiv o kakovosti zunanjega zraka. Pokazalo se je, da je zakonodaja EU o kakovosti zraka ključno in temeljno orodje, ki spodbuja zmanjšanje onesnaženosti zraka v EU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Stopnja usklajenosti standardov EU za kakovost zraka z najnovejšimi smernicami Svetovne zdravstvene organizacije je politična odločitev in je odvisna od ciljev na ravni držav in mest. Komisija je v svojem poročilu o oceni učinka (9) preučila in opisala tri scenarije (in politične možnosti, povezane z njimi). Pri izbiri med njimi gre za politično in ne izključno znanstveno odločitev. Glede na različne ravni ambicij so opredeljeni trije scenariji: popolna usklajenost (I-1), boljša usklajenost (I-2) in delna usklajenost (I-3). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO pozdravlja pristop, v skladu s katerim se je Komisija osredotočila na razmerje med stroški in koristmi, vendar obžaluje, da se namesto kar največje zaščite človeških življenj in zdravja ljudi kot najpomembnejši kazalnik pri tej reviziji upošteva prav to razmerje, kar pomeni izbiro politične možnosti I-2 oziroma boljšo usklajenost. Razen kar zadeva dušikov dioksid, je dejansko namen predloga uskladitev s smernicami Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2005 in ne z novimi, ki so bile objavljene leta 2021. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO poziva, naj se čim prej oceni napredek in pregledajo cilji, da bi standarde EU za kakovost zraka najpozneje do leta 2030 popolnoma uskladili s posodobljenimi smernicami Svetovne zdravstvene organizacije. Ob uskladitvi bi morali vzpostaviti trden podporni okvir, ki bo temeljil na mejnih vrednostih, mehanizmih izvrševanja in jasnih pravilih upravljanja. |
| --- | --- |

3.4

Omejitve sedanjega predloga

| 3.5 | Države članice žal večinoma še ne izpolnjujejo veljavnih standardov EU za kakovost zraka in ne ukrepajo učinkovito, da bi izboljšale kakovost zraka, kar dokazujejo številni odprti postopki za ugotavljanje kršitev. Zato se je pričakovalo, da se bo z revizijo na podlagi znanosti določila prava raven ambicij, ki bo spodbudila odločnejše pobude, in da se bodo izboljšala tudi pravila o izvajanju in izvrševanju, za boljšo pomoč in usmerjanje držav članic ter pristojnih organov. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO poziva, naj se odpravijo morebitne vrzeli v zakonodaji, ki se nanašajo na zdravje ljudi ter varstvo okolja. Člena 16 in 17 vsebujeta pravila za izvzetje zimskega posipanja ali zimskega soljenja cest ter naravnih virov onesnaževanja zraka iz obvezne skladnosti. EESO meni, da je ta pristop v nasprotju s cilji zakonodaje. Zaradi kombinacije naravnih virov in virov, ki jih povzroča človek, so učinki onesnaževal še večji. Če bi izvzeli naravne vire onesnaževanja zraka, bi še naprej ogrožali življenje ljudi. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Podobno morajo države članice v skladu s členom 29 določiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za fizične in pravne osebe, ki v državi članici kršijo ta pravila. To je korak v pravo smer, ki ga EESO odločno podpira, saj je delujoč sistem sankcij za obravnavanje nespoštovanja pravil izredno pomemben. Prav tako pomembne so določbe člena 28 o pravici do odškodnine za ljudi z zdravstvenimi težavami, ki so (tudi zgolj delno) posledica onesnaženosti zraka. EESO poziva, naj se vzpostavi jasna, strogo racionalna povezava med virom onesnaževanja in onesnaževalcem, kar omogoča ugotavljanje odgovornosti in naložitev ustrezne kazni. Prav tako poziva, naj se dodatno pojasnijo določbe o načrtih za kakovost zraka in pravnih sredstvih (vključno z denarnimi kaznimi), povezanih z neizpolnjevanjem standardov kakovosti zraka v rokih. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti ozonu. Po navedbah Evropske agencije za okolje vsako leto zaradi izpostavljenosti ozonu prezgodaj umre 24 000 ljudi (10). Ozon je onesnaževalo, ki ga primarni viri ne sproščajo neposredno. Ustvari se z vrsto kompleksnih reakcij v atmosferi, ki so posledica prenosa energije v molekule dušikovega dioksida, ko te absorbirajo svetlobo iz sončnega sevanja (11). Vplivi prizemnega (t. i. strupenega) ozona na zdravje so dobro znani. Nedavne epidemiološke raziskave so pokazale, da je izpostavljenost ozonu povezana z večjo umrljivostjo in obolevnostjo (12) ter resno škodo za naravo in pridelke. Za hitro zmanjšanje emisij predhodnikov ozona, kot je metan, še niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi, kljub nedavni objavi akcijskega načrta EU za metan v okviru zaveze glede zmanjšanja svetovnih emisij metana. EESO pozdravlja namero, da bi se pri reviziji direktive o nacionalnih obveznostih zmanjšanja emisij, ki bo leta 2025, preučila morebitna vključitev metana med regulirana onesnaževala. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Komisija v členu 13 predlaga, naj se uvedejo mejne vrednosti za skoraj vsa onesnaževala, za katera zdaj veljajo ciljne vrednosti, razen za ozon, ki je še vedno zajet le v ciljnih vrednostih. Izjema je utemeljena „zaradi kompleksnih značilnosti njegovega nastanka v ozračju, ki otežujejo nalogo ocenjevanja izvedljivosti izpolnjevanja strogih mejnih vrednosti“. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO meni, da takšne ciljne vrednosti ne bodo zadostna spodbuda za države članice in pristojne organe, da bi zmanjšali prizemni ozon, ki spada med tri najnevarnejša onesnaževala. Za zmanjšanje strupenega ozona je na voljo nekaj rešitev. Z zmanjšanjem predhodnikov ozona, kot so NO2, nemetanske hlapne organske spojine in emisije metana, bomo prispevali k zmanjšanju koncentracije ozona. Izboljšanje standardov za emisije vozil, zmanjšanje uporabe topil, barv ali škropilnic z visoko vsebnostjo hlapnih organskih spojin oziroma njihova prepoved ter učinkovito zmanjšanje emisij metana iz energije, odpadkov in kmetijstva (ki prispeva največji delež) so učinkoviti načini za posredno zmanjšanje prizemnega ozona. Ta znana orodja bi bilo treba v celoti izkoristi. EESO predlaga, naj se standardi EU glede ozona v obliki mejne vrednosti popolnoma uskladijo s smernicami Svetovne zdravstvene organizacije o kakovosti zraka iz leta 2021. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Predlog Komisije bi bilo treba pospremiti z uvedbo dodatnih lokacij spremljanja ultrafinih delcev, črnega ogljika in amoniaka. Predlagana gostota ne bo zadoščala za razvoj epidemioloških študij. Merilna mesta je treba načrtovati tako, da njihovi podatki zadostujejo za ustrezno obveščanje lokalnih zdravstvenih organov o tveganjih za zdravje, ki jih predstavlja lokalno onesnaževanje, vključno z novimi onesnaževali, ki povzročajo zaskrbljenost, zlasti kar zadeva ranljive skupine prebivalstva in močno onesnažena območja. |
| --- | --- |

3.11

Posebni sektorski ukrepi

| 3.12 | V zvezi s členom 10 predloga Odbor predlaga, da vsaka država članica vzpostavi vsaj eno kombinirano mesto spremljanja v neizpostavljenem mestnem okolju za vsako mesto z več kot 250 000 prebivalci. Države članice, ki nimajo mest z več kot 250 000 prebivalci, naj vzpostavijo vsaj eno takšno mesto spremljanja v neizpostavljenem mestnem okolju. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Svetovna zdravstvena organizacija poleg povsem zdravstvenih smernic priporoča zaščito narave, ohranjanje čistega zraka in naložbe v čisto energijo za hiter in zdrav energetski prehod, ki bo prinesel tudi posredne koristi v boju proti podnebnim spremembam. Priporoča tudi gradnjo zdravih mest, ki bodo prijetna za življenje: spodbujanje čiste in aktivne mobilnosti, kot so javni promet, kolesarjenje in hoja; prenehanje subvencioniranja fosilnih goriv, ki onesnažujejo zrak, z davkoplačevalskim denarjem ter spodbujanje zdravega načina prehranjevanja. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Na teh ukrepih bi moralo temeljiti tudi sprejemanje odločitev na evropski ravni. Evropski zeleni dogovor in ustrezne pobude, ki so tako obsežne, kot je sveženj „Pripravljeni na 55“ ali REPowerEU, bi bilo treba sprejeti in izvajati ob upoštevanju varovanja javnega zdravja in varstva okolja (13). Poleg tega morajo prispevati k blaženju podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ter zagotavljanju oskrbe z energijo, pa tudi h geopolitičnim vidikom. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Zato EESO meni, da je predlog mogoče dodatno izboljšati. Predlog Komisije ima očitno pomanjkljivost, da upošteva le, kar je mogoče danes tehnično količinsko opredeliti. Učinki ukrepov politike temeljijo na največjem tehnično izvedljivem zmanjšanju, pri čemer je potencial prenizko ocenjen že v osnovnem scenariju. Dodatna stroga sektorska zakonodaja (npr. v prometnem sektorju, sektorju ogrevanja gospodinjstev in agroživilskem sektorju) bi nedvomno prispevala k doseganju čistejšega zraka:






  — | regulacija vseh onesnaževal, ki škodijo zdravju ljudi, okolju in podnebju; |
| --- | --- | --- |

3.15

—

regulacija vseh onesnaževal, ki škodijo zdravju ljudi, okolju in podnebju;

| — | določitev strogih mejnih vrednosti emisij peči in kotlov v okviru revizije standardov za okoljsko primerne zasnove; |
| --- | --- |

—

določitev strogih mejnih vrednosti emisij peči in kotlov v okviru revizije standardov za okoljsko primerne zasnove;

| — | zagotavljanje, da bo tudi agroživilski sektor prispeval k doseganju ravni iz smernic Svetovne zdravstvene organizacije do leta 2030, zlasti glede zmanjšanja emisij amoniaka in metana; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje, da bo tudi agroživilski sektor prispeval k doseganju ravni iz smernic Svetovne zdravstvene organizacije do leta 2030, zlasti glede zmanjšanja emisij amoniaka in metana;

| — | spodbujanje javnega prometa in odvračanje od uporabe osebnih vozil; |
| --- | --- |

—

spodbujanje javnega prometa in odvračanje od uporabe osebnih vozil;

| — | zmanjšanje mejnih vrednosti emisij vozil EU na globalno najnižjo možno stopnjo (in čim zgodnejše ukrepanje) ter postopno opuščanje motorjev z notranjim zgorevanjem; |
| --- | --- |

—

zmanjšanje mejnih vrednosti emisij vozil EU na globalno najnižjo možno stopnjo (in čim zgodnejše ukrepanje) ter postopno opuščanje motorjev z notranjim zgorevanjem;

| — | izboljšanje preskušanja in homologacije vozil; |
| --- | --- |

—

izboljšanje preskušanja in homologacije vozil;

| — | spremljanje emisij na cesti, npr. s tehnologijo daljinskega zaznavanja; |
| --- | --- |

—

spremljanje emisij na cesti, npr. s tehnologijo daljinskega zaznavanja;

| — | uskladitev evropskega okvira (14) za območja z nizkimi emisijami/brez emisij in uvedba enotnega portala na ravni EU za preverjanje in registracijo vozil, ki vstopajo na taka območja. |
| --- | --- |

—

uskladitev evropskega okvira (14) za območja z nizkimi emisijami/brez emisij in uvedba enotnega portala na ravni EU za preverjanje in registracijo vozil, ki vstopajo na taka območja.

| 3.16 | Pravila o čistem zraku tvorijo pravni okvir, vendar zmanjšanje emisij spada v področje drugih zakonodajnih svežnjev. Po mnenju EESO je koncept območij z nizkimi emisijami/brez emisij odličen primer dobre prakse. V Bruslju na primer verjetno ne bi bilo območja z nizkimi emisijami, če ne bi bilo predpisov za izvrševanje ukrepov, namenjenih doseganju teh ciljev. Pozneje, ko bo vse več mest sprejelo tovrstne predpise, bo treba vodilne cilje posodobiti ob upoštevanju znanstvenih podatkov, da bi nenehno izboljševali kakovost zraka. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Z zgoraj opisanim postopkom bo ustvarjen uspešen krog ukrepov in posledic. Ambiciozno določene in pravočasno izvršene omejitve in pravila direktiv o kakovosti zraka bodo skupaj z učinkovitimi sektorskimi ukrepi privedli do sprejetja odločnih ukrepov na nacionalni in lokalni ravni. Tako bo lažje uresničiti ambiciozne cilje glede čistega zraka. EESO meni, da v oceni učinka in v predlogu niso v celoti upoštevane vse izvedljive možnosti te verige ukrepov. Če bi se možnost popolne usklajenosti (I-1) upoštevala v prvi fazi načrtovanja predloga, bi se morda izbrala kot najboljša možnost namesto manj ambiciozne boljše usklajenosti (I-2). |
| --- | --- |

3.17

Krepitev javne ozaveščenosti

| 3.18 | Čeprav se kakovost zraka od devetdesetih let prejšnjega stoletja izboljšuje, to vprašanje med evropskimi državljani še vedno vzbuja zaskrbljenost. Večina Evropejcev (več kot 80 %) meni, da so bolezni, kot so bolezni dihal, astma ter bolezni srca in ožilja, v njihovi državi resen problem, ki ga povzroča onesnaženost zraka (15). |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Čeprav večina Evropejcev meni, da niso dobro obveščeni (60 %), se je po mnenju skoraj polovice anketiranih kakovost zraka v zadnjih desetih letih poslabšala (47 %). Število ljudi, ki so izpostavljeni izjemno visokemu onesnaženju zraka, sicer stalno upada, vendar imajo tisti, ki so izpostavljeni, še vedno hude zdravstvene težave in ne občutijo bistvenega izboljšanja kakovosti zunanjega zraka. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Še vedno ni jasno, koliko bi bili državljani pripravljeni proaktivno storiti za posredno ali neposredno izboljšanje kakovosti zunanjega zraka. Vendar ima ozaveščanje dvojni učinek. |
| --- | --- |

3.20

| 3.20.1 | Prvič, Evropejci bi morali spoznati, kako so njihov življenjski slog, dejanja in potrošniški vzorci povezani s stopnjo onesnaženosti. Posledično bi javnost bolje sprejemala uvajanje političnih ukrepov, povezanih s spremembo vedenja. |
| --- | --- |

3.20.1

| 3.20.2 | Drugič, ti politični ukrepi bi bili veliko bolj učinkoviti in bi prinašali kumulativne rezultate, če bi državljani vedeli, kakšne rezultate imajo spremembe vedenja. Izboljšanje kakovosti zunanjega zraka je mogoče jasno videti s prostim očesom, zlasti v mestnem okolju, vendar lahko interaktivno in razumljivo predstavljeni znanstveni podatki olajšajo sklenitev kroga uspeha. Bolje obveščeni ljudje so bolj motivirani za ukrepanje, zato je lažje doseči dolgoročno spremembo vedenja. |
| --- | --- |

3.20.2

| 3.21 | Ljubiteljska znanost je odločilen dejavnik pri oblikovanju javnega mnenja o vseh vprašanjih, ki so povezana z onesnaževanjem in ki vplivajo na življenje državljanov. EESO poudarja uspeh pobud, kot je CurieuzeNeuzen (16), s katero se je v več belgijskih mestih spodbujala javna podpora za uvedbo območij z nizkimi emisijami, in poziva k povečanju financiranja v okviru programa Obzorje Evropa za projekte ljubiteljske znanosti, povezane z onesnaževanjem. |
| --- | --- |

3.21

4.   Posebne ugotovitve o vse bolj zaskrbljujočih onesnaževalih zraka

Ultrafini delci

| 4.1 | Ultrafini delci so delci s premerom 0,1 μm (100 nm) ali manj. Te delce povzročajo naravni ali antropogeni viri, kot so dejavnosti zgorevanja. Čeprav je vse več dokazov o njihovem vplivu na zdravje, sedanji direktivi o kakovosti zunanjega zraka teh onesnaževal ne urejata. EESO opaža vse večja prizadevanja, da bi dognanja o vplivu na zdravje prenesli v politična priporočila, vendar je treba o tem vprašanju zbrati dodatne informacije. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Zato EESO poziva, naj se v okviru programa Obzorje Evropa sprejmejo dodatni ciljno usmerjeni ukrepi za sistematično financiranje raziskav o ultrafinih delcih. Čeprav zanje ni posebnih kazalnikov, bi bilo morda dobro začeti kampanjo za ozaveščanje javnosti, da bi evropske državljane seznanili z novimi tveganji, ki so povezana s tem premalo poudarjenim razredom onesnaževal. |
| --- | --- |

4.2

Črni ogljik

| 4.3 | Črni ogljik so drobni delci, ki nastajajo z zgorevanjem fosilnih goriv ali biomase. Črni ogljik negativno vpliva na zdravje, saj povzroča bolezni srca ali dihal, poleg tega pa tudi pospešuje podnebne spremembe, saj je učinek globalnega segrevanja ene tone črnega ogljika 1 500-krat večji od ene tone CO2. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO je seznanjen s sklici na študije, ki jih je navedla Svetovna zdravstvena organizacija (17) in v katerih je ugotovljeno, da stopnje izpostavljenosti črnemu ogljiku od 1,08 do 1,15 μg/m3 statistično pomembno vplivajo na zdravje. Vendar Svetovna zdravstvena organizacija teh stopenj ni vključila v svoja priporočila o dobri praksi. EESO meni, da to ne bi smel biti izgovor za neukrepanje v zvezi s črnim ogljikom. Sprejeti bi bilo treba tudi ukrepe za zmanjšanje ultrafinih delcev, kot so delci PM2,5 in PM10. Če bomo še tri ali pet let čakali na rezultate nekaterih raziskovalnih projektov, ki jih financira EU, ali na nadaljnje smernice Svetovne zdravstvene organizacije, bo to privedlo do več tisoč smrtnih žrtev, podnebna kriza pa se bo še pospešila. |
| --- | --- |

4.4

Amoniak

| 4.5 | Amoniak (NH3) je anorganska spojina dušika in vodika. Visoke stopnje amoniaka poškodujejo pljuča in povzročajo smrt. NH3 pomembno prispeva k presežnim stopnjam sekundarnih trdnih delcev, zaradi zakisljevanja in evtrofikacije pa povzroča tudi degradacijo okolja in škoduje biotski raznovrstnosti. Emisije amoniaka je mogoče zmanjšati v agroživilskem in prometnem sektorju ter sektorju uporabe topil in drugih proizvodov. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Svetovna zdravstvena organizacija ni izdala priporočil za koncentracijo amoniaka v zunanjem zraku v zvezi z vplivom na zdravje. Vendar je njegov vpliv na zdravje in okolje dobro dokumentiran (18), saj amoniak prispeva k tvorbi sekundarnih delcev PM2,5, za katere obstajajo smernice Svetovne zdravstvene organizacije o kakovosti zraka. Strokovnjaki so predlagali, naj se dolgoročna kritična stopnja za rastlinje (visoke rastline) določi pri 3 μg/m3. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Nedavni predlog o reviziji direktive o industrijskih emisijah (19), ki je ambicioznejši glede zmanjšanja industrijskih emisij in razširitve njenega področja uporabe na največje živinorejske kmetije v EU, lahko znatno prispeva k zmanjšanju emisij amoniaka, saj je kmetijstvo glavni vir emisij NH3, približno tri četrtine emisij v EU pa nastane pri ravnanju z gnojem v živinoreji (20). Vendar bi bilo treba direktivo o industrijskih emisijah izvajati sorazmerno in stroškovno učinkovito, da se prepreči dodatno povečanje proizvodnih stroškov v agroživilskem sektorju (21). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO meni, da je za preživetje, zdravje in dobro počutje posameznikov potreben tudi zanesljiv mehanizem podpore za ogrožene posameznike in sektorje, da bi bile praktične rešitve za emisije NH3, ki nastajajo v živinoreji, na voljo na terenu. Ta podpora bi morala vključevati financiranje znanega tehnološkega napredka in nadaljnjih raziskav. Na splošno bi bilo treba živinorejska podjetja spodbujati k uvajanju okolju in zdravju prijaznih sprememb, hkrati pa ohraniti kritično funkcijo oskrbe prebivalstva z blagom (22). |
| --- | --- |

4.8

V Bruslju, 22. februarja 2023

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Evropska agencija za okolje, Health impacts of air pollution in Europe (Vplivi onesnaženosti zraka na zdravje v Evropi).

1

Health impacts of air pollution in Europe

(2)  Svetovna zdravstvena organizacija, Ambient (outdoor) air pollution (Onesnaženost zunanjega zraka).

2

Ambient (outdoor) air pollution

(3)  Evropska agencija za okolje, Europe's air quality status 2022 (Stanje kakovosti zraka v Evropi v letu 2022).

3

Europe's air quality status 2022

(4)  Svetovna zdravstvena organizacija, Global air quality guidelines (Globalne smernice o kakovosti zraka).

4

Global air quality guidelines

(5)  Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (UL L 152, 11.6.2008, str. 1).

5

(6)  Direktiva 2004/107/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o arzenu, kadmiju, živem srebru, niklju in policikličnih aromatskih ogljikovodikih v zunanjem zraku (UL L 23, 26.1.2005, str. 3).

6

(7)  Komunikacijsko-informacijski center za uprave, podjetja in državljane (CIRCABC), Air Policy (Politika o zraku).

7

Air Policy

(8)  Resolucija Generalne skupščine Združenih narodov A/76/L.75 in NAT/824.

8

(9)  Evropska komisija, Kakovost zraka – revizija predpisov EU.

9

(10)  Evropska agencija za okolje, Health impacts of air pollution in Europe (Vplivi onesnaženosti zraka na zdravje v Evropi).

10

Health impacts of air pollution in Europe

(11)  Svetovna zdravstvena organizacija, Global air quality guidelines (Globalne smernice o kakovosti zraka).

11

Global air quality guidelines

(12)  Agencija ZDA za varstvo okolja, Health Effects of Ozone in the General Population (Vpliv ozona na zdravje prebivalstva).

12

Health Effects of Ozone in the General Population

(13)  Posebno pozornost bi bilo treba nameniti novemu standardu za emisije vozil Euro 7, saj je cestni promet še vedno glaven vzrok onesnaženosti zunanjega zraka v mestih. Na neizpolnjevanje pričakovanj glede Euro 7 je opozorilo več deležnikov (npr. Transport & Environment).

13

(14)  EESO je seznanjen, da strategija za trajnostno in pametno mobilnost (COM(2020) 789 final) vključuje zavezo Komisije, da bo pripravila posebno študijo o rešitvah, ki bodo omogočile učinkovitejše in uporabniku prijazne sheme omejevanja dostopa mestnim vozilom, ob upoštevanju načela subsidiarnosti.

14

(15)  Eurobarometer, Attitudes of Europeans towards Air Quality (Stališča Evropejcev o kakovosti zraka). V COM(2021) 44 final se upošteva povezava med rakom in onesnaževanjem. EESO meni, da je treba v prihodnje raziskave Eurobarometer dodati vprašanje o raku (ter sladkorni bolezni in demenci) kot posledici onesnaženosti zraka.

15

Attitudes of Europeans towards Air Quality

(16)  CurieuzeNeuzen in Vlaanderen. Podobne kampanje so organizirale skupine civilne družbe v Nemčiji, na Irskem, v Italiji, Litvi, na Poljskem, Slovaškem in v več drugih državah EU.

16

(17)  Programa Združenih narodov za okolje, Health effects of black carbon (Vpliv črnega ogljika na zdravje).

17

Health effects of black carbon

(18)  Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo, Towards Cleaner Air, Scientific Assessment Report 2016 (K čistejšemu zraku, poročilo o znanstveni oceni, 2016).

18

Towards Cleaner Air, Scientific Assessment Report 2016

(19)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

19

(20)  76,2 odstotka leta 2020 po podatkih iz nacionalne preglednice onesnaževal zraka.

20

(21)  Mnenje EESO o reviziji direktive o industrijskih emisijah in uredbe o Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal (UL C 443, 22.11.2022, str. 130).

21

(22)  Mnenje EESO o reviziji direktive o industrijskih emisijah in uredbe o Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal (UL C 443, 22.11.2022, str. 130).

22

---

| 27.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/53

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Sporočilo o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU

(COM(2022) 583 final)

(2023/C 146/09)

| Poročevalec: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Dominika BIEGON |

Poročevalec:

Krister ANDERSSON

Soporočevalka:

Dominika BIEGON

| Zaprosilo | Evropska komisija, 19. 12. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 1. 2. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 23. 2. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 576 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 202/3/7 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 19. 12. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

1. 2. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

23. 2. 2023

Plenarno zasedanje št.

576

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

202/3/7

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) toplo pozdravlja sporočilo, v katerem Komisija opisuje usmeritve za reformo okvira ekonomskega upravljanja. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO se strinja s Komisijo, da je potreben hiter dogovor pred proračunskimi postopki držav članic za leto 2024. Kot je poudarila Komisija, sta nujno potrebna močno usklajevanje proračunske in strukturne politike ter učinkovit ekonomski in fiskalni nadzor, ki bosta spodbujala vključujočo rast in pomagala Evropski centralni banki (ECB) pri doseganju dogovorjenih ciljev. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO se strinja s Komisijo, da so države članice v času ugodnih gospodarskih razmer uvedle premalo preudarnih politik (1), hkrati pa so fiskalna pravila v času gospodarske krize omejila fiskalni manevrski prostor v nekaterih državah članicah. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO priznava načrt Komisije za ohranitev referenčnih vrednosti. Merilo primanjkljaja v višini 3 % BDP ima politični učinek in učinek tržnega signala. EESO na splošno poudarja, da je treba s fiskalnimi strukturnimi načrti zagotoviti, da se delež javnega dolga v BDP zmanjša ali ostane na preudarni ravni. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO podpira predlog Komisije, da se togo pravilo 1/20 ne bi več uporabljalo, saj bi lahko preobremenilo visoko zadolžene države članice, kar bi negativno vplivalo na rast in samo vzdržnost dolga. Tudi vmesno štiriletno ocenjevalno obdobje kot izhodišče za fiskalne prilagoditve, ki se lahko po potrebi podaljša za tri dodatna leta, se zdi sorazmerno. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO pozdravlja osredotočenost Komisije na neto primarne odhodke kot glavni ocenjevalni parameter novega ekonomskega upravljanja. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO opozarja, da je fiskalna politika tipično področje parlamentarne politike, saj njene odločitve vplivajo na celotno strukturo državnih odhodkov in prihodkov. Pri uspehu reforme okvira je ključnega pomena odgovornost za proces. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO meni, da je premišljena reforma evropskega ekonomskega upravljanja nujna ter da je v interesu ljudi, podjetij in vlad. Zato je pomembno razviti nadaljnje ukrepe, ki bi jih lahko sprejeli za povečanje odgovornosti za pravila, s čimer bi zagotovili, da bodo vse vlade zavezane revidiranemu okviru. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Po mnenju EESO je najpomembnejše, da prihodnji zakonodajni predlogi vzpostavijo minimalne standarde nacionalnega parlamentarnega nadzora in vključenosti organizirane civilne družbe v zvezi s pripravo nacionalnih srednjeročnih fiskalno-strukturnih načrtov. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO poudarja, da so potrebna ustrezna pravila, ki bodo zagotavljala dosledno izvrševanje. V izjemnih primerih, ko se razmišlja o sankcijah, morajo biti te učinkovite in se izvajati na pregleden način. Pravila je treba uporabljati enako za vse države članice, da se ohrani verodostojnost. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO pozdravlja dejstvo, da sta večja kakovost in količina javnih naložb opredeljeni kot dejavnik, ki ga je treba upoštevati v procesu doseganja vzdržnosti dolga. Pozdravlja tudi podaljšanje prilagoditvene poti, ki se lahko odobri za največ tri leta. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Za dosego podnebnih ciljev EU je treba povsem prenoviti osnovni kapital ter povečati javne in zasebne naložbe. V preteklosti je EESO že pozval k ukrepom za odpravo ogromne naložbene vrzeli (2). EESO poudarja, da bodo morda potrebne nadaljnje pobude za mobilizacijo zadostnega zasebnega in javnega kapitala za zeleni prehod in socialno kohezijo. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Za zagotovitev preglednosti in olajšanje učinkovitega spremljanja izvajanja srednjeročnih fiskalno-strukturnih načrtov morajo države članice predložiti letna poročila o napredku in podrobno opisati stanje izvajanja reform in naložb. Ta poročila in ocene Komisije in Sveta, izvedene v okviru letnega nadzora, bi morali biti javno dostopni. |
| --- | --- |

1.13

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Evropska komisija v svojem sporočilu (3) določa splošna načela za reformiran okvir ekonomskega upravljanja EU. Namen pobude Komisije je okrepiti vzdržnost dolga ter spodbuditi trajnostno in vključujočo rast z naložbami in reformami, da bi izboljšali sedanji okvir. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Neto primarni odhodki, kar pomeni odhodke pod vladnim nadzorom, bodo glavni kazalnik, ki ga bo upoštevala Komisija. Neto primarni odhodki bodo tudi osnova za določanje fiskalne prilagoditvene poti in izvajanje letnega finančnega nadzora, da bi se poenostavila sedanja pravila. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Poleg tega bo Komisija razvila referenčno fiskalno prilagoditveno pot za vsako državo članico v štiriletnem obdobju na podlagi metodologije, vzpostavljene za analizo in oceno vzdržnosti dolga. Prilagoditvena pot bi morala zagotoviti, da se bodo deleži dolga držav članic s posebnimi izzivi v zvezi z dolgom zniževali, s čimer bi primanjkljaj ostal pod 3 % BDP, kot je določeno v pravilih Pogodbe. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komisija bo nenehno spremljala izvajanje načrtov in od držav članic zahtevala predložitev letnih poročil o napredku v zvezi z uporabo njihovih načrtov, da bi bila dejavnost spremljanja učinkovitejša in preglednejša. Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem bo ostal, medtem ko bo postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temelji na dolgu, okrepljen in sprožen, ko bo država članica z dolgom nad 60 % BDP odstopala od dogovorjenega poteka prilagoditve odhodkov. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Srednjeročni pristop, ki ga je sprejela Komisija, bo omogočil razlikovanje med državami članicami glede na izzive, ki jih imajo v zvezi z vzdržnostjo dolga. Glede na obremenitev držav članic z visokim dolgom se bo sedanje merilo za zmanjšanje deleža dolga (tako imenovano pravilo 1/20) nadomestilo z nadzorom, ki bo bolj temeljil na tveganju, da bi preprečili negativne posledice za rast in samo vzdržnost dolga. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komisija namerava okrepiti mehanizme izvrševanja kot nujen dodatek nadzoru na podlagi tveganja. Orodja izvrševanja bodo vključevala: i) učinkovite finančne sankcije, katerih uporaba bo z znižanjem njihovega zneska olajšana in realnejša; ii) sankcije v zvezi z ugledom v primeru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem ali drugih odstopanj; iii) makroekonomsko pogojenost za financiranje EU. |
| --- | --- |

2.6

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO toplo pozdravlja sporočilo, v katerem Komisija opisuje usmeritve za reformo okvira ekonomskega upravljanja. Obenem ugotavlja, da je treba opredeliti še veliko podrobnosti, tako da je mogoča le predhodna ocena. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO se strinja s Komisijo, da je potreben hiter dogovor pred proračunskimi postopki držav članic za leto 2024. Kot je poudarila Komisija, sta nujno potrebna močno usklajevanje proračunske in strukturne politike ter učinkovit ekonomski in fiskalni nadzor, ki bosta spodbujala vključujočo rast in zmanjševala socialna in ekonomska neravnotežja, in sicer usklajeno z ukrepanjem Evropske centralne banke (ECB) pri doseganju dogovorjenih ciljev. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO ceni celovit pristop Komisije, osredotočen na nacionalne srednjeročne fiskalno-strukturne načrte, ki zajemajo fiskalne, reformne in naložbene cilje na enem mestu. Takšni načrti dajejo državam članicam več prožnosti na pravičen način in znotraj okvira, ki temelji na tveganju, ocenjenem v vmesnem obdobju. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO podpira ambicioznost in ključne elemente pobude Komisije, namenjene izboljšanju nacionalne odgovornosti, poenostavitvi okvira in premiku k večji srednjeročni osredotočenosti v povezavi z odločnejšim in skladnejšim izvrševanjem (4). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO se strinja s Komisijo, da so države članice v času ugodnih gospodarskih razmer uvedle premalo preudarnih politik (5), hkrati pa so fiskalna pravila v času gospodarske krize omejila fiskalni manevrski prostor v nekaterih državah članicah. Ugotavlja, da bi morala biti leta s pozitivno rastjo povezana z zmanjšanjem deleža javnega dolga v BDP, kar bi omogočilo uporabo fiskalne prožnosti v letih recesije. Fiskalna svoboda je potrebna, ko se države članice soočajo s stagnacijo ali globoko recesijo. EESO meni, da je predlog Komisije korak v pravo smer, ki bo državam članicam v prihodnosti omogočal izvajanje verodostojnih proticikličnih politik. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO priznava načrt Komisije za ohranitev referenčnih vrednosti, saj imajo jasni številčni cilji politični učinek in učinek tržnega signala. Prag primanjkljaja v višini 3 % BDP je dejansko trdno določen v Pogodbi, je dobro znan in se enotno uporablja za vse države EU. EESO se strinja s Komisijo, da morajo fiskalno-strukturni načrti zagotoviti, da se delež javnega dolga v BDP zmanjša ali ostane na preudarni ravni. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Po mnenju EESO bodo morda potrebna kratkoročna odstopanja od mejne vrednosti, da se zadosti ogromnim sedanjim naložbenim potrebam, povezanim z zelenim in digitalnim prehodom, ali da se omogoči prilagoditvena pot, ki ne bo ogrožala rasti. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO meni, da je srednjeročni okvir, ki ga je predstavila Komisija, razumen in da se lahko pri njem razlikuje med zelo različnimi ravnmi dolga držav članic, kar omogoča modularne pristope, usmerjene v heterogene nacionalne razmere, saj je lahko delež javnega dolga v BDP tako pod 60 % kot nad 150 %. V zvezi s tem podpira predlog Komisije, da se togo pravilo 1/20 ne uporablja več, saj bi lahko preobremenilo visoko zadolžene države članice, kar bi negativno vplivalo na rast in samo vzdržnost dolga. Tudi vmesno štiriletno ocenjevalno obdobje kot izhodišče za fiskalne prilagoditve, ki se lahko po potrebi podaljša za tri dodatna leta, se zdi sorazmerno glede na sedanje in pričakovane gospodarske in mednarodne razmere. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO pozdravlja osredotočenost Komisije na neto primarne odhodke kot glavni ocenjevalni parameter novega ekonomskega upravljanja. V zvezi s tem poziva, naj nacionalni srednjeročni fiskalno-strukturni načrti zajemajo ciljno usmerjene, strateške in dobro zasnovane javne naložbe v skladu s prednostnimi nalogami EU. Takšne naložbe bi morale predstavljati večji delež državne porabe ter spodbujati vključujočo in trajnostno rast. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO se strinja s Komisijo, da je treba izboljšati kakovost javne porabe. Na nacionalni ravni je treba dati prednost reformam in naložbam, ki spodbujajo rast, hkrati pa si prizadevati za verodostojno zmanjševanje dolga po pandemiji in v času mednarodnih napetosti. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO podpira predlog Komisije, da so potrebne trdne odstopne klavzule za obravnavanje izrednih razmer, ko se potrjene prilagoditvene poti realno ni mogoče držati. Strogo upoštevanje dogovorjenega večletnega poteka prilagoditve neto primarnih odhodkov bi omogočilo, da bi bila fiskalna politika proticiklična, kar bi pomenilo zmanjševanje deleža javnega dolga v BDP v času ugodnih gospodarskih razmer in omogočilo potreben odziv politike v času neugodnih gospodarskih razmer (6), da bi lahko zaščitili najranljivejše. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO opozarja, da je fiskalna politika tipično področje parlamentarne politike, saj njene odločitve vplivajo na celotno strukturo državnih odhodkov in prihodkov. Pri uspehu reforme okvira je ključnega pomena odgovornost za proces. Po mnenju EESO je najpomembnejše, da prihodnji zakonodajni predlogi vzpostavijo minimalne standarde nacionalnega parlamentarnega nadzora in vključenosti organizirane civilne družbe v zvezi s pripravo nacionalnih srednjeročnih fiskalno-strukturnih načrtov. Parlamenti in organizirana civilna družba ter regionalne in lokalne oblasti bi morali biti učinkovito vključeni, saj bo odgovornost za srednjeročne načrte fiskalno-strukturnih reform močna le, če bodo ustrezno vključeni vsi ustrezni deležniki (7). Nacionalni parlamenti bi morali nadzirati vlade pri izvajanju njihovih fiskalnih in reformnih politik. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | V primeru zamenjave vlade morajo biti možne spremembe srednjeročnih strukturnih načrtov, če dolgoročna stabilnost ni ogrožena. Če vlade uvedejo nove diskrecijske ukrepe v zvezi s prihodki, hkrati pa ohranijo splošno vzdržnost dolga, bi moral biti možen popravek poteka prilagoditve odhodkov brez ponovitve celotnega postopka potrjevanja strukturno-fiskalnih načrtov. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESO ugotavlja, da bi imela Komisija več vpliva na fiskalno politiko držav članic, če bi se njeni predlogi izvajali (8). Hkrati bi postala priporočila za posamezne države bolj zavezujoča, saj bi neizvajanje lahko povzročilo zmanjšanje financiranja EU in bolj restriktivno prilagoditveno pot. Prav tako bi se povečal pomen evropskega semestra. Zato je pomembno okrepiti sodelovanje nacionalnih parlamentov in organizacij civilne družbe, da se poveča odgovornost za sistem, ki temelji na pravilih. Funkcija nadzora in pregleda, ki jo ima Evropski parlament, je pomembna, zlasti za izvrševanje in popravljalne ukrepe. Obenem je treba spoštovati načelo subsidiarnosti in delitev pristojnosti iz Pogodb. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESO podpira pobudo Komisije za povečanje učinkovitosti mehanizmov izvrševanja, povezanih s financami in ugledom, v primeru odstopanj. Glede na večjo prožnost, ki bi jo imele države članice pri izvajanju svojih fiskalnih, naložbenih in strukturnih reform v okviru nacionalnih fiskalno-strukturnih načrtov, bi bilo treba v primeru neskladnosti veljavna pravila učinkovito izvrševati. Tako bi spodbudili pravočasno konsolidacijo javnih financ, zaradi česar bi dolg postal bolj vzdržen. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESO poudarja, da so potrebna ustrezna pravila, ki bodo zagotavljala dosledno izvrševanje. V izjemnih primerih, ko se razmišlja o sankcijah, morajo biti te učinkovite in se izvajati na pregleden način. Pravila je treba uporabljati enako za vse države članice, da se ohrani verodostojnost. Morebitne socialne posledice in učinki na razvoj vzdržnosti dolga bi morali biti del analize izvrševanja. |
| --- | --- |

3.16

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO poudarja, da so potrebna jasna in pregledna pravila za izračun primarnih odhodkov, saj naj bi načrti neto primarnih odhodkov postali glavni parameter ocenjevanja. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov in odhodki za ciklično brezposelnost morajo biti zato objektivno in jasno opredeljeni in vse države članice morajo o njih soglašati. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Čeprav je izključitev odhodkov za ciklično brezposelnost v načrtih odhodkov razumljiva, državam članicam ne sme preprečiti, da bi obravnavale morebitno potrebo po izboljšanju delovanja trga dela za zmanjšanje strukturne brezposelnosti, saj lahko takšni stroški, tudi če niso izključeni, srednjeročno močno prispevajo k višji rasti in zaposlovanju, s tem pa izboljšajo vzdržnost dolga. Hkrati je treba spodbujati dobre srednjeročne delovne pogoje. Pravila morajo biti jasna in trdna, tako da države članice ne bodo uporabljale nobene oblike t. i. kreativnega računovodstva. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO pozdravlja dejstvo, da sta večja kakovost in količina javnih naložb opredeljeni kot dejavnik, ki ga je treba upoštevati v procesu doseganja vzdržnosti dolga. Prav tako pozdravlja podaljšanje prilagoditvene poti, ki se lahko odobri za največ tri leta, če države članice svoje načrte podprejo z nizom reform in naložb, ki podpirajo vzdržnost dolga in trajnostno rast. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Za dosego podnebnih ciljev EU je treba povsem prenoviti osnovni kapital ter povečati javne in zasebne naložbe. V preteklosti je EESO pozival k uvedbi zlatega pravila za javne naložbe, da bi zapolnili ogromne naložbene vrzeli. To v predlog Komisije ni vključeno. Predlog vključuje pomembne elemente za krepitev javnih naložb, ni pa mogoče dejansko količinsko opredeliti javnih naložb, ki bodo ustvarjene, saj bo veliko odvisno od pogajanj med Komisijo in državami članicami o fiskalno-strukturnih načrtih. Zato EESO poudarja, da bodo morda potrebne nadaljnje pobude za mobilizacijo zadostnega zasebnega in javnega kapitala za zeleni prehod in socialno kohezijo. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Zaradi pristopa na podlagi tveganja, ki ga predlaga Evropska komisija, bo analiza vzdržnosti dolga v prihodnjem okviru ekonomskega upravljanja EU postala ključna. EESO poudarja, da je določanje podrobnih parametrov analize vzdržnosti dolga, vključno s tem, ali so tveganja, povezana s podnebjem, vključena v analizo, zelo politično vprašanje in bi bilo treba o njem temeljito razpravljati s pristojnimi deležniki. O končnih parametrih analize vzdržnosti dolga je treba odločati na demokratičen in pregleden način. Neodvisne fiskalne institucije bi lahko imele pomembno vlogo pri ocenjevanju ustreznosti temeljnih predpostavk s sodelovanjem v razpravi in dajanjem informacij nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Za zagotovitev preglednosti in olajšanje učinkovitega spremljanja izvajanja srednjeročnih fiskalno-strukturnih načrtov morajo države članice predložiti letna poročila o napredku in podrobno opisati stanje izvajanja reform in naložb. Ta poročila in ocene Komisije in Sveta, izvedene v okviru letnega nadzora, bi morali biti javno dostopni. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO meni, da je treba v postopku v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji predvideno večjo pozornost spremenljivkam, povezanim s tokovi, natančneje določiti in količinsko opredeliti v naslednjih korakih reforme ekonomskega upravljanja, tako da postane simetrična, operativna in pregledna. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO poudarja pomen vzpostavitve in razvoja ustreznega postopka za prvi pregled neravnotežij v poročilu o mehanizmu opozarjanja ter ugotovitev, ali obstajajo neravnotežja v poglobljenih pregledih. Priporočila je treba oceniti glede na evropska gonila rasti in njihov vpliv na gospodarski razvoj. Pomen potrebe po bolj v prihodnost usmerjenem nadzoru z namenom hitrega odkrivanja in obravnavanja nastajajočih neravnotežij je treba podrobno pojasniti. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESO poudarja pomen trdnih pravil, ki bodo lahko delovala v spreminjajočih se gospodarskih razmerah, ter potrebo po predanosti in odgovornosti držav članic. Da bi povečali naložbe in ravni produktivnosti po vsej EU, se z reformo fiskalnega okvira ne sme odlašati. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO meni, da je premišljena reforma evropskega ekonomskega upravljanja nujna ter da je v interesu ljudi, podjetij in vlad. Zato je pomembno razviti nadaljnje ukrepe, ki bi jih lahko sprejeli za povečanje odgovornosti za pravila, s čimer bi zagotovili, da bodo vse vlade zavezane revidiranemu okviru. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESO ugotavlja, da je treba številne postopke, predvidene v predlogu Komisije, podrobno razviti, zato z veseljem pričakuje, da bo v letu 2023 izrazil svoja mnenja in svetoval v zvezi s podrobnejšimi predlogi. |
| --- | --- |

4.11

V Bruslju, 23. februarja 2023

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 583 final, str. 3.

1

(2)  Mnenje EESO Ponovni razmislek o proračunskem okviru EU za trajnostno okrevanje in pravičen prehod (UL C 105, 4.3.2022, str. 11).

2

Ponovni razmislek o proračunskem okviru EU za trajnostno okrevanje in pravičen prehod

(3)  COM(2022) 583 final.

3

(4)  COM(2022) 583 final, str. 1.

4

(5)  COM(2022) 583 final, str. 3.

5

(6)  COM(2022) 583 final, str. 16.

6

(7)  EESO je seznanjen s kritikami glede slabe vključenosti civilne družbe v uredbo o mehanizmu za okrevanje in odpornost.

7

(8)  EESO priznava, da so za uspešnost monetarne unije potrebni nekateri fiskalni pogoji in stabilnost.

8

---

| 27.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/59

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki – Letni pregled trajnostne rasti 2023

(COM(2022) 780 final)

(2023/C 146/10)

| Glavni poročevalec: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Glavni poročevalec:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Zaprosilo | Evropska komisija, 19. 12. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 23. 2. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 576 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 196/2/4 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 19. 12. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

23. 2. 2023

Plenarno zasedanje št.

576

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

196/2/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja ključne prednostne naloge politike iz letnega pregleda trajnostne rasti 2023, namenjene uresničevanju štirih razsežnosti konkurenčne trajnostnosti. Glede na sedanje razmere in scenarije je jasno, da je treba kratkoročno podpreti ranljiva gospodinjstva, da bi jih zaščitili pred najhujšimi posledicami energetske krize, v Evropski uniji pa je treba še vedno na splošno spodbujati energijsko učinkovitost. EESO meni, da bi morali s srednje- in dolgoročnimi politikami pospešiti digitalni in zeleni prehod. Unija mora tudi uravnotežiti povpraševanje po oskrbi z energijo, hkrati pa ohraniti zaloge za zimo in se izogniti višjim stroškom. Bistveno je podpreti ukrepe, ki bodo povečali učinkovitost na vseh področjih. To je treba storiti ob ohranjanju celovitosti enotnega trga in zagotavljanju makroekonomske finančne stabilnosti ter skladnih fiskalnih in monetarnih politik. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO se zaveda, da bo v letu 2023 v ciklu evropskega semestra glavna pozornost namenjena učinkovitemu izvajanju načrtov za okrevanje in odpornost. Ti načrti bodo dali močan poudarek političnim agendam držav članic, ki morajo biti priložnost za spodbujanje njihovih gospodarstev. EESO pozdravlja prizadevanja Evropske komisije za organizacijo dialogov z državami članicami v začetku leta 2023. Ti lahko vključujejo poglobljeno razpravo med Komisijo in državami članicami, da bi vplivali na priporočila za posamezne države. Po mnenju EESO bodo dialogi spodbujali boljše izvajanje načrtov za okrevanje in odpornost ter pripomogli k temu, da bodo vsi pomisleki v priporočilih za posamezne države bolje obravnavani in opredeljeni. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO se močno zavzema za poštene delovne pogoje, učinkovito konkurenco in večje upoštevanje pomislekov civilne družbe, da bi izboljšali delovanje enotnega trga. To je še toliko bolj pomembno zaradi vojne in energetske krize. EESO podpira poziv k ukrepanju za okrepitev enotnega trga. Prepričan je, da nedavni pretresi poudarjajo pomen močnega usklajevanja trdnih fiskalnih politik in oblikovanja fiskalnih blažilnikov v času rasti, ki jih je mogoče uporabiti v času gospodarskega upada, hkrati pa je treba odpravljati pomanjkljivosti na socialnem področju, ki bi lahko srednjeročno ogrozile gospodarsko rast. Cilj fiskalnih politik mora biti doseganje preudarnega srednjeročnega fiskalnega položaja in zagotavljanje vzdržnosti javnih financ s postopno konsolidacijo ter naložbami in reformami, ki spodbujajo trajnostno rast. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO poziva k boljšemu usklajevanju med državami članicami in sprejetju pogumnih odločitev, ki bodo prinesle spodbude za preprečevanje energetske odvisnosti EU, zlasti od Rusije. Takšna odvisnost bi lahko ogrozila interese Unije in jo je treba odločno odpravljati. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poziva k zmernemu, realističnemu in uravnoteženemu pristopu k odpravljanju inflacije, da bi v iskanje rešitve, ki bo koristila celotni Uniji, vključili vse. Organi, pristojni za konkurenco, morajo biti nepopustljivi pri zagotavljanju preglednosti cen in biti pozorni na morebitne tržne nepopolnosti. Vlade morajo biti previdne in poskrbeti, da njihove izjave temeljijo na najboljših empiričnih analizah, ter se izogibati neutemeljenim kritikam gospodarskih akterjev, saj lahko te privedejo do sporov med državljani, podjetji in socialnimi partnerji. EESO meni, da je problem mogoče rešiti le s sodelovanjem vlad, podjetij in organizirane civilne družbe.
  EESO tudi meni, da se morajo države članice pri uporabi razpoložljivih finančnih in drugih javnih sredstev jasno in neutrudno osredotočati na učinkovitost in pravičnost, kar je ključnega pomena za pridobivanje novih in kakovostnih naložb. |
| --- | --- |

1.5

EESO tudi meni, da se morajo države članice pri uporabi razpoložljivih finančnih in drugih javnih sredstev jasno in neutrudno osredotočati na učinkovitost in pravičnost, kar je ključnega pomena za pridobivanje novih in kakovostnih naložb.

| 1.6 | EESO bo še naprej zagovarjal stališče, da morajo imeti posvetovanja z organizirano civilno družbo (socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe), Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti večjo vlogo v celotnem ciklu evropskega semestra, da bi okrepili prevzemanje odgovornosti zanj v samih državah. Meni, da bi bilo za proces semestra in izvajanje načrtov za okrevanje in odpornost koristno boljše in bolj organizirano sodelovanje organizacij, vključenih v EESO. Ko je govora o izvajanju politike, je potrebno nekoliko realizma. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO se tudi zaveda, da je treba vlagati v znanja in spretnosti ter industrijsko agendo, da bi resnično izkoristili obstoječe evropske prednosti, in sicer naložbe v inovacije in znanost, ki jih je treba uporabiti v korist državljanov. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poziva Komisijo, naj bolje komunicira z državljani. Močan, zanesljiv in skupen diskurz o izzivih in tem, kako se Unija mobilizira, da bi jih premagala, je bistven za državljane, z njim pa bi preprečili tudi nesporazume o evropskem projektu. Vlaganje v boljše komuniciranje (pri čemer EESO ne govori o oglaševanju) bi lahko povzročilo zanimivo spremembo retorike, uperjene proti evropskemu projektu, in bi moralo biti prednostna naloga. V tem smislu pozdravlja pobudo Komisije, da bo letos predstavila sporočilo o krepitvi socialnega dialoga v EU in predlog priporočila Sveta o vlogi socialnega dialoga na nacionalni ravni. Boljše komuniciranje in posvetovanje z organizirano civilno družbo sta bistvena in morata potekati hkrati. |
| --- | --- |

1.8

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Ni skrivnost, da Evropa preživlja najtežje obdobje zadnjih 70 let. Sooča se z več zapletenimi gospodarskimi in socialnimi izzivi zaradi ruske vojne agresije proti Ukrajini, ki še naprej izčrpava evropsko gospodarstvo, naraščajočih računov za energijo, visokih stopenj inflacije, nezadostne oskrbe, višjih ravni dolga in naraščajočih stroškov zadolževanja. Zato je čas za odločitve o prihodnosti enega najuspešnejših svetovnih projektov za družbeni, gospodarski in kulturni napredek. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela jesenski sveženj evropskega semestra 2023 in predlagala načine za skupno premagovanje omenjenih izzivov in dolgoročno krepitev naših gospodarstev z usklajevanjem ekonomskih, fiskalnih, delovnih in socialnih politik. Njen namen je zagotoviti ustrezno in cenovno dostopno oskrbo z energijo, ohraniti gospodarsko in finančno stabilnost, zaščititi ranljiva gospodinjstva in podjetja, spodbuditi rast in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest ter dokončati dvojni prehod. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V letnem pregledu trajnostne rasti 2023 so opisane prednostne naloge politike v prihodnjem letu in določena agenda za krepitev usklajevanja, da bi ublažili negativne učinke, obravnavali sedanje izzive ter povečali socialno in gospodarsko odpornost, hkrati pa spodbujali trajnostno in vključujočo rast v skladu s cilji OZN za trajnostni razvoj. Štiri prednostne naloge, namenjene doseganju konkurenčne trajnostnosti, so spodbujanje okoljske trajnostnosti, produktivnosti, pravičnosti in makroekonomske stabilnosti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Agenda gospodarske politike in politike zaposlovanja bi morala biti osredotočena na podporo državljanom in podjetjem pri soočanju z izzivi, ki jih prinaša povečanje stroškov energije in oskrbe z njo, hkrati pa na nadaljevanje prizadevanj za spodbujanje trajnostne rasti ter zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje socialne pravičnosti in gospodarske odpornosti. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | V skladu s tem načelom se predlogi za priporočila za posamezne države pričakujejo spomladi 2023, poročila o državah pa se bodo osredotočila na:






  — | jedrnat, vendar celovit pregled gospodarskega in socialnega razvoja ter izzivov, s katerimi se spoprijemajo države članice; |
| --- | --- | --- |

2.5

—

jedrnat, vendar celovit pregled gospodarskega in socialnega razvoja ter izzivov, s katerimi se spoprijemajo države članice;

| — | pregled izvajanja nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

—

pregled izvajanja nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost;

| — | nadaljevanje omejenega pristopa pri priporočilih za posamezne države. |
| --- | --- |

—

nadaljevanje omejenega pristopa pri priporočilih za posamezne države.

| 2.6 | Kar zadeva euroobmočje, je Komisija za leto 2023 opredelila pet priporočil:






  (a) | usklajevanje fiskalne politike; |
| --- | --- | --- |

2.6

(a)

usklajevanje fiskalne politike;

| (b) | ohranitev javnih naložb; |
| --- | --- |

(b)

ohranitev javnih naložb;

| (c) | spremljanje plačne in socialne politike; |
| --- | --- |

(c)

spremljanje plačne in socialne politike;

| (d) | izboljšanje poslovnega okolja; |
| --- | --- |

(d)

izboljšanje poslovnega okolja;

| (e) | ohranitev makrofinančne stabilnosti. |
| --- | --- |

(e)

ohranitev makrofinančne stabilnosti.

3.   Posebne ugotovitve

3.1   Evropski semester in sodelovanje organizirane civilne družbe

| 3.1.1 | Evropski semester je še vedno glavni in dobro uveljavljen okvir za učinkovitejše politike usklajevanja med državami članicami. Slednje se je obrestovalo, saj je bilo okrevanje EU po pandemiji COVID-19 najhitrejše od povojnega razcveta, naši trgi dela pa so se izkazali za odporne z rekordno visoko zaposlenostjo. EESO bo v okviru evropskega semestra in izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost (vključno z dodatnim sklopom REPowerEU) še naprej v središču procesa preobrazbe za doseganje konkurenčne trajnostnosti. V skladu s tem se bo še naprej zavzemal za večjo vlogo posvetovanja z organizacijami civilne družbe v celotnem ciklu evropskega semestra, da bi upoštevali različne interese v družbi in okrepili prevzemanje odgovornosti zanj v samih državah. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | EESO trenutno izvaja posvetovanje z organizacijami civilne družbe v državah članicah, da bi pridobil njihova priporočila v zvezi s tem (1). Zato pozdravlja pobudo Komisije, ki je julija 2022 napovedala (2), da bo letos predstavila sporočilo o krepitvi socialnega dialoga v EU in predlog priporočila Sveta o vlogi socialnega dialoga na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | EESO spodbuja Komisijo, naj razširi obstoječe forume v okviru evropskega semestra in jim zagotovi jasen okvir za obveščanje in vključevanje socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe v celotnem ciklu semestra, da bodo resnično postali pomembni akterji pri usklajevanju fiskalnih, ekonomskih in socialnih politik ter politik zaposlovanja na ravni EU. |
| --- | --- |

3.1.3

3.2   Geopolitična kriza – vojna v Ukrajini

| 3.2.1 | Posledice ruske invazije na Ukrajino povzročajo gospodarstvu in družbi EU številne nove gospodarske težave, ki vplivajo na njeno splošno gospodarsko in socialno stabilnost ter oskrbo z energijo. EU si mora še naprej prizadevati za konkurenčno trajnostnost ter odpornost družbe in gospodarstva. V bližnji prihodnosti so potrebni podporni ukrepi za ublažitev vpliva ruske agresije proti Ukrajini na Evropejce in podjetja EU, zlasti mala in srednja podjetja ter ljudi z nizkimi in srednjimi dohodki. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Najpomembnejši dejavnik je zlasti energetska kriza: skupaj z zelo visoko inflacijo bo dolgoročno imela velike posledice. V zvezi s tem EESO poudarja, da so potrebni takojšnji ukrepi, s katerimi bi preprečili, da bi se razmere kratkoročno in srednjeročno še poslabšale, hkrati pa pravično upravljali zeleni prehod. V številnih državah proizvodnja energije ni na enaki ravni kot njena poraba. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | EESO meni, da nekatere vlade še niso preučile možnosti povečanja proizvodnje in večjega izkoriščanja danih pogojev in virov, ki so na voljo v nekaterih državah, kot so sončna energija, energija valov in vetrna energija, saj še niso pripravile načrtov za proizvodnjo energije iz lastnih virov. Eden od razlogov za to sta prezapletena ali slabo zasnovana zakonodaja in čezmerna birokracija, ki še vedno obstajata v številnih državah članicah. To ne olajšuje proizvodnje zelene energije, kljub njenemu ogromnemu potencialu. Najti moramo pogum za potrebna skupna prizadevanja. Za to so potrebne naložbe, zlasti iz zasebnega sektorja. Vendar bodo imele tudi javne naložbe še naprej pomembno vlogo pri doseganju ciljev zelenega dogovora, pa tudi pri ohranjanju naše prihodnje blaginje in konkurenčnosti ter krepitvi strateške avtonomije EU. Ta vidik bi se moral odražati tudi v kohezijski politiki. |
| --- | --- |

3.2.3

3.3   Inflacija

| 3.3.1 | Visoka stopnja inflacije, ki jo je povzročila predvsem zelo hitra rast cen energije, zelo negativno vpliva na delavce in podjetja, finančno stabilnost, pariteto kupne moči ter gospodarsko in socialno stabilnost. Inflacija v svetu in v EU je zapleten pojav, tako v smislu izvora kot rešitev. Njeni najbolj neposredni in pomembni dejavniki so ozka grla v oskrbi med hitrim okrevanjem po recesiji, ki jo je povzročila pandemija, v okviru ekspanzivne denarne politike in v povezavi z energetsko krizo, ki jo je sprožila ruska invazija na Ukrajino. Inflacija vpliva na vse gospodarske akterje in družbene skupine, zlasti najšibkejše in najbolj prikrajšane. Delavci in potrošniki se soočajo z zmanjševanjem kupne moči, v številnih podjetjih pa z znižanjem profitne marže. Skokovito naraščajoči dobiček beležijo le špekulanti in nekateri gospodarski sektorji, kot je energetski. Za obvladovanje inflacije so države članice sprejele različne pristope, kot so podpora za preprečevanje zvišanja cen v živilskem sektorju in prizadevanja za ohranjanje ravnovesja plač, v kombinaciji z gospodarskimi politikami. Še zdaleč nismo dosegli svojih ciljev in rešitve, ki bi varovala gospodarsko in socialno blaginjo. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Organi, pristojni za konkurenco, morajo biti nepopustljivi pri zagotavljanju preglednosti cen in biti pozorni na morebitne tržne nepopolnosti. Vlade morajo biti previdne in poskrbeti, da njihove izjave temeljijo na najboljših empiričnih analizah, ter se izogibati neutemeljenim kritikam gospodarskih akterjev, saj lahko te privedejo do sporov med državljani, podjetji in socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Boj proti inflaciji mora biti glavna prednostna naloga evropske ekonomske politike, usklajene med institucijami EU in nacionalnimi vladami. Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke morajo pri zaostrovanju monetarnih politik upoštevati, da inflacijski proces ni posledica presežnega povpraševanja, in preprečiti, da bi njihove odločitve povzročile novo recesijo. EESO spodbuja ECB, naj zniža osnovno inflacijo, ne da bi pri tem ogrozila gospodarsko okrevanje EU. Zaradi navedenih tveganj bi morala ECB pri normalizaciji denarne politike ravnati previdno (3). EU in nacionalne vlade morajo sprejeti ukrepe za pomoč najbolj prikrajšanim skupinam prebivalstva in najbolj prizadetim podjetjem. Tristransko posvetovanje, socialni dialog in kolektivna pogajanja morajo postati ključni instrumenti za odpravljanje inflacijske krize s pravično delitvijo bremena in za oblikovanje ukrepov za njeno premagovanje v različnih gospodarskih sektorjih. EESO zato podpira ukrepe, kot je cenovna zavora za energijo, da bi ublažili inflacijske težnje. |
| --- | --- |

3.3.3

3.4   Okoljski cilji EU/energetska kriza

| 3.4.1 | EESO se še naprej zavzema za to, kar zagovarja že več mesecev, in sicer da kljub novim krizam ne smemo opustiti ciljev, ki smo si jih zastavili na ravni EU: razogljičenja in okoljske trajnostnosti. Okrepiti moramo podjetja in delavce ter opolnomočiti vse državljane, da se bodo lahko soočili s težavami in bomo lahko uresničili svoje dolgoročne okoljske cilje. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | EESO zato podpira ukrepe za usklajevanje cen energije, da bi ublažili inflacijske težnje. Nižje cene energije bi morale biti med prednostnimi nalogami ekonomske politike EU. EESO podpira omejitev cen električne energije in plina ter poudarja, da je v prejšnjih mnenjih in resolucijah pozval k nujni reformi sistema mejnih dražb na veleprodajnem trgu z električno energijo zaradi njegove inflacijske narave. Za dosego tega cilja so bistvene naložbe v zeleno energijo. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | EESO je pozdravil načrt REPowerEU, ki ga je predstavila Komisija, da bi EU postala neodvisna od oskrbe z ruskim plinom in nafto, ter se strinja s štiristebrnim pristopom, ki se osredotoča na varčevanje z energijo, diverzifikacijo uvoza plina, nadomestitev fosilnih goriv s pospeševanjem obnovljivih virov energije in finančne rešitve (4). Hkrati poziva, naj se zanesljivost oskrbe zajamči po čim bolj dostopnih stroških za potrošnike in industrijo. EESO poudarja, da je spreminjanje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost v državah članicah, da bi lahko predložile posebno poglavje REPowerEU, dodatna priložnost zanje, da se posvetujejo z organizirano civilno družbo in upoštevajo njena stališča. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | EESO poudarja, da bodo morda potrebne dodatne pobude, da se za zeleni prehod mobilizira dovolj zasebnega in javnega kapitala. Poleg tega meni, da mora biti prioriteta tudi boljše usklajevanje uporabe obstoječih finančnih sredstev. S komuniciranjem o tem vprašanju bi močno prispevali k mobilizaciji državljanov za dosego skupnega cilja. |
| --- | --- |

3.4.4

3.5   Socialna in gospodarska kriza/pomanjkanje znanj in spretnosti ter usposobljenih delavcev

| 3.5.1 | Čeprav je stopnja brezposelnosti v EU 6 %, se še vedno soočamo s težavami pri iskanju ljudi s potrebnimi znanji in spretnostmi za obnovo in odpornost našega gospodarstva ter doseganje naših ciljev dvojnega prehoda. V nekaterih državah vlada precejšnje pomanjkanje kvalificiranih delavcev za številna ključna delovna mesta, nenazadnje zato, ker številni mladi zapuščajo svoje države in iščejo delo drugod. Spodbujati je treba ključno usposabljanje, hkrati pa po usposabljanju izgubljamo velik delež kvalificiranih delavcev. Da bi okrepili strategijo samostojnosti EU, želimo v Evropi ponovno vzpostaviti nekatere proizvodne linije, vendar za delo v teh tovarnah v Evropi nimamo usposobljenih ljudi. Ta problem je treba stalno reševati. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | EESO poudarja, da je ustvarjanje visokokakovostnih delovnih mest eden od najboljših načinov za privabljanje visokokvalificiranih ljudi. Poleg tega zagotavljanje pravičnih plač, ki omogočajo preživetje, formalnih delovnih odnosov, s katerimi bi se izognili prekarnim delovnim pogojem, obsežnih programov izpopolnjevanja, odličnih zdravstvenih in varnostnih pogojev ter prizadevanje za uravnoteženo zastopanost spolov, skupaj z ustrezno socialno zaščito na nacionalni ravni, niso le cilji sami po sebi, temveč tudi podlaga za ugoden gospodarski in politični razvoj. EESO poleg tega poziva k odgovorni uporabi uravnoteženih politik in njihovega povezovanja (med javnimi in zasebnimi sistemi usposabljanja, da bi bolje izkoristili razpoložljiva finančna sredstva) v okviru usposabljanja in izpopolnjevanja. |
| --- | --- |

3.5.2

3.6   Javni in zasebni dolg in naložbe

| 3.6.1 | EU se sooča z nujno in vse večjo potrebo po javnih in zasebnih naložbah, da bi dosegli cilje zelenega dogovora in digitalne preobrazbe, pospešili energetski prehod in obvladali nove izzive strateške avtonomije. Po eni strani mora Unija preseči naložbeni primanjkljaj zadnjega desetletja, po drugi strani pa mora večina držav članic zmanjšati svoj javni primanjkljaj in dolg. To je treba storiti zelo uravnoteženo, vendar odločno. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | EESO hkrati meni, da je treba pred morebitnim izrednim povečanjem sredstev EU za javne naložbe in spodbujanje zasebnih naložb v celoti izkoristiti vsa sredstva, ki so na voljo v različnih programih – strukturnih in kohezijskih skladih, mehanizmu za okrevanje in odpornost, InvestEU itd. V ta namen bi bilo treba zagotoviti kar največjo prožnost pri njihovi uporabi – tako v smislu ciljev kot rokov za izvajanje –, ki pa mora biti združljiva s strogim spremljanjem pravilnosti njihovega izvajanja. EESO meni, da bi lahko bila zamisel o skupnih projektih med državami članicami zanimiva za spodbujanje naložb in strukturnih reform. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | EESO poudarja, da je treba napredovati pri dokončanju kapitalskih trgov in bančne unije, da bi dosegli dobro delujoč finančni sektor in trge, ki so ključni za financiranje zelo velikih naložb, potrebnih za zeleni in digitalni prehod. Poglobitev unije kapitalskih trgov in bančne unije ter oblikovanje agende trajnostnega financiranja bi okrepila kanale financiranja, spodbudila naložbe in povečala odpornost. |
| --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | Kriza zaradi COVID-19 in ruska invazija sta občutno negativno vplivali na zunanji saldo. EESO poziva k povečanju naložb kot glavnega gonila konkurenčnosti EU. |
| --- | --- |

3.6.4

| 3.6.5 | EESO meni, da bi morale biti države članice učinkovitejše pri uporabi virov, ki so že na voljo, preden zaprosijo za nove. Poleg tega se zavzema za večjo prožnost pri uporabi finančnih sredstev EU, da bi jih lahko preusmerili, če jih ni mogoče uporabiti za prvotni namen ali če jih je treba prilagoditi zaradi socialnih, gospodarskih, okoljskih ali obrambnih izzivov. EU bi morala po potrebi ustvariti tudi ustrezne pogoje in instrumente za povečanje javnih naložb in spodbujanje večje uporabe zasebnih naložb, kar mora potekati v skladu s skupnimi strateškimi cilji in cilji glede avtonomije, ne da bi s tem ogrozili delovanje enotnega trga EU ali podrli njegovo ravnotežje. Hkrati EESO poudarja, da je treba dodeljene finančne vire uporabljati bolj učinkovito: države članice morajo pojasniti, kje in kako so bili ti finančni viri porabljeni. EESO opozarja tudi na učinkovito pobiranje prihodkov v okviru fiskalne vzdržnosti. Javnim proračunom namreč močno škodijo tudi agresivno davčno načrtovanje in goljufije. Na splošno je najboljša podlaga za fiskalno stabilnost trajnostna in vključujoča rast. Ne glede na navedeno bo za uresničitev industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora in cilja doseganja strateške avtonomije na področju energije in industrije ob spoštovanju temeljnih načel enotnega trga potrebno dodatno evropsko financiranje, kot je EESO predlagal v resoluciji, ki jo je sprejel maja 2022 (5). |
| --- | --- |

3.6.5

V Bruslju, 23. februarja 2023

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Rezultati bodo povzeti v mnenju na lastno pobudo, ki bo vsebovalo jasna priporočila in bo predstavljeno na plenarnem zasedanju aprila 2023.

1

Mnenje EESO na lastno pobudo – Priporočila EESO za trdno reformo evropskega semestra (ECO/600), ki naj bi ga EESO sprejel aprila 2023.

Priporočila EESO za trdno reformo evropskega semestra

(2)  Poročilo o pregledu izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost – 29.7.2022.

2

(3)  Mnenje EESO Dodatne ugotovitve o ekonomski politiki euroobmočja 2022 (UL C 75, 28.2.2023, str. 43).

3

(4)  Mnenje EESO Načrt REPowerEU, sprejeto 21.9.2022 (UL C 486, 21.12.2022, str. 185).

4

Načrt REPowerEU

(5)  UL C 323, 26.8.2022, str. 1.

5

---

Popravki

| 27.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/65

---

Popravek podnaslova 575. PLENARNO ZASEDANJE EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA, 14. 12. 2022–15. 12. 2022 v oddelku I (Resolucije, priporočila in mnenja), pod naslovom EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

(
  Uradni list Evropske unije C 140 z dne 21. aprila 2023
  )

(2023/C 146/11)

Naslovnica in stran 1, podnaslov:

| besedilo: | „575. PLENARNO ZASEDANJE EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA, 14. 12. 2022–15. 12. 2022“ |
| --- | --- |

besedilo:

| se glasi: | „575. PLENARNO ZASEDANJE EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA, 24. 1. 2023–25. 1. 2023“. |
| --- | --- |

se glasi:

---

| 27.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/66 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/66

---

Popravek podnaslova 575. PLENARNO ZASEDANJE EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA, 14. 12. 2022–15. 12. 2022 v oddelku III (Pripravljalni akti), pod naslovom EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

(
  Uradni list Evropske unije C 140 z dne 21. aprila 2023
  )

(2023/C 146/12)

Naslovnica in stran 28, podnaslov:

| besedilo: | „575. PLENARNO ZASEDANJE EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA, 14. 12. 2022–15. 12. 2022“ |
| --- | --- |

besedilo:

| se glasi: | „575. PLENARNO ZASEDANJE EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA, 24. 1. 2023–25. 1. 2023“. |
| --- | --- |

se glasi:

---