# Jurnalul Oficial C 135/2023

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 135 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6618 aprilie 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 135

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6618 aprilie 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 135/01 | Comunicare a Comisiei – DOCUMENT DE ORIENTARE privind exportul, reexportul și comerțul intra-UE cu tigri vii, născuți și crescuți în captivitate, și cu părți și produse obținute din aceștia | 1 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2023/C 135/01

Comunicare a Comisiei – DOCUMENT DE ORIENTARE privind exportul, reexportul și comerțul intra-UE cu tigri vii, născuți și crescuți în captivitate, și cu părți și produse obținute din aceștia

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 135/02 | Rata de schimb a monedei euro – 17 aprilie 2023 | 9 |
| 2023/C 135/03 | Rezumatul deciziilor Comisiei Europene privind autorizațiile de introducere pe piață în vederea utilizării și/sau autorizațiile de utilizare a substanțelor menționate în anexa XIV la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH)
  [Publicat în temeiul articolului 64 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006
  ]

   (
  1
  ) | 10 |
| 2023/C 135/04 | Rezumatul deciziilor Comisiei Europene privind autorizațiile de introducere pe piață în vederea utilizării și/sau autorizațiile de utilizare a substanțelor menționate în anexa XIV la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH)
  [Publicat în temeiul articolului 64 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006]
   (
  1
  ) | 11 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2023/C 135/02

Rata de schimb a monedei euro – 17 aprilie 2023

9

2023/C 135/03

Rezumatul deciziilor Comisiei Europene privind autorizațiile de introducere pe piață în vederea utilizării și/sau autorizațiile de utilizare a substanțelor menționate în anexa XIV la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH)
  [Publicat în temeiul articolului 64 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006
  ]

   (
  1
  )

[Publicat în temeiul articolului 64 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006

]

1

10

2023/C 135/04

Rezumatul deciziilor Comisiei Europene privind autorizațiile de introducere pe piață în vederea utilizării și/sau autorizațiile de utilizare a substanțelor menționate în anexa XIV la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH)
  [Publicat în temeiul articolului 64 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006]
   (
  1
  )

[Publicat în temeiul articolului 64 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006

1

11

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 135/05 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 12 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2023/C 135/05

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 18.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/1

---

COMUNICARE A COMISIEI

DOCUMENT DE ORIENTARE

privind exportul, reexportul și comerțul intra-UE cu tigri vii, născuți și crescuți în captivitate, și cu părți și produse obținute din aceștia (1)

(2023/C 135/01)

Cuprins

| 1. | Informații de context și justificare | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| a) | Amenințări la adresa conservării tigrilor sălbatici și implicarea UE în comerțul cu tigrii vii, născuți și crescuți în captivitate, și cu părți și produse obținute din aceștia | 2 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Cadrul juridic internațional și din UE care reglementează comerțul cu tigri și cu părți și produse obținute din aceștia | 3 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Măsuri în statele membre ale UE | 4 |
| --- | --- | --- |

c)

| 2. | Scopul și natura documentului | 4 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Orientări referitoare la interpretarea normelor UE privind exportul, reexportul și comerțul intra-UE cu tigrii vii, născuți și crescuți în captivitate, precum și cu părți și produse obținute din aceștia | 5 |
| --- | --- | --- |

3.

| a) | Cereri de eliberare a unor permise sau certificate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 338/97 (export și reexport) | 5 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Cereri de eliberare a unor certificate în temeiul articolului 8 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului (comerț intra-UE) | 6 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Recomandare suplimentară care trebuie luată în considerare de statele membre | 7 |
| --- | --- | --- |

c)

ANEXĂ

| Dovezi pentru justificarea legitimității scopurilor care nu sunt în detrimentul conservării speciilor urmărite de instituțiile zoologice autorizate și de programele de reproducere și conservare | 8 |
| --- | --- |

1.   Informații de context și justificare

a)   Amenințări la adresa conservării tigrilor sălbatici și implicarea UE în comerțul cu tigrii vii, născuți și crescuți în captivitate, și cu părți și produse obținute din aceștia

Având în vedere că se estimează un număr de 3 900 de tigri rămași în sălbăticie, comerțul ilegal și traficul cu tigri, părți și produse obținute din aceștia reprezintă principala amenințare la adresa supraviețuirii lor (2). Aproape toate părțile și produsele obținute din tigru sunt considerate a avea o valoare ridicată; prin urmare, braconajul tigrilor sălbatici pentru a satisface cererea de părți și produse din tigru a dus la dispariția populațiilor din habitate din Asia, altfel adecvate (3). Cea mai recentă analiză a capturilor globale de tigri pe o perioadă de 19 ani, între 2000 și 2018, arată că au fost confiscate exemplare, părți și produse de la cel puțin 2 359 de tigri în 1 142 de incidente înregistrate în 32 de țări/teritorii la nivel mondial (4). În ultimii ani s-au înregistrat din ce în ce mai multe dovezi că tigrii născuți și crescuți în captivitate intră în circuitul tranzacțiilor comerciale ilegale (5). Acest lucru complică eforturile de asigurare a respectării legii și poate să faciliteze utilizarea părților și produselor obținute (în mod ilegal) din tigri și să stimuleze cererea de pe piață.

Datele CITES privind comerțul legal identifică mai multe state membre ale UE printre primii 30 de exportatori și importatori de tigri la nivel mondial în perioada 1975-2018 (6). Pe baza acestor date, există rute comerciale între Europa și Asia, unde tigrii sunt (re)exportați către țări care dispun de unități de creștere în captivitate, unde sunt crescuți tigri pentru reproducere și care se presupune că sunt implicate în comerțul ilegal cu tigri. Datele CITES privind comerțul pentru perioada 2013-2018 indică faptul că tigrii vii, născuți și crescuți în captivitate, și părți și produse obținute din aceștia sunt (re)exportate legal în scopuri comerciale, inclusiv în țări asiatice.

În timp ce majoritatea statelor membre ale UE permit doar grădinilor zoologice autorizate sau centrelor de salvare să reproducă și să crească tigri în captivitate (7), mai multe țări din UE permit păstrarea și reproducerea tigrilor în unități private (8) sau în circuri și expoziții itinerante (9). Patru state membre ale UE permit în prezent utilizarea tigrilor în circuri și le permit proprietarilor privați să obțină licențe pentru a crește tigri în unități private (10). Lipsa de armonizare între statele membre ale UE în ceea ce privește normele care reglementează creșterea și reproducerea tigrilor în captivitate oferă o oportunitate pentru tranzacții comerciale ilegale (11).

În 2018, un stat membru al UE a scos la suprafață dovezi privind grupuri infracționale organizate, care includ crescători privați, intermediari și comercianți, implicate în creșterea în captivitate a tigrilor pentru export ilegal către Asia (12). În ultimii ani, au fost aduse, de asemenea, dovezi privind comercianți implicați în vânzarea de tigri născuți și crescuți în captivitate din unități de creștere din UE și privind transferul acestor exemplare în întreaga UE. De exemplu, datele privind capturile din baza de date EU-TWIX (13) pentru perioada 2013-2018 arată că tigri vii, născuți și crescuți în captivitate, și părți și produse obținute din aceștia continuă să fie confiscate pe plan intern în cadrul UE și atunci când sunt (re)exportate. În plus, în 2019, o familie de circari a transportat 10 tigri prin mai multe țări din UE, susținând că destinația este o grădină zoologică dintr-o țară terță. Din verificări a rezultat că nu existau grădini zoologice active în zonă și că destinatarul era o societate de import de carne și alcool înregistrată într-o țară terță (14).

b)   Cadrul juridic internațional și din UE care reglementează comerțul cu tigri și cu părți și produse obținute din aceștia

Tigrii (Panthera tigris) sunt incluși în apendicele-I din Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES). În conformitate cu normele actuale ale CITES, comerțul internațional cu tigri sălbatici și cu părți și produse obținute din aceștia în scopuri comerciale este interzis, cu derogări strict limitate. Comerțul cu tigri vii, născuți și crescuți în captivitate, și cu părți și produse obținute din aceștia este permis, sub rezerva condițiilor aplicabile speciilor din apendicele-II [articolele VII(4) și VII(5) din CITES (15)].

În 2002, părțile la CITES au adoptat pentru prima dată Rezoluția Conf. 12.5 (Rev. CoP18) (16) privind conservarea și comercializarea tigrilor și a altor specii de feline mari asiatice menționate în apendicele-I. Rezoluția Conf. 12.5 îndeamnă părțile și statele care nu sunt părți în care există unități de creștere în captivitate a tigrilor și a altor specii de feline mari asiatice să se asigure că sunt instituite și puse în aplicare cu strictețe practici de gestionare și controale adecvate, inclusiv pentru eliminarea felinelor mari asiatice care mor în captivitate, pentru a împiedica pătrunderea unor părți și produse obținute din acestea în comerțul ilegal dinspre sau prin astfel de unități. Rezoluția Conf. 12.5 îndeamnă, de asemenea, toate părțile în a căror jurisdicție există o piață internă legală pentru exemplarele de tigru și alte specii de feline mari asiatice care contribuie la braconaj sau la comerțul ilegal să ia toate măsurile legislative, de reglementare și de asigurare a respectării legii necesare pentru a-și închide piețele interne pentru comerțul cu tigri și alte exemplare de feline mari asiatice.

În cadrul celei de a 14-a reuniuni a Conferinței părților la CITES (CoP14) din 2007, părțile la CITES au adoptat, de asemenea, Decizia 14.69 (17). Această decizie obligă părțile, în special statele cu specii de feline asiatice din apendicele-I care desfășoară operațiuni intensive de creștere a tigrilor la scară comercială, să pună în aplicare măsuri de restricționare a populației captive la un nivel care să sprijine doar conservarea tigrilor sălbatici. Decizia 14.69 prevede, de asemenea, că tigrii nu ar trebui să fie crescuți pentru comerțul cu părți și produse obținute din aceștia (18). În cadrul celei de a 17-a reuniuni a Conferinței părților la CITES (CoP17) din 2016, părțile au adoptat, de asemenea, Decizia 17.226 (19). Prin această decizie se solicită ca toate părțile pe teritoriul cărora există unități care păstrează în captivitate feline mari asiatice: a) să revizuiască practicile naționale de gestionare și controalele instituite pentru astfel de unități, pentru a se asigura că aceste practici de gestionare și controale sunt adecvate pentru a preveni pătrunderea exemplarelor de feline mari asiatice în comerțul ilegal dinspre sau prin astfel de unități; b) să asigure aplicarea strictă a tuturor practicilor de gestionare și a controalelor puse în aplicare pentru a reglementa activitățile unităților care țin în captivitate feline mari asiatice, inclusiv în ceea ce privește eliminarea exemplarelor de feline mari asiatice care mor în captivitate și c) să raporteze secretariatului cu privire la progresele înregistrate în punerea în aplicare a acestei decizii.

CITES este pusă în aplicare în UE prin Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului (20) (regulamentul de bază) și prin Regulamentul (CE) nr. 865/2006 al Comisiei (21) asociat (denumite împreună „Regulamentele UE privind comerțul cu specii sălbatice de faună și floră”). Începând cu anul 1997, tigrii au fost incluși în anexa A la regulamentul de bază, care interzice în general utilizarea speciilor în scopuri comerciale (22).

În temeiul articolului 7 alineatul (1) din regulamentul de bază, speciile de animale născute și crescute în captivitate din anexa A fac obiectul normelor privind exportul și reexportul din UE aplicabile speciilor din anexa B. În plus, în temeiul articolului 5 alineatul (4) din regulament, unele dintre dispozițiile aplicabile speciilor din anexa A se aplică și speciilor enumerate în anexa B și, prin urmare, exemplarelor născute și crescute în captivitate din speciile menționate în anexa A. Acesta este, în special, cazul articolului 5 alineatul (2) litera (d) din regulamentul de bază, care prevede că, atunci când evaluează cererile privind exportul și reexportul din UE al exemplarelor din speciile enumerate în anexa A din regulamentul de bază, autoritățile de gestionare ale statelor membre trebuie să fie „încredințat[e], în urma consultării cu autoritatea științifică competentă, că nu există alți factori referitori la conservarea speciei care să se opună eliberării permisului de export” (subliniere adăugată).

Comerțul intra-UE cu exemplare din anexa A este, în principiu, interzis în temeiul articolului 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 338/97. În conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din regulamentul menționat, exceptarea de la această interdicție poate fi acordată de autoritățile statelor membre numai de la caz la caz, dacă sunt îndeplinite anumite condiții [enumerate la literele (a)-(h)], precum și conform Regulamentului (CE) nr. 865/2006 al Comisiei.

Ar trebui remarcat faptul că utilizarea termenului „poate” la articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 338/97 implică faptul că statele membre nu sunt obligate să acorde un certificat pentru comerțul intra-UE, chiar și atunci când aceste condiții sunt îndeplinite, cu excepția cazului în care dreptul Uniunii prevede altfel. Cu alte cuvinte, nu se poate considera că articolul 8 alineatul (3) conferă solicitantului dreptul de a obține un certificat pentru comerțul intra-UE (23). Statele membre pot refuza acordarea unui certificat dacă acest lucru este adecvat pentru a proteja specia sau pentru a garanta conservarea acesteia și dacă refuzul nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv.

c)   Măsuri în statele membre ale UE

Ca măsură de precauție, unele state membre ale UE au pus în aplicare măsuri interne mai stricte în ceea ce privește comerțul cu tigri născuți și crescuți în captivitate și cu părți și produse obținute din aceștia, precum și norme privind deținerea acestor animale. Aceste măsuri mai stricte includ suspendarea (re)exportului către țări terțe, în scopuri comerciale, a tigrilor vii, născuți și crescuți în captivitate, precum și a părților și produselor obținute din aceștia. Derogările de la aceste măsuri mai stricte se aplică numai în sensul reproducerii în grădini zoologice autorizate și/sau pentru conservarea speciilor. Aceste măsuri includ, de asemenea, suspendarea eliberării certificatelor de comerț intra-UE pentru tigrii vii, născuți și crescuți în captivitate, precum și pentru părțile și produsele obținute din aceștia, cu excepția anumitor circumstanțe, cum ar fi în sensul reproducerii, cercetării și educației în grădini zoologice autorizate. În cazul în care se eliberează certificate, se pot acorda numai certificate specifice tranzacției. Alte măsuri se referă la consolidarea legislației naționale privind mutarea, creșterea și utilizarea în scopuri de divertisment a tigrilor vii, născuți și crescuți în captivitate. Pe lângă măsurile în vigoare în unele state membre ale UE, alte câteva state membre intenționează să își consolideze legislația internă referitoare la creșterea tigrilor în unități private sau în circuri.

Diferitele măsuri în vigoare conduc la practici diferite la nivelul UE. Prin urmare, sunt necesare orientări pentru a se asigura că toate statele membre ale UE urmează o abordare similară în ceea ce privește exportul, reexportul și comerțul intra-UE cu tigrii vii, născuți și crescuți în captivitate, precum și cu părți și produse obținute din aceștia, care să fie compatibilă cu Regulamentul (CE) nr. 338/97, precum și cu principiul precauției.

2.   Scopul și natura documentului

Documentele de orientare sunt utilizate pentru a furniza informații statelor membre cu privire la modalitățile de asigurare a unei puneri în aplicare depline și eficace a regulamentelor UE privind comerțul cu specii sălbatice de faună și floră referitor la anumite aspecte. Orientările specifice speciei sunt adoptate numai în circumstanțe foarte specifice și numai atunci când trebuie abordat un anumit aspect, de exemplu atunci când există preocupări semnificative legate de conservarea unei specii. Astfel cum s-a subliniat în secțiunea 1, există riscul ca tigri vii, precum și părți și produse obținute din exemplare născute și crescute în captivitate să intre în comerțul ilegal, stimulând lanțul de aprovizionare pentru piețele de consum și consolidând cererea din partea utilizatorilor finali. Pentru a evita aceste consecințe, care sunt în detrimentul conservării speciilor, este necesar să se aplice o interpretare strictă a regulamentelor pentru tranzacțiile comerciale cu țări terțe, precum și pentru comerțul intern în UE cu tigri vii, născuți și crescuți în captivitate, precum și cu părți și produse obținute din aceștia.

Scopul prezentei comunicări este de a oferi orientări autorităților competente din statele membre ale UE cu privire la interpretarea regulamentelor UE privind comerțul cu specii sălbatice de faună și floră, având în vedere stadiul actual de conservare a acestei specii și alte informații relevante în acest scop, pentru a se asigura că toate statele membre ale UE urmează o abordare în ceea ce privește exportul, reexportul și comerțul intra-UE cu tigri vii, născuți și crescuți în captivitate, precum și cu părți și produse obținute din aceștia, care să fie compatibilă cu Regulamentul (CE) nr. 338/97 și cu principiul precauției.

Cadrul de reglementare al UE privind comerțul cu specii din flora și fauna sălbatică trebuie interpretat în lumina termenelor și obiectivelor sale, a principiului precauției și ținând seama în mod corespunzător de informațiile recente privind starea de conservare a speciilor în cauză, precum și de alte informații relevante, cum ar fi cele care indică persistența sau intensificarea comerțului ilegal.

Prezentul document de orientare a fost elaborat de Comisia Europeană și un proiect a fost aprobat de grupul de experți al autorităților competente de gestionare CITES și, prin urmare, de autoritățile competente ale statelor membre, în cadrul unei consultări scrise în cursul anului 2022.

Scopul documentului de orientare este să sprijine autoritățile naționale în aplicarea Regulamentului (CE) nr. 338/97 și a Regulamentului (CE) nr. 865/2006. Documentul nu are caracter juridic obligatoriu; unicul său scop este de a furniza informații cu privire la anumite aspecte ale regulamentelor privind comerțul cu specii sălbatice de faună și floră, precum și cu privire la măsurile considerate a fi cele mai bune practici. Acesta nu înlocuiește, nu completează și nu modifică dispozițiile actelor legislative aplicabile ale UE. De asemenea, documentul nu ar trebui să fie luat în considerare în mod izolat; acesta trebuie utilizat în coroborare cu legislația, și nu ca referință de sine stătătoare. Numai Curtea de Justiție a Uniunii Europene are competența de a formula interpretări obligatorii ale dreptului UE.

Documentul va fi publicat de Comisie pe site-ul său web și poate fi publicat de către statele membre ale UE.

3.   Orientări referitoare la interpretarea normelor UE privind exportul, reexportul și comerțul intra-UE cu tigrii vii, născuți și crescuți în captivitate, precum și cu părți și produse obținute din aceștia

Actele juridice ale Uniunii trebuie interpretate în conformitate cu termenele și cu obiectivele lor. Articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 338/97 prevede că obiectivul acestui regulament este protejarea speciilor de faună și floră sălbatice și asigurarea conservării prin controlarea comerțului acestora. Dispozițiile regulamentului trebuie, prin urmare, interpretate într-un mod care să fie în concordanță cu acest obiectiv.

În plus, în conformitate cu articolul 191 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, politica de mediu trebuie să se bazeze pe principiul precauției. Aceasta înseamnă că, dacă o acțiune sau o politică prezintă riscuri care pot genera efecte dăunătoare grave sau ireversibile pentru public sau pentru mediu, lipsa unei certitudini științifice depline nu ar trebui să fie invocată ca motiv pentru amânarea unor măsuri eficace din punctul de vedere al costurilor pentru a preveni astfel de efecte. Acest principiu urmărește asigurarea unui nivel mai ridicat de protecție a mediului prin intermediul unor decizii cu caracter preventiv în cazul unor asemenea riscuri.

În conformitate cu jurisprudența constantă a Curții de Justiție a Uniunii Europene, principiul precauției se aplică, printre altele, în cazul interpretării și al punerii în aplicare a acquis-ului UE în domeniul mediului și, prin urmare, și în cazul interpretării și al aplicării Regulamentului (CE) nr. 338/97 și a Regulamentului (CE) nr. 865/2006. Statele membre ale UE ar trebui să aplice principiul precauției în cadrul exercitării puterii lor de apreciere în temeiul Regulamentului (CE) nr. 338/97 (24).

a)   Cereri de eliberare a unor permise sau certificate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 338/97 (export și reexport)

În circumstanțele descrise în secțiunea 1 litera (a) din prezentul document, ținând seama de principiul precauției și cu excepția cazului în care apar dovezi științifice concludente care să demonstreze contrariul, statele membre ale UE ar trebui să considere că există, într-adevăr, factori serioși legați de conservarea tigrilor care se opun eliberării permiselor de export și a certificatelor de reexport.

Prin urmare, statele membre ale UE nu ar trebui, în principiu, să acorde permise de export sau certificate de reexport pentru tigri vii, născuți și crescuți în captivitate, precum și pentru părțile și produsele obținute din aceștia, cu excepția cazului în care autoritatea de gestionare consideră că permisul sau certificatul va fi utilizat în scopuri care nu sunt în detrimentul conservării speciei, în special în următoarele situații:

| (i) | tigrii vii, născuți și crescuți în captivitate, sunt destinați instituțiilor zoologice autorizate (25) și/sau schimbului între grădini zoologice autorizate în cadrul programelor de reproducere sau de conservare ale instituțiilor zoologice (26) și nu în scopuri preponderent comerciale; |
| --- | --- |

(i)

tigrii vii, născuți și crescuți în captivitate, sunt destinați instituțiilor zoologice autorizate (25) și/sau schimbului între grădini zoologice autorizate în cadrul programelor de reproducere sau de conservare ale instituțiilor zoologice (26) și nu în scopuri preponderent comerciale;

| (ii) | tigrii vii, născuți și crescuți în captivitate, sunt mutați, în scopul salvării, în sanctuare/centre de salvare din țări terțe, înregistrate în mod oficial, dacă în Uniunea Europeană nu există niciun sanctuar/centru de salvare sau instituție zoologică corespunzătoare, cu condiția ca animalele să fie ținute în incinte adecvate speciei. Înainte de eliberarea permisului de export sau a certificatului de reexport, statul membru ar trebui să primească din partea autorității de gestionare CITES din țara de destinație confirmarea că centrul de primire/sanctuarul/centrul de salvare este înregistrat oficial și că nu are legături cunoscute cu activități ilegale și cu comerțul ilegal. Atunci când decide dacă să elibereze permisul sau certificatul de reexport, autoritatea de gestionare ar trebui să ia în considerare riscul specific fiecărei țări legat de comerțul ilegal cu tigri vii și cu părți și produse obținute din aceștia. După caz, ar trebui evaluate alte opțiuni disponibile, cum ar fi cele specificate în orientările anexate la Rezoluția 17.8 a CITES privind eliminarea exemplarelor din speciile incluse în CITES comercializate ilegal și confiscate; |
| --- | --- |

(ii)

tigrii vii, născuți și crescuți în captivitate, sunt mutați, în scopul salvării, în sanctuare/centre de salvare din țări terțe, înregistrate în mod oficial, dacă în Uniunea Europeană nu există niciun sanctuar/centru de salvare sau instituție zoologică corespunzătoare, cu condiția ca animalele să fie ținute în incinte adecvate speciei. Înainte de eliberarea permisului de export sau a certificatului de reexport, statul membru ar trebui să primească din partea autorității de gestionare CITES din țara de destinație confirmarea că centrul de primire/sanctuarul/centrul de salvare este înregistrat oficial și că nu are legături cunoscute cu activități ilegale și cu comerțul ilegal. Atunci când decide dacă să elibereze permisul sau certificatul de reexport, autoritatea de gestionare ar trebui să ia în considerare riscul specific fiecărei țări legat de comerțul ilegal cu tigri vii și cu părți și produse obținute din aceștia. După caz, ar trebui evaluate alte opțiuni disponibile, cum ar fi cele specificate în orientările anexate la Rezoluția 17.8 a CITES privind eliminarea exemplarelor din speciile incluse în CITES comercializate ilegal și confiscate;

| (iii) | tigrii vii, născuți și crescuți în captivitate, precum și părți și produse obținute din aceștia fac parte dintr-un proiect legitim de cercetare, inclusiv cercetare științifică sau (bio)medicală, în care exemplarele sunt destinate progresului științific sau unor scopuri biomedicale esențiale, iar specia se dovedește a fi singura adecvată; |
| --- | --- |

(iii)

tigrii vii, născuți și crescuți în captivitate, precum și părți și produse obținute din aceștia fac parte dintr-un proiect legitim de cercetare, inclusiv cercetare științifică sau (bio)medicală, în care exemplarele sunt destinate progresului științific sau unor scopuri biomedicale esențiale, iar specia se dovedește a fi singura adecvată;

| (iv) | exemplarele trebuie utilizate în scopul asigurării respectării legii sau al procedurilor judiciare; |
| --- | --- |

(iv)

exemplarele trebuie utilizate în scopul asigurării respectării legii sau al procedurilor judiciare;

| (v) | părți și produse obținute din tigrii născuți și crescuți în captivitate sunt mutate în cazul în care:






  — | exemplarul face parte dintr-un schimb autentic de bunuri culturale sau artistice între instituții cu reputație bună (de exemplu, muzee); sau |
| --- | --- | --- |

(v)

părți și produse obținute din tigrii născuți și crescuți în captivitate sunt mutate în cazul în care:

—

exemplarul face parte dintr-un schimb autentic de bunuri culturale sau artistice între instituții cu reputație bună (de exemplu, muzee); sau

| — | autoritatea de gestionare din statul membru în cauză este încredințată că exemplarul este o piesă de artă recunoscută și că valoarea sa reprezintă garanția că nu va fi folosit în alte scopuri; sau |
| --- | --- |

—

autoritatea de gestionare din statul membru în cauză este încredințată că exemplarul este o piesă de artă recunoscută și că valoarea sa reprezintă garanția că nu va fi folosit în alte scopuri; sau

| — | exemplarul este o moștenire de familie, fiind mutat ca parte a unei relocări a familiei sau ca parte a unei moșteniri și nu va fi vândut. |
| --- | --- |

—

exemplarul este o moștenire de familie, fiind mutat ca parte a unei relocări a familiei sau ca parte a unei moșteniri și nu va fi vândut.

În cazul în care există vreo îndoială sau incertitudine științifică, având în vedere principiul precauției și obiectivele legislației, statele membre pot uza întotdeauna de puterea lor discreționară pentru a refuza eliberarea unui permis.

b)   Cereri de eliberare a unor certificate în temeiul articolului 8 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului (comerț intra-UE)

Astfel cum s-a explicat în secțiunea 1 punctul b), statele membre pot refuza acordarea unui certificat dacă acest lucru este adecvat pentru a proteja specia sau pentru a garanta conservarea acesteia și dacă refuzul nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv. Acesta va fi cazul în care tranzacția este incompatibilă și neconformă cu termenele și obiectivele Regulamentului (CE) nr. 338/97.

Având în vedere circumstanțele descrise în prima secțiune a prezentului document, statele membre nu ar trebui, în principiu, să facă uz de excepția prevăzută la articolul 8 alineatul (3) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 338/97 pentru a acorda un certificat pentru comerțul intra-UE cu tigri vii, născuți și crescuți în captivitate, precum și cu părți și produse obținute din aceștia. Statele membre pot lua în considerare acordarea de certificate ținând cont, printre altele, de excepțiile menționate la articolul 8 alineatul (3) literele (e), (f) și (g) din Regulamentul (CE) nr. 338/97, numai în următoarele scopuri care nu sunt în detrimentul conservării speciilor:

| (vi) | tigrii vii născuți și crescuți în captivitate sunt destinați instituțiilor zoologice autorizate (27) și/sau schimbului între grădini zoologice autorizate în cadrul programelor de reproducere sau conservare al acestora și nu în principal în scopuri comerciale; |
| --- | --- |

(vi)

tigrii vii născuți și crescuți în captivitate sunt destinați instituțiilor zoologice autorizate (27) și/sau schimbului între grădini zoologice autorizate în cadrul programelor de reproducere sau conservare al acestora și nu în principal în scopuri comerciale;

| (vii) | tigrii vii, născuți și crescuți în captivitate, sunt mutați în scopul salvării într-o unitate înregistrată oficial (28), cu condiția ca animalele să fie ținute în incinte adecvate speciei și să nu fie utilizate pentru reproducere ulterioară. Înainte de eliberarea certificatului, statul membru ar trebui să primească confirmarea din partea autorității de gestionare CITES din statul membru de destinație că unitatea care primește exemplarul este înregistrată oficial și nu are legături cunoscute cu activități ilegale și cu comerțul ilegal; |
| --- | --- |

(vii)

tigrii vii, născuți și crescuți în captivitate, sunt mutați în scopul salvării într-o unitate înregistrată oficial (28), cu condiția ca animalele să fie ținute în incinte adecvate speciei și să nu fie utilizate pentru reproducere ulterioară. Înainte de eliberarea certificatului, statul membru ar trebui să primească confirmarea din partea autorității de gestionare CITES din statul membru de destinație că unitatea care primește exemplarul este înregistrată oficial și nu are legături cunoscute cu activități ilegale și cu comerțul ilegal;

| (viii) | tigrii vii născuți și crescuți în captivitate, precum și părți și produse obținute din aceștia fac parte dintr-un proiect legitim de cercetare, inclusiv cercetare științifică sau (bio)medicală, în care exemplarele sunt destinate progresului științific sau unor scopuri biomedicale esențiale, iar specia se dovedește a fi singura adecvată; |
| --- | --- |

(viii)

tigrii vii născuți și crescuți în captivitate, precum și părți și produse obținute din aceștia fac parte dintr-un proiect legitim de cercetare, inclusiv cercetare științifică sau (bio)medicală, în care exemplarele sunt destinate progresului științific sau unor scopuri biomedicale esențiale, iar specia se dovedește a fi singura adecvată;

| (ix) | exemplarele trebuie utilizate în sensul asigurării respectării legii sau al procedurilor judiciare; |
| --- | --- |

(ix)

exemplarele trebuie utilizate în sensul asigurării respectării legii sau al procedurilor judiciare;

| (x) | părți și produse obținute din tigrii născuți și crescuți în captivitate sunt mutate în cazul în care:






  — | exemplarul face parte dintr-un schimb autentic de bunuri culturale sau artistice între instituții cu reputație bună (de exemplu, muzee); sau |
| --- | --- | --- |

(x)

părți și produse obținute din tigrii născuți și crescuți în captivitate sunt mutate în cazul în care:

—

exemplarul face parte dintr-un schimb autentic de bunuri culturale sau artistice între instituții cu reputație bună (de exemplu, muzee); sau

| — | autoritatea de gestionare din statul membru în cauză este încredințată că exemplarul este o piesă de artă recunoscută și că valoarea sa reprezintă garanția că nu va fi folosit în alte scopuri; sau |
| --- | --- |

—

autoritatea de gestionare din statul membru în cauză este încredințată că exemplarul este o piesă de artă recunoscută și că valoarea sa reprezintă garanția că nu va fi folosit în alte scopuri; sau

| — | exemplarul este destinat unor activități de cercetare sau educaționale având drept obiectiv protejarea sau conservarea speciei. |
| --- | --- |

—

exemplarul este destinat unor activități de cercetare sau educaționale având drept obiectiv protejarea sau conservarea speciei.

În cazul în care există vreo îndoială sau incertitudine științifică, având în vedere principiul precauției și obiectivele legislației, statele membre pot uza întotdeauna de puterea lor discreționară pentru a refuza eliberarea unui certificat.

În cazul în care dispozițiile dreptului intern al unui stat membru al UE nu permit autorităților sale să exercite puterea de apreciere permisă în temeiul articolului 8 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 338/97 și să refuze cererile de eliberare a unor certificate intra-UE pentru comerțul cu tigri vii, născuți și crescuți în captivitate, precum și cu părți și produse obținute din aceștia dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 338/97 și dacă exemplarele sunt comercializate în scopuri necomerciale în cadrul UE, autoritatea de gestionare CITES a statului membru ar trebui să urmeze o abordare bazată pe riscuri și să asigure un control maxim în tratarea cererilor de eliberare a certificatelor intra-UE.

Înainte de eliberarea unui certificat intra-UE, articolul 66 din Regulamentul (CE) nr. 865/2006 al Comisiei prevede ca exemplarul viu să fie marcat individual. Se recomandă ca tehnica primară de marcare pentru tigrii vii să fie prin microcip. Statele membre ar trebui să ia în considerare utilizarea unei combinații de două tehnici diferite de identificare sau de marcare, inclusiv crearea de profiluri ADN individuale, după caz. Certificatul trebuie să descrie cu suficiente detalii exemplarul viu și/sau părțile și produsele relevante obținute din acesta, pentru a se asigura că poate fi utilizat numai pentru respectivul exemplar, nu și pentru „spălarea” altor exemplare.

În sfârșit, certificatele pentru comerțul intra-UE ar trebui eliberate pentru tranzacții specifice – permițând efectuarea unei singure tranzacții – pentru a se asigura valabilitatea certificatului numai pentru titularul menționat la rubrica 1 a certificatului respectiv. Această recomandare se bazează pe articolul 11 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 865/2006 al Comisiei, care permite statelor membre eliberarea unor certificate pentru tranzacții specifice, atunci când se consideră că există și alți factori privind conservarea speciilor, precum cei descriși în secțiunea 1 a) din prezentul document, care se opun eliberării unui certificat specific exemplarului.

c)   Recomandare suplimentară care trebuie luată în considerare de statele membre

Se recomandă ca autoritățile de gestionare CITES din statele membre să colecteze și să țină evidențe ale numărului de tigri deținuți în toate unitățile de creștere în captivitate din întreaga țară, inclusiv în instituțiile zoologice autorizate, în sanctuare/centre de salvare, în circuri și expoziții itinerante și, după caz, în alte unități private. Toate unitățile ar trebui să fie invitate să prezinte detalii cu privire la orice modificare a inventarelor lor, astfel încât autoritățile să dispună de informații actualizate. Pentru a pune în aplicare această măsură, statele membre ale UE ar trebui să realizeze inventare periodice ale tuturor unităților care cresc tigri în țara lor și să colaboreze cu organizațiile relevante, cum ar fi Asociația europeană a grădinilor zoologice și Aquaria, pentru a identifica cele mai bune practici pentru întocmirea unor astfel de inventare. Autoritățile de gestionare ar trebui să pună aceste date la dispoziția tuturor autorităților relevante.

---

(1)  În prezentul document, „tigrii născuți și crescuți în captivitate” sunt cei care îndeplinesc criteriile de la articolul 54 din Regulamentul (CE) nr. 865/2006.

(2)  Goodrich, J., Lynam, A., Miquelle, D., Wibisono, H., Kawanishi, K., Pattanavibool, A., Htun, S., Tempa, T., Karki, J., Jhala, Y. & Karanth, U. (2015). Panthera tigris. The IUCN Red List of Threatened Species 2015: e.T15955A50659951.

(3)  Goodrich, J., Lynam, A., Miquelle, D., Wibisono, H., Kawanishi, K., Pattanavibool, A., Htun, S., Tempa, T., Karki, J., Jhala, Y. & Karanth, U. (2015). Panthera tigris. The IUCN Red List of Threatened Species 2015: e.T15955A50659951.

(4)  Wong, R. și Krishnasamy, K. (2019). Skin and Bones Unresolved: An Analysis of Tiger Seizures from 2000-2018. TRAFFIC – Biroul regional din Asia de Sud-Est. Petaling Jaya, Selangor, Malaysia.

(5)  În principal în Thailanda și Vietnam, precum și în Laos, Malaysia și Cambodgia. A se vedea: Wong, R. și Krishnasamy, K. (2019). Skin and Bones Unresolved: An Analysis of Tiger Seizures from 2000-2018. TRAFFIC – Biroul regional din Asia de Sud-Est. Petaling Jaya, Selangor, Malaysia, paginile 1, 2, 13, 21, 28, 36, 37.

(6)  Baza de date CITES privind comerțul. Disponibilă la adresa: https://trade.cites.org/.

(7)  Austria, Belgia, Bulgaria, Cipru, Danemarca, Finlanda, Grecia, Irlanda, Letonia, Malta, Portugalia, România, Suedia, Țările de Jos și Ungaria permit păstrarea și reproducerea tigrilor numai în grădini zoologice legitime și autorizate.

(8)  Croația, Estonia, Luxemburg, Slovacia și Slovenia permit creșterea și/sau reproducerea tigrilor în unități private.

(9)  Italia, Lituania și Polonia permit creșterea și reproducerea tigrilor în circuri și expoziții itinerante.

(10)  Franța, Germania, Republica Cehă și Spania permit creșterea și reproducerea tigrilor în unități private și circuri.

(11)  Musing, L. (2020) Falling through the system: The role of the European Union captive tiger population in the trade in tigers. A TRAFFIC and WWF report. Cambridge, Regatul Unit.

(12)  SC70. (2018a). Illegal tiger trade in the Czech Republic. Inf. Doc. 24. A șaptezecea reuniune a Comitetului permanent al CITES, Rosa Khutor, Soci (Federația Rusă), 1-5 octombrie 2018.

(13)  EU-TWIX este un instrument care facilitează schimbul de informații privind traficul cu specii sălbatice de faună și floră în Europa. Este o bază de date centralizată referitoare la capturile și infracțiunile raportate de toate statele membre ale UE. A se vedea: https://www.eu-twix.org.

(14)  https://tvn24.pl/magazyn-tvn24/bulion-z-kosci-jak-tygrysy-ida-na-czesci,243,4203.

(15)  Disponibilă la adresa: https://cites.org/eng/disc/text.php#VII.

(16)  Disponibilă la adresa: https://www.cites.org/sites/default/files/document/E-Res-12-05-R18.pdf.

(17)  Disponibilă la adresa https://cites.org/eng/taxonomy/term/42069.

(18)  În conformitate cu Notificarea CITES 2008/059 privind operațiunile de creștere a tigrilor și aspecte legate de Decizia 14.69, părțile au fost invitate să ia în considerare orientările emise de Secretariatul CITES pentru a stabili dacă Decizia 14.69 este aplicabilă unei părți. Acestea au inclus orientări conform cărora „în opinia secretariatului, comerțul poate fi considerat, în sensul prezentei decizii, ca făcând referire atât la comerțul intern, cât și la cel internațional”. A se vedea: Anexa „Chestiuni legate de Decizia 14.69” la Notificarea nr. 2008/059 a Secretariatului CITES „Tiger-breeding operation”: https://cites.org/sites/default/files/notif/E059.pdf.

(19)  Disponibilă la adresa: https://cites.org/eng/taxonomy/term/42047.

(20)  Disponibil la adresa: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/ALL/?uri=celex:31997R0338.

(21)  Disponibil la adresa: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/ALL/?uri=CELEX:32006R0865.

(22)  În conformitate cu articolul 8 alineatul (1), sunt interzise cumpărarea, oferta de cumpărare, achiziția în scopuri comerciale, expunerea publică în scopuri comerciale, utilizarea în scop lucrativ și vânzarea, păstrarea pentru vânzare, punerea în vânzare sau transportul pentru vânzare al exemplarelor din speciile incluse în anexa A.

(23)  A se vedea punctul 34 din hotărârea Curții de Justiție în cauza C-510/99: „Această dispoziție autorizează, dar nu impune, derogări de la interdicția pe care o prevede”.

(24)  Pentru alte considerații privind aplicarea principiului precauției, a se vedea și Comunicarea Comisiei privind principiul precauției din 2 februarie 2000, COM(2000) 1 – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=celex%3A52000DC0001.

(25)  În UE, o grădină zoologică autorizată trebuie înregistrată în conformitate cu Directiva 1999/22/CE a Consiliului, „Directiva UE privind grădinile zoologice”. În cazul țărilor terțe, o grădină zoologică autorizată trebuie să facă parte dintr-un program de reproducere recunoscut. A se vedea și anexa.

(26)  Printre exemplele relevante se numără Programul european privind speciile pe cale de dispariție (EEP), Planul american de supraviețuire a speciilor (SSP), Programul australian de gestionare a speciilor (ASMP) sau planurile globale de gestionare a speciilor (GSMP). A se vedea anexa I pentru mai multe detalii.

(27)  În UE, o grădină zoologică autorizată trebuie înregistrată în conformitate cu Directiva 1999/22/CE a Consiliului, „Directiva UE privind grădinile zoologice”.

(28)  O unitate înregistrată oficial cu intenția de a salva include centre de salvare, sanctuare și instituții zoologice.

---

ANEXĂ

Dovezi pentru justificarea legitimității scopurilor care nu sunt în detrimentul conservării speciilor urmărite de instituțiile zoologice autorizate și de programele de reproducere și conservare

Secțiunea 3 literele (a) și (b) din prezentele orientări prezintă cazurile în care autoritatea de gestionare CITES din statul membru poate elibera un permis de export și de reexport sau un certificat intra-UE, cu condiția să se asigure că permisul sau certificatul va fi utilizat în scopuri legitime care nu sunt în detrimentul conservării speciilor.

Pentru a asigura o abordare armonizată la nivelul UE în ceea ce privește stabilirea legitimității scopurilor care nu sunt în detrimentul conservării speciilor, urmărite de grădinile zoologice autorizate (1) și de programele de reproducere și conservare, sunt furnizate detalii suplimentare. Întrucât cererile de permise de export, permise de reexport sau certificate intra-UE pot fi diferite, statele membre vor trebui, în general, să evalueze dovezile furnizate de solicitant de la caz la caz.

Ca o cerință minimă, toți solicitanții trebuie să furnizeze dovezi care să justifice următoarele aspecte:

| — | în UE, o instituție zoologică trebuie să fie înregistrată în conformitate cu Directiva 1999/22/CE (2) a Consiliului („Directiva UE privind grădinile zoologice”); |
| --- | --- |

—

în UE, o instituție zoologică trebuie să fie înregistrată în conformitate cu Directiva 1999/22/CE (2) a Consiliului („Directiva UE privind grădinile zoologice”);

| — | în cazul țărilor terțe, instituția zoologică trebuie să facă parte dintr-un program de reproducere recunoscut. Exemple de programe recunoscute de reproducere și conservare ale instituțiilor zoologice includ Programul european privind speciile pe cale de dispariție (EEP), Planul american de supraviețuire a speciilor (SSP), Programul australasiatic de gestionare a speciilor (ASMP) sau planurile globale de gestionare a speciilor (GSMP); |
| --- | --- |

—

în cazul țărilor terțe, instituția zoologică trebuie să facă parte dintr-un program de reproducere recunoscut. Exemple de programe recunoscute de reproducere și conservare ale instituțiilor zoologice includ Programul european privind speciile pe cale de dispariție (EEP), Planul american de supraviețuire a speciilor (SSP), Programul australasiatic de gestionare a speciilor (ASMP) sau planurile globale de gestionare a speciilor (GSMP);

| — | sanctuarul/centrul de salvare trebuie să fie înregistrat și monitorizat de autoritățile competente din țara de destinație. |
| --- | --- |

—

sanctuarul/centrul de salvare trebuie să fie înregistrat și monitorizat de autoritățile competente din țara de destinație.

În cazul în care informațiile furnizate în cerere sunt neclare sau există îndoieli/preocupări cu privire la legitimitatea obiectivului urmărit de instituție sau de programul de reproducere și conservare, autoritatea de gestionare ar trebui să solicite informații mai detaliate.

---

(1)  A se vedea nota de subsol 25.

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=celex:31999L0022

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 18.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/9

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

17 aprilie 2023

(2023/C 135/02)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0981 |
| JPY | yen japonez | 146,97 |
| DKK | coroana daneză | 7,4520 |
| GBP | lira sterlină | 0,88373 |
| SEK | coroana suedeză | 11,3163 |
| CHF | franc elvețian | 0,9812 |
| ISK | coroana islandeză | 149,70 |
| NOK | coroana norvegiană | 11,3640 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 23,345 |
| HUF | forint maghiar | 371,70 |
| PLN | zlot polonez | 4,6288 |
| RON | leu românesc nou | 4,9425 |
| TRY | lira turcească | 21,2835 |
| AUD | dolar australian | 1,6356 |
| CAD | dolar canadian | 1,4673 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,6200 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7717 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4615 |
| KRW | won sud-coreean | 1 444,13 |
| ZAR | rand sud-african | 19,8937 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,5433 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 299,22 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,8558 |
| PHP | peso Filipine | 61,449 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 37,753 |
| BRL | real brazilian | 5,3861 |
| MXN | peso mexican | 19,7526 |
| INR | rupie indiană | 90,0607 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0981

JPY

yen japonez

146,97

DKK

coroana daneză

7,4520

GBP

lira sterlină

0,88373

SEK

coroana suedeză

11,3163

CHF

franc elvețian

0,9812

ISK

coroana islandeză

149,70

NOK

coroana norvegiană

11,3640

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

23,345

HUF

forint maghiar

371,70

PLN

zlot polonez

4,6288

RON

leu românesc nou

4,9425

TRY

lira turcească

21,2835

AUD

dolar australian

1,6356

CAD

dolar canadian

1,4673

HKD

dolar Hong Kong

8,6200

NZD

dolar neozeelandez

1,7717

SGD

dolar Singapore

1,4615

KRW

won sud-coreean

1 444,13

ZAR

rand sud-african

19,8937

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,5433

IDR

rupia indoneziană

16 299,22

MYR

ringgit Malaiezia

4,8558

PHP

peso Filipine

61,449

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

37,753

BRL

real brazilian

5,3861

MXN

peso mexican

19,7526

INR

rupie indiană

90,0607

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 18.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/10

---

Rezumatul deciziilor Comisiei Europene privind autorizațiile de introducere pe piață în vederea utilizării și/sau autorizațiile de utilizare a substanțelor menționate în anexa XIV la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH)

[Publicat în temeiul articolului 64 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 (1)
  ]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 135/03)

Decizie de acordare a unei autorizații

| Referința deciziei (2) | Data deciziei | Denumirea substanței | Titularul autorizației | Numărul autorizației | Utilizare autorizată | Data expirării perioadei de reexaminare | Motivele care au stat la baza deciziei |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2023) 2259 | 11 aprilie 2023 | Trioxid de crom
  Nr. CE 215-607-8, Nr. CAS 1333-82-0 | Oras Oy, Isometsäntie 2, 26100 Rauma, Finlanda | REACH/23/11/0 | Acoperirea galvanică a substraturilor din metal și plastic cu trioxid de crom pentru a obține suprafețe funcționale pentru aplicații sanitare | 31 decembrie 2028 | În conformitate cu articolul 60 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, avantajele socioeconomice au o pondere mai mare decât riscul care decurge din utilizarea substanței pentru sănătatea umană și pentru mediu și nu există substanțe sau tehnologii alternative. |
| Oras Olesno Sp. z o.o, Lesna 2 46-300 Olesno, Polonia | REACH/23/11/1 |
| Oras Oy, Isometsäntie 2, 26100 Rauma, Finlanda | REACH/23/11/2 | Pretratarea („corodarea”) substraturilor de plastic cu trioxid de crom pentru procesele de acoperire galvanică în aplicații sanitare |

Referința deciziei (2)

Data deciziei

Denumirea substanței

Titularul autorizației

Numărul autorizației

Utilizare autorizată

Data expirării perioadei de reexaminare

Motivele care au stat la baza deciziei

C(2023) 2259

11 aprilie 2023

Trioxid de crom

Nr. CE 215-607-8, Nr. CAS 1333-82-0

Oras Oy, Isometsäntie 2, 26100 Rauma, Finlanda

REACH/23/11/0

Acoperirea galvanică a substraturilor din metal și plastic cu trioxid de crom pentru a obține suprafețe funcționale pentru aplicații sanitare

31 decembrie 2028

În conformitate cu articolul 60 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, avantajele socioeconomice au o pondere mai mare decât riscul care decurge din utilizarea substanței pentru sănătatea umană și pentru mediu și nu există substanțe sau tehnologii alternative.

Oras Olesno Sp. z o.o, Lesna 2 46-300 Olesno, Polonia

REACH/23/11/1

Oras Oy, Isometsäntie 2, 26100 Rauma, Finlanda

REACH/23/11/2

Pretratarea („corodarea”) substraturilor de plastic cu trioxid de crom pentru procesele de acoperire galvanică în aplicații sanitare

---

(1)  JO L 396, 30.12.2006 , p. 1

(2)  Decizia este disponibilă pe site-ul web al Comisiei Europene, la adresa: Autorizație (europa.eu).

---

| 18.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/11

---

Rezumatul deciziilor Comisiei Europene privind autorizațiile de introducere pe piață în vederea utilizării și/sau autorizațiile de utilizare a substanțelor menționate în anexa XIV la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH)

[Publicat în temeiul articolului 64 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 (1)]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 135/04)

Decizie de acordare a unei autorizații

| Referința deciziei (2) | Data deciziei | Denumirea substanței | Titularul autorizației | Numărul autorizației | Utilizare autorizată | Data expirării perioadei de reexaminare | Motivele care au stat la baza deciziei |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2023) 2321 | 11 aprilie 2023 | Trioxid de crom
  Nr. CE 215-607-8, Nr. CAS 1333-82-0 | Viega GmbH & Co. KG, Bielefelder Strasse 94, 57368 Lennestadt Elspe, Germania | REACH/23/10/0 | Galvanizarea diferitelor tipuri de substraturi utilizând trioxid de crom pentru a obține suprafețe funcționale cu durabilitate mare și un aspect argintiu strălucitor pentru aplicațiile sanitare | 31 decembrie 2028 | În conformitate cu articolul 60 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, avantajele socioeconomice au o pondere mai mare decât riscul care decurge din utilizarea substanței pentru sănătatea umană și pentru mediu și nu există substanțe sau tehnologii alternative. |
| REACH/23/10/1 | Corodarea materialelor plastice cu trioxid de crom ca etapă de pretratare pentru procesele de galvanizare pentru aplicații sanitare |

Referința deciziei (2)

Data deciziei

Denumirea substanței

Titularul autorizației

Numărul autorizației

Utilizare autorizată

Data expirării perioadei de reexaminare

Motivele care au stat la baza deciziei

C(2023) 2321

11 aprilie 2023

Trioxid de crom

Nr. CE 215-607-8, Nr. CAS 1333-82-0

Viega GmbH & Co. KG, Bielefelder Strasse 94, 57368 Lennestadt Elspe, Germania

REACH/23/10/0

Galvanizarea diferitelor tipuri de substraturi utilizând trioxid de crom pentru a obține suprafețe funcționale cu durabilitate mare și un aspect argintiu strălucitor pentru aplicațiile sanitare

31 decembrie 2028

În conformitate cu articolul 60 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, avantajele socioeconomice au o pondere mai mare decât riscul care decurge din utilizarea substanței pentru sănătatea umană și pentru mediu și nu există substanțe sau tehnologii alternative.

REACH/23/10/1

Corodarea materialelor plastice cu trioxid de crom ca etapă de pretratare pentru procesele de galvanizare pentru aplicații sanitare

---

(1)  JO L 396, 30.12.2006, p. 1.

(2)  Decizia este disponibilă pe site-ul web al Comisiei Europene, la adresa: Autorizație (europa.eu).

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 18.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/12

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2023/C 135/05)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Ρομπόλα Κεφαλληνίας”

PDO-GR-A1240-AM01

Data comunicării: 18.1.2022

DESCRIEREA ȘI JUSTIFICAREA MODIFICĂRII APROBATE

1.   Modificarea include corectarea tăriei alcoolice a vinului alb sec

Mai exact:

| — | intervalul aferent tăriei alcoolice naturale a fost extins de la 11,0-12,6 % vol. la 11,0-13,6 % vol. |
| --- | --- |

—

intervalul aferent tăriei alcoolice naturale a fost extins de la 11,0-12,6 % vol. la 11,0-13,6 % vol.

| — | tăria alcoolică dobândită maximă a fost majorată de la 12,5 % la 13,5 % vol. |
| --- | --- |

—

tăria alcoolică dobândită maximă a fost majorată de la 12,5 % la 13,5 % vol.

| — | tăria alcoolică totală maximă a fost majorată de la 12,5 % la 13,5 % vol. |
| --- | --- |

—

tăria alcoolică totală maximă a fost majorată de la 12,5 % la 13,5 % vol.

| — | tăria alcoolică dobândită minimă a fost definită ca fiind de 11,0 % vol. |
| --- | --- |

—

tăria alcoolică dobândită minimă a fost definită ca fiind de 11,0 % vol.

Motive: condițiile meteorologice extrem de calde și uscate au devenit din ce în ce mai frecvente în ultimii ani. Prin urmare, strugurii pierd umiditate și se coc rapid, astfel încât menținerea tăriei alcoolice sub 12,5 % vol. devine dificilă.

Mai precis, în ultimii ani, parametrul „temperatură maximă” a înregistrat o creștere semnificativă pentru lunile mai-august, care sunt esențiale pentru dezvoltarea și coacerea strugurilor. Această observație se bazează pe datele meteorologice prezentate pe site-ul „meteoblue” pentru anii 1990-2020, precum și pe datele locale din arealul în care se cultivă soiul Robola. Acestea din urmă provin de la cele trei stații meteorologice înființate de cooperativa producătorilor de struguri Robola împreună cu Universitatea Ionică, operaționale începând din 2013.

Controalele organoleptice arată că vinurile Robola cu o tărie între 12,5 % și 13,6 % vol. își mențin tipicitatea și că, în multe cazuri, caracteristicile legate de calitate ale vinurilor sunt, de fapt, îmbunătățite.

În general, soiul de struguri Robola are boabe mici. Fiecare bob are două până la trei semințe, ceea ce înseamnă că greutatea semințelor raportată la greutatea totală este mai mare decât media. În cazul soiului Robola, semințele ajung la maturitate după 12 grade Baumé. Atunci când strugurii sunt presați, semințele care nu au ajuns la maturitate contribuie la vin cu taninuri verzi „necoapte”, aceasta fiind o caracteristică nedorită pentru soiul Robola.

În plus, pentru a se utiliza în mod optim noile tehnici de vinificare, cum ar fi macerarea la rece, și pentru a se evidenția cât mai mult caracteristicile soiului, strugurii trebuie să fie bine copți (între 12,5 și 13,0 grade Baumé).

A fost modificată secțiunea „Descrierea vinului”.

2.   Actualizarea dosarului tehnic pentru vinurile cu DOP „Ρομπόλα Κεφαλληνίας”

În contextul actualizării dosarelor tehnice, caietul de sarcini al produsului a fost modificat după cum urmează:

| (i) | a fost extinsă secțiunea „Legătura cu arealul geografic”, în special părțile „Detalii privind arealul geografic”, „Detalii privind produsul” și „Interacțiune cauzală”. |
| --- | --- |

(i)

a fost extinsă secțiunea „Legătura cu arealul geografic”, în special părțile „Detalii privind arealul geografic”, „Detalii privind produsul” și „Interacțiune cauzală”.

| (ii) | au fost adăugate și înlocuite dispoziții naționale privind cerințele și controalele aplicabile vinurilor cu DOP; |
| --- | --- |

(ii)

au fost adăugate și înlocuite dispoziții naționale privind cerințele și controalele aplicabile vinurilor cu DOP;

| (iii) | au fost modificate datele de contact ale autorităților de control competente. |
| --- | --- |

(iii)

au fost modificate datele de contact ale autorităților de control competente.

Au fost modificate secțiunile „Legătura cu arealul geografic”, „Cerințele aplicabile” și „Datele de contact ale autorităților și organismelor de control”.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile)

Ρομπόλα Κεφαλληνίας

2.   Tipul indicației geografice

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

Vin alb sec

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Aspect: culoare alb-verzui cu nuanțe galben-aurii, în funcție de tehnica de vinificație și de momentul îmbutelierii.

Miros: arome florale de citrice și arome fructate de piersici, lămâie și mere, de intensitate medie. Aroma este caracterizată de o notă minerală (metalică), ce reprezintă expresia tipică a soiului de struguri pe teritoriul insulei.

Gust: aromat, cu o aciditate revigorantă caracteristică (se remarcă prezența bulelor de dioxid de carbon) și un gust rezidual lung.

| — | Tărie alcoolică naturală: 11,0-13,6 % vol. |
| --- | --- |

—

Tărie alcoolică naturală: 11,0-13,6 % vol.

| — | Tărie alcoolică dobândită maximă: 13,5 % vol. |
| --- | --- |

—

Tărie alcoolică dobândită maximă: 13,5 % vol.

| — | Conținut total de zaharuri: maximum 4,0 grame per litru






  Caracteristici analitice generale |
| --- | --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | 13,5 |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 11 |
| Aciditatea totală minimă | 4 grame pe litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 18 |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | 200 |

—

Conținut total de zaharuri: maximum 4,0 grame per litru

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

13,5

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

11

Aciditatea totală minimă

4 grame pe litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

18

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

200

5.   Practici vitivinicole

5.1.   Practici oenologice specifice

1.   Sisteme de conducere a viței-de-vie

Metoda de cultivare

Vița-de-vie este condusă în stilul gobelet sau în cordon unilateral cu până la șase cepuri, fiecare cu doi ochi. Vița-de-vie devine productivă după mai mult de 4 ani de la altoire. Nu sunt permise tehnicile de cultivare care nu fac parte din tradițiile ancestrale ale regiunii.

2.   Practici oenologice specifice utilizate pentru producerea vinurilor

Practică oenologică specifică

Pentru a utiliza mențiunea „Επιλεγμένος” sau „Réserve”, vinurile albe seci cu DOP „Ρομπόλα Κεφαλληνίας” (Robola of Kephalonia) trebuie:

| — | să fi fost supuse unei maturări totale de cel puțin 1 an, din care cel puțin 6 luni în butoaie de stejar și 3 luni în sticle. |
| --- | --- |

—

să fi fost supuse unei maturări totale de cel puțin 1 an, din care cel puțin 6 luni în butoaie de stejar și 3 luni în sticle.

Pentru a utiliza mențiunea „Ειδικά Επιλεγμένος” sau „Grande Réserve”, vinurile albe seci cu DOP „Ρομπόλα Κεφαλληνίας” (Robola of Kephalonia) trebuie:

| — | să fi fost supuse unei maturări totale de cel puțin 2 ani, dintre care cel puțin 12 luni în butoaie de stejar și 6 luni în sticle. |
| --- | --- |

—

să fi fost supuse unei maturări totale de cel puțin 2 ani, dintre care cel puțin 12 luni în butoaie de stejar și 6 luni în sticle.

3.   Elaborarea vinului alb

Restricții legate de elaborarea vinului

Vinul alb cu DOP „Ρομπόλα Κεφαλληνίας” se obține prin metoda clasică de elaborare a vinului alb. Zdrobirea strugurilor și transformarea mustului în vin au loc în crame dotate cu instalații adecvate pentru utilizarea tehnologiei moderne de producție a vinurilor albe. Nu este permisă utilizarea preselor continue pentru zdrobirea strugurilor. În timpul fermentației alcoolice, temperatura trebuie să fie mai mică de 20 °C.

5.2.   Producții/Randamente maxime

| 1. | Randament maxim în hectolitri de produs finit la hectar
  56 de hectolitri la hectar |
| --- | --- |

1.

Randament maxim în hectolitri de produs finit la hectar

56 de hectolitri la hectar

| 2. | Producție maximă în kilograme de struguri la hectar
  8 000 de kilograme de struguri la hectar |
| --- | --- |

2.

Producție maximă în kilograme de struguri la hectar

8 000 de kilograme de struguri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Arealul DOP „Ρομπόλα Κεφαλληνίας” este situat la cel puțin 50 de metri deasupra nivelului mării, în limitele următoarelor localități: Omala, Davgata, Dilinata, Troianata și Faraklata. Sunt incluse, de asemenea, zonele situate deasupra drumului provincial Argostoli-Poros, care aparțin localităților Moussata și Vlachata din Cefalonia.

7.   Soiul (soiurile) de struguri de vin principal(e)

Robola Β

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

8.1.   Legătura istorică, culturală, socială și economică

I.   Legătura istorică

Vinul „Ρομπόλα Κεφαλληνίας” este produsul emblematic al insulei. Acesta reprezintă produsele locale și este un produs de referință atât pentru populația insulei, cât și pentru localnicii din Cefalonia care au emigrat în întreaga lume.

Cultivarea viței-de-vie în Cefalonia are o tradiție îndelungată, învăluită în legendă. Cefalus a venit în această colonie a țării sale natale, denumită „teritoriu atenian”. De îndată ce a pășit pe insulă, el a plantat vița-de-vie pe care o adusese cu el pentru a-și aminti de patria lui. În timp, teritoriul atenian a devenit teritoriul Thiniei, denumire care a dat numele insulei.

Peste ani, prima mărturie scrisă care atestă cultivarea soiului Robola este într-un document din 1520 și se referă la un inventar al proprietăților bisericii. La scurt timp după aceea a apărut o altă referire, într-o scrisoare din 25 ianuarie 1544 din partea lui Guglielmo Defarana către episcopul romano-catolic al insulei. În 1557, călătorul italian Pellegrino Brocardi a menționat, de asemenea, Robola, atât soiul de struguri, cât și vinul produs din acesta, pe care l-a lăudat foarte mult.

Deși anumite persoane sugerează că există legături cu soiurile albe italiene, este mai sigur să se presupună că este vorba despre un soi local de struguri. Într-adevăr, potrivit studiilor arheologice recente, cultivarea viței-de-vie era practicată în Grecia din perioada neolitică. În plus, colonizarea timpurie a tuturor părților Mediteranei de către Grecia a pus bazele dezvoltării ulterioare a cultivării viței-de-vie.

De atunci, cultivarea soiului Robola a urmat evoluția și peripețiile insulei. În 1836, Andreas Laskaratos, om de litere emblematic pentru Cefalonia în secolul al 19-lea, scria în lucrarea sa canonică „Lixouri în 1836”, cartea a II-a, versetul 54: „Τάξτε και πέτε πως εγώ τα’ πα όλα και συμπάθειο, γιατί ειμ’ από Ρομπόλα” („Iertați-mă pentru tot ce am spus, căci am băut vin Robola”). O caracteristică a acestui soi este faptul că, începând din vremuri străvechi și până în prezent, cultivarea sa face parte din fundamentele culturii rurale locale.

II.   Legătura culturală, socială și economică

DOP „Ρομπόλα Κεφαλληνίας” este singura denumire de origine a unui vin produs în Grecia care include nu numai denumirea arealului, ci și a soiului de struguri. Robola este soiul cel mai cultivat în Cefalonia. El este cultivat în general pe soluri sărace, nefertile, uneori atât de sărace încât italienii au numit vinul „Vino di Sasso” („vin din piatră”).

Pe pantele Muntelui Ainos există încă multe vițe-de-vie nealtoite, care sunt deosebit de vechi. Vinul „Ρομπόλα Κεφαλληνίας” este strâns legat de cultură, de bucătăria locală și de viața de zi cu zi a localnicilor, precum și de turismul de pe insulă.

8.2.   Mediul geografic și originea geografică

Mediul geografic și originea geografică

Solul

„Arealul Robola” este în principal constituit din terenuri submontane, calcaroase, nefertile, cu pietriș, situate pe pante. Cu toate acestea, soiul de struguri s-a adaptat pe deplin la acest tip de sol și produce un vin cu caracteristicile specifice menționate.

Pe acest tip de sol se obțin randamente scăzute, de 5 000-6 000 de kilograme de struguri la hectar.

Clima

Clima regiunii face ca strugurii să se coacă devreme, între 15 și 18 august, ceea ce contribuie la obținerea unor materii prime de bună calitate. Maturarea timpurie previne bolile cauzate de ploile de la începutul lunii septembrie, cum ar fi putregaiul cenușiu și putregaiul acid, la care soiul Robola este deosebit de sensibil.

Zona înregistrează precipitații abundente iarna, cu o medie de 1 200 mm pe an. Cu toate acestea, verile sunt foarte uscate, dar acest lucru nu are un impact negativ, deoarece serile de vară sunt deosebit de răcoroase datorită brizei umede dinspre Muntele Ainos. Toți acești factori permit plantelor să facă față șocurilor termice înregistrate ziua.

Relief

Relieful Cefaloniei este montan. Prezintă diferențe semnificative de altitudine, pante abrupte și pereți verticali impozanți. Altitudinea maximă este de 1 628 de metri și corespunde celui mai înalt vârf al Muntelui Ainos, cunoscut sub numele de Megas Soros.

Muntele Ainos este un parc național. El este acoperit în mare parte de brazi autohtoni (Abies cephalonica), în special în partea estică.

Parcul național este situat în partea de sud-vest a insulei și este orientat de la nord-vest spre sud-est. În general, prelungirile Muntelui Ainos spre nord-nord-vest au aceeași orientare. Acestea sunt: Roudi (1 125 m), Manolati (1 000 m), Vrochonas (946 m), Xerakias (1 068 m), Merovigli (994 m), Agia Dynati (1 131 m) și Kalon Oros (901 m). Alte formațiuni muntoase sunt situate în sud-est, inclusiv formațiunile separate Atros (895 m), Kokkini Rachi (1 082 m) și Avgo (929 m).

Lanțurile muntoase, văile și zonele de câmpie urmează trei axe principale: (i) NV-SE, (ii) NE-SV și (iii) N-S, cu devieri minore. Aceste axe corespund pliurilor geologice, fracturilor de-a lungul cărora s-au format pante foarte înclinate, de exemplu coaste abrupte, precum și fracturilor de-a lungul cărora stresul mecanic asupra rocilor a facilitat eroziunea selectivă, ducând la formarea a numeroase ravene și văi.

Datorită poziției sale tectonice Cefalonia este o insulă cu o geologie bogată, în care dinamica proceselor geologice este reprezentată foarte bine de formațiunile geologice numeroase și foarte variate. Faptul că cea mai mare parte a suprafeței insulei este acoperită de calcar este o caracteristică a insulei.

Caracteristicile menționate mai sus se regăsesc și în „arealul Robola”. Plantațiile viticole cu soiul Robola sunt situate pe terenul submontan al Cefaloniei, aflat la o altitudine mai mică de 1 000 de metri, într-un peisaj divers din punct de vedere morfologic din interiorul insulei, care este diferit de un peisaj insular. În acest peisaj submontan în pantă s-au format două depresiuni. Una se află în Omala, iar cealaltă în Troianata.

8.3.   Detalii despre produs și interacțiunea cauzală

I.   Detalii despre produs

Combinația dintre condițiile climatice și varietatea soiurilor din areal, soiul de struguri cultivat și tehnicile de cultivare și vinificație utilizate contribuie la obținerea caracteristicilor calitative ale vinurilor cu DOP „Ρομπόλα Κεφαλληνίας”.

Vinul cu DOP „Ρομπόλα Κεφαλληνίας” este produs numai din soiul grecesc local Robola. Robola este deosebit de sensibil la boli și, de asemenea, la secetă. El necesită condiții adecvate pentru a-și manifesta calitățile. Insula ionică Cefalonia este principala zonă în care se cultivă acest soi. De asemenea, insula este locul în care sunt produse vinurile cu DOP „Ρομπόλα Κεφαλληνίας”.

În ciuda fragilității sale (trebuie să fie cultivat pe terenuri nefertile și, de preferință, montane), soiul este productiv. Prin urmare, pentru a obține un vin Robola bun, este necesar să se limiteze randamentele în anumite părți ale arealului. Întrucât oxidează cu ușurință, este nevoie de aceeași atenție în ceea ce privește vinificarea, care are loc de obicei în întregime în recipiente din oțel inoxidabil.

Vinurile cu DOP „Ρομπόλα Κεφαλληνίας” au culoare alb-verzui cu reflexe galben-aurii, în funcție de tehnica vinificării și de momentul îmbutelierii. Aromele variază în funcție de tipul de vin și de învechire. Aromele caracteristice sunt arome florale de citrice și arome fructate de piersici, chitră și mere, de intensitate medie. Vinurile au o aciditate proaspătă și intensă, sunt corpolente și au un gust rezidual lung. Aroma este caracterizată și de o notă minerală „europeană”, ce reprezintă expresia tipică a soiului de struguri pe teritoriul insulei.

II.   Interacțiunea cauzală

Caracteristicile specifice ale arealului includ: dispunerea plantațiilor pe direcția vest-sud-vest, proximitatea față de Muntele Ainos, acoperit de păduri de brad și apropierea de mare. În combinație cu soiul de struguri și cu tehnicile de vinificație utilizate, aceste caracteristici determină unicitatea vinurilor cu DOP „Ρομπόλα Κεφαλληνίας”.

Arealul de cultivare a soiului Robola este submontan, cu pante abrupte și este caracterizat de soluri nefertile, calcaroase, cu pietriș. Clima sa este caracterizată de precipitații abundente iarna și de zile de vară foarte calde și uscate. Totuși, acestea sunt contrabalansate de nopțile extrem de răcoroase, fenomen cauzat de briza marină care parcurge plantațiile viticole până la vârful Muntelui Ainos. Marea Ionică „potolește setea” arealului soiului Robola, în timp ce umiditatea nopților de vară, „care se ridică” precum un văl magic, „insuflă viață” peisajului variat al parcului național Muntele Ainos. În această configurație rară, în care coexistă muntele și marea, arealul soiului Robola oferă comunității această comoară.

Mai precis, metodele de cultivare a acestui soi au rămas în linii mari aceleași de-a lungul anilor, deoarece structura exploatațiilor nu s-a schimbat.

Exploatațiile agricole sunt mici. Factorii de producție agricolă sunt utilizați în general în cantitate moderată; predomină metodele tradiționale de combatere a bolilor, precum utilizarea sulfatului de cupru. O caracteristică a întregului areal este că buruienile nu sunt gestionate prin utilizarea erbicidelor, ci prin lucrări ale solului, uneori realizate chiar manual.

Din cauza solului nefertil, a prezenței versanților și a lipsei de umiditate în timpul verii, vița-de-vie este condusă în stilul gobelet jos, cu patru până la cinci lăstari. Fiecare cep are doi ochi.

Având în vedere condițiile de mai sus, dezvoltarea frunzișului viței-de-vie este limitată. Pentru a umbri părțile interioare ale plantelor și pentru a proteja strugurii de razele soarelui, producătorii utilizează o tehnică tradițională de răsucire a lăstarilor în interior și de legare a acestora. La nivel local, această tehnică este cunoscută sub numele de „koutsouniama”.

Toate cele de mai sus se combină cu practicile simple de cultivare utilizate de producători timp de secole. Prin urmare, vinurile „Ρομπόλα Κεφαλληνίας” au caracteristici specifice, printre care se numără aromele foarte distinctive, care se combină cu o notă „metalică pronunțată”, o aciditate caracteristică, un gust echilibrat și omogen.

În concluzie, vinul cu DOP „Ρομπόλα Κεφαλληνίας” este produsul emblematic al insulei. Acesta reprezintă produsele locale și este un produs de referință atât pentru populația locală, cât și pentru persoanele originare din Cefalonia aflate acum în întreaga lume.

Strugurii sunt rotunzi, au pielița subțire și o culoare gălbuie deschisă. Soiul este deosebit de bine adaptat la zonele montane, care sunt de obicei abrupte, au soluri sărace, calcaroase, cu pietriș, și se dezvoltă într-un mediu cu precipitații abundente în timpul iernii și cu veri secetoase. Se obțin vinuri aromate, cu o notă „metalică pronunțată”, o aciditate caracteristică, un gust echilibrat și omogen.

9.   Condiții suplimentare esențiale (ambalare, etichetare, alte cerințe)

Derogări

Cadrul juridic

În legislația UE

Tipul condiției suplimentare

Derogări privind producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției

Articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cererile de protecție a denumirilor de origine, a indicațiilor geografice și a mențiunilor tradiționale din sectorul vitivinicol, procedura de opoziție, restricțiile de utilizare, modificările caietelor de sarcini ale produselor, anularea protecției și etichetarea și prezentarea

Derogări

Cadrul juridic

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare

Derogări privind producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției

Decizia nr. 386323/3803/10.11.1976 a ministrului agriculturii (Monitorul Oficial, seria II, nr. 1407/25.11.1976) privind prelucrarea strugurilor în afara arealului în cazul vinurilor cu denumire de origine.

Decizia conferă dreptul de a transforma strugurii în must și de a vinifica mustul pentru a produce vinuri cu DOP „Ρομπόλα Κεφαλληνίας” în orice cramă din insula Cefalonia, cu condiția ca respectiva cramă să îndeplinească cerințele pentru producerea vinurilor cu DOP.

Dispoziții suplimentare privind etichetarea vinului

Cadrul juridic

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției

I.   Mențiuni referitoare la anumite metode de producție

Articolul 1 din Decizia ministerială nr. 280557/9.6.2005 de stabilire a duratei maturării, învechirii și a momentului introducerii pe piață a vinurilor cu denumire de origine de calitate superioară și a vinurilor locale, precum și a mențiunilor utilizate pe etichetele acestora, referitoare la metoda de producție sau metodele de preparare (Monitorul Oficial, seria II, nr. 818/15.6.2005) se referă la condițiile de utilizare a următoarelor mențiuni:

| — | „ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ” sau „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ” (VIN NOU); |
| --- | --- |

—

„ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ” sau „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ” (VIN NOU);

| — | „ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” sau „ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” (MATURAT ÎN BUTOI); |
| --- | --- |

—

„ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” sau „ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” (MATURAT ÎN BUTOI);

| — | „ΠΑΛΑΙΩΜΕΝΟΣ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” sau „ΠΑΛΑΙΩΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” (ÎNVECHIT ÎN BUTOI). |
| --- | --- |

—

„ΠΑΛΑΙΩΜΕΝΟΣ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” sau „ΠΑΛΑΙΩΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” (ÎNVECHIT ÎN BUTOI).

II.   Indicarea anului de recoltă pe etichetă

În cazul în care pe etichetele vinurilor se utilizează mențiunea „ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ” sau „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ” („VIN NOU”), menționarea anului de recoltă este obligatorie, în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Decizia ministerială nr. 280557/9.6.2005 de stabilire a duratei maturării și învechirii și a momentului introducerii pe piață a vinurilor cu denumire de origine de calitate superioară și a vinurilor locale, precum și a mențiunilor utilizate pe etichetele acestora, referitoare la metoda de producție sau metodele de preparare (Monitorul Oficial, seria II, nr. 818/15.6.2005).

III.   Mențiuni tradiționale

| — | Mențiuni tradiționale în conformitate cu Decizia ministerială nr. 235309/7.2.2002 privind aprobarea mențiunilor tradiționale utilizate pentru vinuri, care au legătură cu denumirea de origine sau indicația geografică.
  În conformitate cu decizia ministerială sus-menționată, mențiunile tradiționale care pot fi utilizate pe etichetele vinurilor cu DOP „Ρομπόλα Κεφαλληνίας” sunt:
  „ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΛΕΥΚΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ” / „Blanc de blancs” (Alb din struguri albi), „ΟΙΝΟΣ ΛΟΦΩΝ” / „Vin de collines” (Vin de pe dealuri), „ΟΙΝΟΣ ΠΛΑΓΙΩΝ” / „Vin de côteaux” (Vin de pe versanți), „ΑΠΟ ΝΗΣΙΩΤΙΚΟ(ΥΣ) ΑΜΠΕΛΩΝΑ(ΕΣ)” / „Vin de vignobles insulaires” [Vin din podgorie insulară (podgorii insulare)], „ΑΠΟ ΟΡΕΙΝΟ(ΥΣ) ΑΜΠΕΛΩΝΑ(ΕΣ) Ή ΑΠΟ ΟΡΕΙΝΑ ΚΡΑΣΑΜΠΕΛΑ” / „Vin de vignobles montagneux” (Vin din podgorii de munte). |
| --- | --- |

—

Mențiuni tradiționale în conformitate cu Decizia ministerială nr. 235309/7.2.2002 privind aprobarea mențiunilor tradiționale utilizate pentru vinuri, care au legătură cu denumirea de origine sau indicația geografică.

În conformitate cu decizia ministerială sus-menționată, mențiunile tradiționale care pot fi utilizate pe etichetele vinurilor cu DOP „Ρομπόλα Κεφαλληνίας” sunt:

„ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΛΕΥΚΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ” / „Blanc de blancs” (Alb din struguri albi), „ΟΙΝΟΣ ΛΟΦΩΝ” / „Vin de collines” (Vin de pe dealuri), „ΟΙΝΟΣ ΠΛΑΓΙΩΝ” / „Vin de côteaux” (Vin de pe versanți), „ΑΠΟ ΝΗΣΙΩΤΙΚΟ(ΥΣ) ΑΜΠΕΛΩΝΑ(ΕΣ)” / „Vin de vignobles insulaires” [Vin din podgorie insulară (podgorii insulare)], „ΑΠΟ ΟΡΕΙΝΟ(ΥΣ) ΑΜΠΕΛΩΝΑ(ΕΣ) Ή ΑΠΟ ΟΡΕΙΝΑ ΚΡΑΣΑΜΠΕΛΑ” / „Vin de vignobles montagneux” (Vin din podgorii de munte).

| — | Mențiuni tradiționale în conformitate cu articolul 112 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, care au legătură cu denumirea de origine sau indicația geografică.
  În conformitate cu articolul 113 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și astfel cum sunt definite și înregistrate în baza de date electronică E-Bacchus, mențiunile tradiționale care pot fi utilizate pe eticheta vinurilor cu DOP „Ρομπόλα Κεφαλληνίας”, cu condiția respectării condițiilor relevante ale legislației UE și naționale, sunt următoarele:
  „Ονομασία Προέλευσης Ανωτέρας Ποιότητας (ΟΠΑΠ)” [Denumire de origine de calitate superioară] în loc de DOP, „Αγρέπαυλη” (Agrepavlis), „Αμπέλι” (Ampeli), „Αμπελώνας (ες)” [Ampelonas(es)], „Αρχοντικό” (Archontiko), „Ειδικά επιλεγμένος” (Grande Réserve), „Επιλογή” sau „Επιλεγμένος” (Réserve), „Κάστρο” (Kastro), „Κτήμα” (Ktima), „Μετόχι” (Metochi), „Μοναστήρι” (Monastiri), „Ορεινό Κτήμα” (Oreino Ktima), „Ορεινοί Αμπελώνες” (Oreinoi Ampelones) și „Πύργος” (Pyrgos). |
| --- | --- |

—

Mențiuni tradiționale în conformitate cu articolul 112 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, care au legătură cu denumirea de origine sau indicația geografică.

În conformitate cu articolul 113 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și astfel cum sunt definite și înregistrate în baza de date electronică E-Bacchus, mențiunile tradiționale care pot fi utilizate pe eticheta vinurilor cu DOP „Ρομπόλα Κεφαλληνίας”, cu condiția respectării condițiilor relevante ale legislației UE și naționale, sunt următoarele:

„Ονομασία Προέλευσης Ανωτέρας Ποιότητας (ΟΠΑΠ)” [Denumire de origine de calitate superioară] în loc de DOP, „Αγρέπαυλη” (Agrepavlis), „Αμπέλι” (Ampeli), „Αμπελώνας (ες)” [Ampelonas(es)], „Αρχοντικό” (Archontiko), „Ειδικά επιλεγμένος” (Grande Réserve), „Επιλογή” sau „Επιλεγμένος” (Réserve), „Κάστρο” (Kastro), „Κτήμα” (Ktima), „Μετόχι” (Metochi), „Μοναστήρι” (Monastiri), „Ορεινό Κτήμα” (Oreino Ktima), „Ορεινοί Αμπελώνες” (Oreinoi Ampelones) și „Πύργος” (Pyrgos).

Dispoziții suplimentare privind etichetarea vinului

Cadrul juridic

În legislația UE

Tipul condiției suplimentare

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției

Articolul 53 alineatele (1), (2) și (6) din Regulamentul (UE) 2019/33 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cererile de protecție a denumirilor de origine, a indicațiilor geografice și a mențiunilor tradiționale din sectorul vitivinicol, procedura de opoziție, restricțiile de utilizare, modificările caietelor de sarcini ale produselor, anularea protecției și etichetarea și prezentarea.

Link către caietul de sarcini al produsului

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafh_rompola_kef170122.pdf

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---