# Euroopan unionin C 158/2023

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 158 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 66. vuosikerta4. toukokuu 2023 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 158

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

66. vuosikerta4. toukokuu 2023

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Euroopan järjestelmäriskikomitea |
| 2023/C 158/01 | Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 6 päivänä maaliskuuta 2023, makrovakauspoliittisten toimenpiteiden rajat ylittävien vaikutusten arvioinnista ja vapaaehtoisesta vastavuoroisuudesta annetun suosituksen EJRK/2015/2 muuttamisesta, (EJRK/2023/1) | 1 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Euroopan järjestelmäriskikomitea

2023/C 158/01

Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 6 päivänä maaliskuuta 2023, makrovakauspoliittisten toimenpiteiden rajat ylittävien vaikutusten arvioinnista ja vapaaehtoisesta vastavuoroisuudesta annetun suosituksen EJRK/2015/2 muuttamisesta, (EJRK/2023/1)

1

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2023/C 158/02 | Euron kurssi – 3. toukokuuta 2023 | 7 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2023/C 158/02

Euron kurssi – 3. toukokuuta 2023

7

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | TUOMIOISTUINKÄSITTELYYN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | EFTAn tuomioistuin |
| 2023/C 158/03 | Fürstliches Obergerichtin 25. lokakuuta 2022 esittämä pyyntö saada EFTAn tuomioistuimelta neuvoa-antava lausunto Alexander Amannin asiassa (Asia E-14/22) | 8 |
| 2023/C 158/04 | Tuomioistuimen tuomio, annettu 24 päivänä tammikuuta 2023, asiassa E-1/22 – G. Modiano Limited ja Standard Wool (UK) Limited vastaan EFTAn valvontaviranomainen (Valtiontuki – Norjan villa-alan tukijärjestelmä – Kanne EFTAn valvontaviranomaisen päätöksen kumoamiseksi – Kantelun hylkääminen – Alustavan tutkintavaiheen jälkeen tehty päätös – Perustelut – Tilanne, jossa voimassa olevaa tukea ei ole olennaisesti muutettu) | 9 |
| 2023/C 158/05 | Tuomioistuimen tuomio, annettu 24 päivänä tammikuuta 2023, asiassa E-5/22 – Christian Maitz v. Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung ja Liechtensteinische Familienausgleichskasse (Sosiaaliturva – Asetus (EY) N:o 883/2004 – Asetus (EY) N:o 987/2009 – Asuminen kolmannessa maassa – Itsenäinen ammatinharjoittaja – ETA:n oikeuden soveltaminen – Hallintotoimikunnan suositus – ETA-sopimuksen 3 artikla – Vilpittömän yhteistyön periaate) | 10 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2023/C 158/06 | Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla | 11 |
| 2023/C 158/07 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 16 |
| 2023/C 158/08 | Ilmoitus Maulawi Rajabille ja Sultan Aziz Azamille, joiden nimet on lisätty tiettyihin ISIL- (Daesh-) ja al-Qaida-järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä 27 päivänä toukokuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 2, 3 ja 7 artiklassa tarkoitettuun luetteloon komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2023/908 | 23 |

V   Ilmoitukset

TUOMIOISTUINKÄSITTELYYN LIITTYVÄT MENETTELYT

EFTAn tuomioistuin

2023/C 158/03

Fürstliches Obergerichtin 25. lokakuuta 2022 esittämä pyyntö saada EFTAn tuomioistuimelta neuvoa-antava lausunto Alexander Amannin asiassa (Asia E-14/22)

8

2023/C 158/04

Tuomioistuimen tuomio, annettu 24 päivänä tammikuuta 2023, asiassa E-1/22 – G. Modiano Limited ja Standard Wool (UK) Limited vastaan EFTAn valvontaviranomainen (Valtiontuki – Norjan villa-alan tukijärjestelmä – Kanne EFTAn valvontaviranomaisen päätöksen kumoamiseksi – Kantelun hylkääminen – Alustavan tutkintavaiheen jälkeen tehty päätös – Perustelut – Tilanne, jossa voimassa olevaa tukea ei ole olennaisesti muutettu)

(Valtiontuki – Norjan villa-alan tukijärjestelmä – Kanne EFTAn valvontaviranomaisen päätöksen kumoamiseksi – Kantelun hylkääminen – Alustavan tutkintavaiheen jälkeen tehty päätös – Perustelut – Tilanne, jossa voimassa olevaa tukea ei ole olennaisesti muutettu

9

2023/C 158/05

Tuomioistuimen tuomio, annettu 24 päivänä tammikuuta 2023, asiassa E-5/22 – Christian Maitz v. Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung ja Liechtensteinische Familienausgleichskasse (Sosiaaliturva – Asetus (EY) N:o 883/2004 – Asetus (EY) N:o 987/2009 – Asuminen kolmannessa maassa – Itsenäinen ammatinharjoittaja – ETA:n oikeuden soveltaminen – Hallintotoimikunnan suositus – ETA-sopimuksen 3 artikla – Vilpittömän yhteistyön periaate)

(Sosiaaliturva – Asetus (EY) N:o 883/2004 – Asetus (EY) N:o 987/2009 – Asuminen kolmannessa maassa – Itsenäinen ammatinharjoittaja – ETA:n oikeuden soveltaminen – Hallintotoimikunnan suositus – ETA-sopimuksen 3 artikla – Vilpittömän yhteistyön periaate

10

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2023/C 158/06

Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

11

2023/C 158/07

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

16

2023/C 158/08

Ilmoitus Maulawi Rajabille ja Sultan Aziz Azamille, joiden nimet on lisätty tiettyihin ISIL- (Daesh-) ja al-Qaida-järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä 27 päivänä toukokuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 2, 3 ja 7 artiklassa tarkoitettuun luetteloon komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2023/908

23

---

| | Oikaisuja |
| --- | --- |
| | Oikaisu neuvoston päätökseen, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2023, työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean varajäsenen nimittämisestä Tanskan osalta ( EUVL C 109, 24.3.2023 ) | 25 |

Oikaisuja

Oikaisu neuvoston päätökseen, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2023, työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean varajäsenen nimittämisestä Tanskan osalta ( EUVL C 109, 24.3.2023 )

( EUVL C 109, 24.3.2023 )

25

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Euroopan järjestelmäriskikomitea

| 4.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 158/1

---

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN SUOSITUS,

annettu 6 päivänä maaliskuuta 2023,

makrovakauspoliittisten toimenpiteiden rajat ylittävien vaikutusten arvioinnista ja vapaaehtoisesta vastavuoroisuudesta annetun suosituksen EJRK/2015/2 muuttamisesta

(EJRK/2023/1)

(2023/C 158/01)

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (1) ja erityisesti sen liitteen IX,

ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010 (2) ja erityisesti sen 3, 16, 17 ja 18 artiklan,

ottaa huomioon luottolaitosten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 (3) muuttamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja erityisesti sen 458 artiklan 8 kohdan,

ottaa huomioon oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (4) ja erityisesti sen VII osaston 4 luvun II osan,

ottaa huomioon Euroopan järjestelmäriskikomitean työjärjestyksen hyväksymisestä 20 päivänä tammikuuta 2011 annetun Euroopan järjestelmäriskikomitean päätöksen EJRK/2011/1 (5) ja erityisesti sen 18, 19 ja 20 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kansallisten makrovakauspoliittisten toimenpiteiden tehokkuuden ja johdonmukaisuuden varmistamiseksi on tärkeää täydentää unionin lainsäädännön edellyttämää tunnustamista vapaaehtoisella vastavuoroisuudella. |
| --- | --- |

(1)

Kansallisten makrovakauspoliittisten toimenpiteiden tehokkuuden ja johdonmukaisuuden varmistamiseksi on tärkeää täydentää unionin lainsäädännön edellyttämää tunnustamista vapaaehtoisella vastavuoroisuudella.

| (2) | Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksessa EJRK/2015/2 (6) vahvistetun makrovakauspoliittisten toimenpiteiden vapaaehtoista vastavuoroisuutta koskevan kehyksen tarkoituksena on varmistaa, että kaikki yhdessä jäsenvaltiossa aktivoidut riskiperusteiset makrovakauspoliittiset toimenpiteet toteutetaan vastavuoroisesti muissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksessa EJRK/2015/2 (6) vahvistetun makrovakauspoliittisten toimenpiteiden vapaaehtoista vastavuoroisuutta koskevan kehyksen tarkoituksena on varmistaa, että kaikki yhdessä jäsenvaltiossa aktivoidut riskiperusteiset makrovakauspoliittiset toimenpiteet toteutetaan vastavuoroisesti muissa jäsenvaltioissa.

| (3) | Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksessa EJRK/2017/4 (7) suositetaan, että asianomainen aktivoiva viranomainen tekee toimittaessaan vastavuoroisuuspyynnön Euroopan järjestelmäriskikomitealle (EJRK) ehdotuksen sovellettavan olennaisuuskynnyksen enimmäistasosta, jonka alittavalla tasolla katsotaan, että kyseessä olevat makrovakausriskit eivät vaikuta yksittäiseen rahoituspalvelujen tarjoajaan olennaisella tavalla sillä lainkäyttöalueella, jossa asianomainen aktivoiva viranomainen soveltaa kyseistä makrovakauspoliittista toimenpidettä. EJRK voi tarvittaessa suosittaa tästä poikkeavaa kynnystä. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksessa EJRK/2017/4 (7) suositetaan, että asianomainen aktivoiva viranomainen tekee toimittaessaan vastavuoroisuuspyynnön Euroopan järjestelmäriskikomitealle (EJRK) ehdotuksen sovellettavan olennaisuuskynnyksen enimmäistasosta, jonka alittavalla tasolla katsotaan, että kyseessä olevat makrovakausriskit eivät vaikuta yksittäiseen rahoituspalvelujen tarjoajaan olennaisella tavalla sillä lainkäyttöalueella, jossa asianomainen aktivoiva viranomainen soveltaa kyseistä makrovakauspoliittista toimenpidettä. EJRK voi tarvittaessa suosittaa tästä poikkeavaa kynnystä.

| (4) | ETA-sopimuksen liitteen IX (Rahoituspalvelut) muuttamisesta 29 päivänä maaliskuuta 2019 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 79/2019 [2019/2133] (8) sisällytettiin direktiivi 2013/36/EU ja asetus (EU) N:o 575/2013 osaksi Euroopan talousalueesta tehtyä sopimusta (jäljempänä ’ETA-sopimus’) 1 päivästä tammikuuta 2020 alkavin vaikutuksin. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/878 (9) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/873 (10), joilla tehtiin merkittäviä muutoksia direktiiviin 2013/36/EU ja asetukseen (EU) N:o 575/2013, on otettu osaksi ETA-sopimusta ETA-sopimuksen liitteen IX (Rahoituspalvelut) muuttamisesta 10 päivänä joulukuuta 2021 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 383/2021 (11) ja ETA-sopimuksen liitteen IX (Rahoituspalvelut) muuttamisesta 29 päivänä lokakuuta 2021 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 301/2021 (12). Näin ollen direktiiviä (EU) 2019/878 ja asetusta (EU) 2020/873 sovelletaan nykyisin Norjassa. |
| --- | --- |

(4)

ETA-sopimuksen liitteen IX (Rahoituspalvelut) muuttamisesta 29 päivänä maaliskuuta 2019 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 79/2019 [2019/2133] (8) sisällytettiin direktiivi 2013/36/EU ja asetus (EU) N:o 575/2013 osaksi Euroopan talousalueesta tehtyä sopimusta (jäljempänä ’ETA-sopimus’) 1 päivästä tammikuuta 2020 alkavin vaikutuksin. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/878 (9) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/873 (10), joilla tehtiin merkittäviä muutoksia direktiiviin 2013/36/EU ja asetukseen (EU) N:o 575/2013, on otettu osaksi ETA-sopimusta ETA-sopimuksen liitteen IX (Rahoituspalvelut) muuttamisesta 10 päivänä joulukuuta 2021 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 383/2021 (11) ja ETA-sopimuksen liitteen IX (Rahoituspalvelut) muuttamisesta 29 päivänä lokakuuta 2021 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 301/2021 (12). Näin ollen direktiiviä (EU) 2019/878 ja asetusta (EU) 2020/873 sovelletaan nykyisin Norjassa.

| (5) | Norjassa toimiluvan saaneisiin luottolaitoksiin sovelletaan 31 päivästä joulukuuta 2020 lukien i) 4,5 prosentin järjestelmäriskipuskurikantaa niiden Norjassa sijaitsevien vastuiden osalta direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan mukaisesti; ii) (riskipainotettujen) keskimääräisten riskipainojen 20 prosentin alarajaa niiden Norjassa sijaitseviin asuinkiinteistöihin liittyvien vastuiden osalta asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan iv alakohdan mukaisesti (sovelletaan luottolaitoksiin, jotka käyttävät sisäisten luottoluokitusten menetelmää (IRB)); ja (riskipainotettujen) keskimääräisten riskipainojen 35 prosentin alarajaa niiden Norjassa sijaitseviin liikekiinteistöihin liittyvien vastuiden osalta asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan iv alakohdan mukaisesti (sovelletaan luottolaitoksiin, jotka käyttävät IRB-menetelmää). Norjan viranomaiset vahvistivat siirtymäkauden järjestelmäriskipuskurin soveltamiselle niihin luottolaitoksiin, jotka eivät käytä edistynyttä IRB-menetelmää. |
| --- | --- |

(5)

Norjassa toimiluvan saaneisiin luottolaitoksiin sovelletaan 31 päivästä joulukuuta 2020 lukien i) 4,5 prosentin järjestelmäriskipuskurikantaa niiden Norjassa sijaitsevien vastuiden osalta direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan mukaisesti; ii) (riskipainotettujen) keskimääräisten riskipainojen 20 prosentin alarajaa niiden Norjassa sijaitseviin asuinkiinteistöihin liittyvien vastuiden osalta asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan iv alakohdan mukaisesti (sovelletaan luottolaitoksiin, jotka käyttävät sisäisten luottoluokitusten menetelmää (IRB)); ja (riskipainotettujen) keskimääräisten riskipainojen 35 prosentin alarajaa niiden Norjassa sijaitseviin liikekiinteistöihin liittyvien vastuiden osalta asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan iv alakohdan mukaisesti (sovelletaan luottolaitoksiin, jotka käyttävät IRB-menetelmää). Norjan viranomaiset vahvistivat siirtymäkauden järjestelmäriskipuskurin soveltamiselle niihin luottolaitoksiin, jotka eivät käytä edistynyttä IRB-menetelmää.

| (6) | Finansdepartementet (Norjan valtiovarainministeriö), joka toimii Norjassa direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan 1 kohdassa sekä asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna nimettynä viranomaisena, toimitti 2 päivänä helmikuuta 2021 EJRK:lle pyynnön, joka koski järjestelmäriskipuskurikannan vastavuoroista tunnustamista direktiivin 2013/36/EU 134 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja riskipainon alarajojen vastavuoroista tunnustamista asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 8 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Finansdepartementet (Norjan valtiovarainministeriö), joka toimii Norjassa direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan 1 kohdassa sekä asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna nimettynä viranomaisena, toimitti 2 päivänä helmikuuta 2021 EJRK:lle pyynnön, joka koski järjestelmäriskipuskurikannan vastavuoroista tunnustamista direktiivin 2013/36/EU 134 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja riskipainon alarajojen vastavuoroista tunnustamista asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

| (7) | Finansdepartementin EJRK:lle esittämän pyynnön johdosta EJRK hyväksyi Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2021/3 (13) ja sisällytti näin nämä toimenpiteet niiden makrovakauspoliittisten toimenpiteiden luetteloon, joiden vastavuoroista toteuttamista suositetaan suosituksen EJRK/2015/2 nojalla. |
| --- | --- |

(7)

Finansdepartementin EJRK:lle esittämän pyynnön johdosta EJRK hyväksyi Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2021/3 (13) ja sisällytti näin nämä toimenpiteet niiden makrovakauspoliittisten toimenpiteiden luetteloon, joiden vastavuoroista toteuttamista suositetaan suosituksen EJRK/2015/2 nojalla.

| (8) | Finansdepartementet ilmoitti 16 päivänä joulukuuta 2022 EJRK:lle aikomuksestaan i) asettaa uudelleen Norjassa toimiluvan saaneiden luottolaitosten Norjassa sijaitseviin vastuisiin sovellettavan järjestelmäriskipuskurikannan ja ii) pidentää vielä kahdella vuodella riskipainon alarajojen soveltamista Norjassa toimiluvan saaneiden, IRB-menetelmää käyttävien luottolaitosten Norjassa sijaitseviin asuin- ja liikekiinteistövastuisiin. Ilmoitettu toimenpiteiden uudelleenasettaminen ja voimassaolon pidentäminen ei vaikuta toimenpiteiden kalibrointiin tai suunnitteluun. Finansdepartementet on kuitenkin pidentänyt 4,5 prosentin järjestelmäriskipuskurikannan soveltamisen siirtymäkautta 30 päivään joulukuuta 2023 niiden luottolaitosten osalta, jotka eivät käytä kehittynyttä IRB-menetelmää. Kyseiseen päivämäärään saakka Norjassa sijaitseviin vastuisiin sovellettava järjestelmäriskipuskurikanta on 3 prosenttia sellaisten luottolaitosten osalta, jotka eivät käytä kehittynyttä IRB-menetelmää. Tämän toimenpiteen vastavuoroiseksi toteuttamiseksi vastaavaa siirtymäkautta olisi sovellettava ulkomaisiin luottolaitoksiin, jotka eivät käytä kehittynyttä IRB-menetelmää. |
| --- | --- |

(8)

Finansdepartementet ilmoitti 16 päivänä joulukuuta 2022 EJRK:lle aikomuksestaan i) asettaa uudelleen Norjassa toimiluvan saaneiden luottolaitosten Norjassa sijaitseviin vastuisiin sovellettavan järjestelmäriskipuskurikannan ja ii) pidentää vielä kahdella vuodella riskipainon alarajojen soveltamista Norjassa toimiluvan saaneiden, IRB-menetelmää käyttävien luottolaitosten Norjassa sijaitseviin asuin- ja liikekiinteistövastuisiin. Ilmoitettu toimenpiteiden uudelleenasettaminen ja voimassaolon pidentäminen ei vaikuta toimenpiteiden kalibrointiin tai suunnitteluun. Finansdepartementet on kuitenkin pidentänyt 4,5 prosentin järjestelmäriskipuskurikannan soveltamisen siirtymäkautta 30 päivään joulukuuta 2023 niiden luottolaitosten osalta, jotka eivät käytä kehittynyttä IRB-menetelmää. Kyseiseen päivämäärään saakka Norjassa sijaitseviin vastuisiin sovellettava järjestelmäriskipuskurikanta on 3 prosenttia sellaisten luottolaitosten osalta, jotka eivät käytä kehittynyttä IRB-menetelmää. Tämän toimenpiteen vastavuoroiseksi toteuttamiseksi vastaavaa siirtymäkautta olisi sovellettava ulkomaisiin luottolaitoksiin, jotka eivät käytä kehittynyttä IRB-menetelmää.

| (9) | Ilmoituksiin, jotka annettiin 16 päivänä joulukuuta 2022, sisältyi myös EJRK:lle osoitettu pyyntö suosittaa edelleen kaikkien kolmen toimenpiteen vastavuoroista tunnustamista. Järjestelmäriskipuskurin vastavuoroisuuden osalta Finansdepartementet ehdotti olennaisuuskynnyksen alentamista ja riskipainotettujen saamisten yhteismäärän asettamista 5 miljardiin Norjan kruunuun, mikä vastaa noin 0,16:ta prosenttia Norjassa raportoivien luottolaitosten riskipainotettujen saamisten yhteismäärästä. |
| --- | --- |

(9)

Ilmoituksiin, jotka annettiin 16 päivänä joulukuuta 2022, sisältyi myös EJRK:lle osoitettu pyyntö suosittaa edelleen kaikkien kolmen toimenpiteen vastavuoroista tunnustamista. Järjestelmäriskipuskurin vastavuoroisuuden osalta Finansdepartementet ehdotti olennaisuuskynnyksen alentamista ja riskipainotettujen saamisten yhteismäärän asettamista 5 miljardiin Norjan kruunuun, mikä vastaa noin 0,16:ta prosenttia Norjassa raportoivien luottolaitosten riskipainotettujen saamisten yhteismäärästä.

| (10) | Finansdepartementetin EJRK:lle esittämän pyynnön johdosta ja jotta i) estettäisiin sellaisten kielteisten rajatylittävien vaikutusten konkretisoituminen vuotojen ja sääntelyn katvealueiden hyväksikäytön muodossa, joita Norjassa sovellettavien makrovakauspoliittisten toimenpiteiden täytäntöönpano voisi aiheuttaa ja ii) säilytettäisiin tasapuoliset toimintaedellytykset ETAn luottolaitosten kesken, EJRK:n hallintoneuvosto on päättänyt jatkaa näiden toimenpiteiden sisällyttämistä niiden makrovakauspoliittisten toimenpiteiden luetteloon, joita suositetaan vastavuoroisesti sovellettaviksi suosituksen EJRK/2015/2 mukaisesti, sekä muuttaa hieman järjestelmäriskipuskurin vastavuoroista soveltamista koskevan suosituksen parametreja. |
| --- | --- |

(10)

Finansdepartementetin EJRK:lle esittämän pyynnön johdosta ja jotta i) estettäisiin sellaisten kielteisten rajatylittävien vaikutusten konkretisoituminen vuotojen ja sääntelyn katvealueiden hyväksikäytön muodossa, joita Norjassa sovellettavien makrovakauspoliittisten toimenpiteiden täytäntöönpano voisi aiheuttaa ja ii) säilytettäisiin tasapuoliset toimintaedellytykset ETAn luottolaitosten kesken, EJRK:n hallintoneuvosto on päättänyt jatkaa näiden toimenpiteiden sisällyttämistä niiden makrovakauspoliittisten toimenpiteiden luetteloon, joita suositetaan vastavuoroisesti sovellettaviksi suosituksen EJRK/2015/2 mukaisesti, sekä muuttaa hieman järjestelmäriskipuskurin vastavuoroista soveltamista koskevan suosituksen parametreja.

| (11) | Finansdepartementetin pyynnön mukaisesti järjestelmäriskipuskurin vastavuoroisen soveltamisen olennaisuusrajaa olisi alennettava ja riskipainotettujen vastuuerien yhteismäärä asetettava 5 miljardiin Norjan kruunuun. Norjan pankkialan markkinat liittyvät läheisesti muiden Pohjoismaiden, kuten Tanskan, Suomen ja Ruotsin, markkinoihin. Yhdentyneillä rahoitusmarkkinoilla matala olennaisuuskynnys estää mahdolliset vuodot ja sääntelyn katvealueiden hyväksikäytön ja edistää siten rahoitusvakauden ja tasapuolisten toimintaedellytysten säilyttämistä. Lisäksi järjestelmäriskipuskurin vastavuoroisuudesta aiheutuvaa hallinnollista rasitetta pidetään suhteellisen pienenä, koska Norjan viranomaisten soveltama järjestelmäriskipuskuri on yksinkertainen ja yhdenmukainen toimenpide ja luottolaitokset ja viranomaiset pystyvät jo määrittämään vastuiden sijaintimaan. Koska olennaisuuskynnyksen alentaminen saattaa edellyttää uusien kansallisten vastavuoroisten toimenpiteiden hyväksymistä tai olemassa olevien toimenpiteiden muuttamista, vastavuoroisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa varten olisi sovellettava kolmen kuukauden tavanomaista siirtymäkautta lukien siitä, kun tämä suositus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Mitä tulee 16 päivänä joulukuuta 2022 annetuissa ilmoituksissa tarkoitettuihin muihin toimenpiteisiin, joiden vastavuoroista toteuttamista EJRK suosittelee jatkossakin, uutta siirtymäkautta ei pidetä tarpeellisena, koska vastavuoroisuutta on jo suositettu suosituksessa EJRK/2021/3. |
| --- | --- |

(11)

Finansdepartementetin pyynnön mukaisesti järjestelmäriskipuskurin vastavuoroisen soveltamisen olennaisuusrajaa olisi alennettava ja riskipainotettujen vastuuerien yhteismäärä asetettava 5 miljardiin Norjan kruunuun. Norjan pankkialan markkinat liittyvät läheisesti muiden Pohjoismaiden, kuten Tanskan, Suomen ja Ruotsin, markkinoihin. Yhdentyneillä rahoitusmarkkinoilla matala olennaisuuskynnys estää mahdolliset vuodot ja sääntelyn katvealueiden hyväksikäytön ja edistää siten rahoitusvakauden ja tasapuolisten toimintaedellytysten säilyttämistä. Lisäksi järjestelmäriskipuskurin vastavuoroisuudesta aiheutuvaa hallinnollista rasitetta pidetään suhteellisen pienenä, koska Norjan viranomaisten soveltama järjestelmäriskipuskuri on yksinkertainen ja yhdenmukainen toimenpide ja luottolaitokset ja viranomaiset pystyvät jo määrittämään vastuiden sijaintimaan. Koska olennaisuuskynnyksen alentaminen saattaa edellyttää uusien kansallisten vastavuoroisten toimenpiteiden hyväksymistä tai olemassa olevien toimenpiteiden muuttamista, vastavuoroisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa varten olisi sovellettava kolmen kuukauden tavanomaista siirtymäkautta lukien siitä, kun tämä suositus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Mitä tulee 16 päivänä joulukuuta 2022 annetuissa ilmoituksissa tarkoitettuihin muihin toimenpiteisiin, joiden vastavuoroista toteuttamista EJRK suosittelee jatkossakin, uutta siirtymäkautta ei pidetä tarpeellisena, koska vastavuoroisuutta on jo suositettu suosituksessa EJRK/2021/3.

| (12) | Lisäksi suositus EJRK/2021/3, jolla muutetaan suositusta EJRK/2015/2 Norjan toimenpiteiden sisällyttämiseksi siihen, pantiin täytäntöön, kun Norjassa toimiluvan saaneet luottolaitokset eivät vielä kuuluneet direktiivin (EU) 2019/878 soveltamisalaan. Sen vuoksi niiden jäsenvaltioiden asianomaiset viranomaiset, jotka olivat jo saattaneet direktiivin (EU) 2019/878 osaksi kansallista lainsäädäntöään, pystyivät vastavuoroisesti toteuttamaan Norjan järjestelmäriskipuskurin tavalla ja tasolla, jossa otettiin huomioon kussakin jäsenvaltiossa ja Norjassa sovellettavien pääomavaatimusten mahdolliset päällekkäisyydet tai erot. Direktiivi (EU) 2019/878 on sittemmin sisällytetty osaksi ETA-sopimusta, ja sitä sovelletaan nyt myös Norjassa. Sen vuoksi suosituksesta EJRK/2015/2 olisi poistettava kaikki viittaukset direktiiviin (EU) 2019/878. EJRK ei myöskään ole havainnut näyttöä siitä, että Norjan viranomaisten uudelleenasettama järjestelmäriskipuskurikanta olisi täysin tai osittain päällekkäinen direktiivin 2013/36/EU 131 artiklassa säädetyn muiden järjestelmän kannalta merkittävien laitosten (O-SII) puskurin toiminnan kanssa. |
| --- | --- |

(12)

Lisäksi suositus EJRK/2021/3, jolla muutetaan suositusta EJRK/2015/2 Norjan toimenpiteiden sisällyttämiseksi siihen, pantiin täytäntöön, kun Norjassa toimiluvan saaneet luottolaitokset eivät vielä kuuluneet direktiivin (EU) 2019/878 soveltamisalaan. Sen vuoksi niiden jäsenvaltioiden asianomaiset viranomaiset, jotka olivat jo saattaneet direktiivin (EU) 2019/878 osaksi kansallista lainsäädäntöään, pystyivät vastavuoroisesti toteuttamaan Norjan järjestelmäriskipuskurin tavalla ja tasolla, jossa otettiin huomioon kussakin jäsenvaltiossa ja Norjassa sovellettavien pääomavaatimusten mahdolliset päällekkäisyydet tai erot. Direktiivi (EU) 2019/878 on sittemmin sisällytetty osaksi ETA-sopimusta, ja sitä sovelletaan nyt myös Norjassa. Sen vuoksi suosituksesta EJRK/2015/2 olisi poistettava kaikki viittaukset direktiiviin (EU) 2019/878. EJRK ei myöskään ole havainnut näyttöä siitä, että Norjan viranomaisten uudelleenasettama järjestelmäriskipuskurikanta olisi täysin tai osittain päällekkäinen direktiivin 2013/36/EU 131 artiklassa säädetyn muiden järjestelmän kannalta merkittävien laitosten (O-SII) puskurin toiminnan kanssa.

| (13) | Suositukseen EJRK/2015/2 tehtävä muutos ei vaikuta Norjan viranomaisten 31 päivänä joulukuuta 2020 aktivoimien kansallisten makrovakaustoimenpiteiden vastavuoroista toteuttamista koskevan suosituksen jatkumiseen suosituksen EJRK/2021/3 mukaisesti. Nyt tehtävät muutokset suositukseen EJRK/2015/2 ovat tekstin sanamuotoon liittyviä, lukuun ottamatta järjestelmäriskipuskurin vapaaehtoiseen vastavuoroiseen toteuttamiseen liittyvän kynnysarvon alentamista ja järjestelmäriskipuskurin siirtymäkauden pidentämistä sellaisten luottolaitosten osalta, jotka eivät käytä kehittynyttä IRB-menetelmää. Sen vuoksi suosituksessa EJRK/2021/3 kuvattujen Norjan toimenpiteiden tunnustamista varten ei suositeta uutta siirtymäkautta. Tavanomaosta kolmen kuukauden siirtymäkautta, luettuna tämän suosituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, sovelletaan ainoastaan sellaisiin järjestelmäriskipuskurin vastavuoroista toteuttamista koskeviin toimenpiteisiin tai niiden muutoksiin, jotka kansallisten viranomaisten on hyväksyttävä olennaisuuskynnyksen alentamisen vuoksi. |
| --- | --- |

(13)

Suositukseen EJRK/2015/2 tehtävä muutos ei vaikuta Norjan viranomaisten 31 päivänä joulukuuta 2020 aktivoimien kansallisten makrovakaustoimenpiteiden vastavuoroista toteuttamista koskevan suosituksen jatkumiseen suosituksen EJRK/2021/3 mukaisesti. Nyt tehtävät muutokset suositukseen EJRK/2015/2 ovat tekstin sanamuotoon liittyviä, lukuun ottamatta järjestelmäriskipuskurin vapaaehtoiseen vastavuoroiseen toteuttamiseen liittyvän kynnysarvon alentamista ja järjestelmäriskipuskurin siirtymäkauden pidentämistä sellaisten luottolaitosten osalta, jotka eivät käytä kehittynyttä IRB-menetelmää. Sen vuoksi suosituksessa EJRK/2021/3 kuvattujen Norjan toimenpiteiden tunnustamista varten ei suositeta uutta siirtymäkautta. Tavanomaosta kolmen kuukauden siirtymäkautta, luettuna tämän suosituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, sovelletaan ainoastaan sellaisiin järjestelmäriskipuskurin vastavuoroista toteuttamista koskeviin toimenpiteisiin tai niiden muutoksiin, jotka kansallisten viranomaisten on hyväksyttävä olennaisuuskynnyksen alentamisen vuoksi.

| (14) | Tästä syystä suositus EJRK/2015/2 olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(14)

Tästä syystä suositus EJRK/2015/2 olisi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

Muutokset

Muutetaan suositus EJRK/2015/2 seuraavasti:

| 1. | korvataan 1 jaksossa olevan suosituksen C 1 Norjaa koskevat toimenpiteet seuraavasti:






  ”— | kaikkien Norjassa toimiluvan saaneiden luottolaitosten kaikkiin Norjassa sijaitseviin vastuisiin sovellettava 4,5 prosentin järjestelmäriskipuskurikanta direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan mukaisesti, sellaisena kuin kyseistä direktiiviä sovelletaan Norjaan ja Norjassa 31 päivänä joulukuuta 2022 Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (*1) (”ETA-sopimus”) ehtojen mukaisesti (jäljempänä ’vakavaraisuusdirektiivi sellaisena kuin sitä sovelletaan Norjassa 31 päivästä joulukuuta 2022’); |
| --- | --- | --- |

1.

korvataan 1 jaksossa olevan suosituksen C 1 Norjaa koskevat toimenpiteet seuraavasti:

”—

kaikkien Norjassa toimiluvan saaneiden luottolaitosten kaikkiin Norjassa sijaitseviin vastuisiin sovellettava 4,5 prosentin järjestelmäriskipuskurikanta direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan mukaisesti, sellaisena kuin kyseistä direktiiviä sovelletaan Norjaan ja Norjassa 31 päivänä joulukuuta 2022 Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (*1) (”ETA-sopimus”) ehtojen mukaisesti (jäljempänä ’vakavaraisuusdirektiivi sellaisena kuin sitä sovelletaan Norjassa 31 päivästä joulukuuta 2022’);

| — | Norjassa toimiluvan saaneiden luottolaitosten, jotka käyttävät sisäisten luottoluokitusten (IRB) menetelmää lakisääteisen pääoman määrää laskettaessa, Norjassa sijaitseviin asuinkiinteistövastuisiin sovellettava 20 prosentin keskimääräinen (riskipainotettu) riskipainon alaraja asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan vi alakohdan mukaisesti, sellaisena kuin kyseistä asetusta sovelletaan Norjaan ja Norjassa 31 päivästä joulukuuta 2022 ETA-sopimuksen ehtojen mukaisesti (jäljempänä ’vakavaraisuusasetus sellaisena kuin sitä sovelletaan Norjassa 31 päivästä joulukuuta 2022’); |
| --- | --- |

—

Norjassa toimiluvan saaneiden luottolaitosten, jotka käyttävät sisäisten luottoluokitusten (IRB) menetelmää lakisääteisen pääoman määrää laskettaessa, Norjassa sijaitseviin asuinkiinteistövastuisiin sovellettava 20 prosentin keskimääräinen (riskipainotettu) riskipainon alaraja asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan vi alakohdan mukaisesti, sellaisena kuin kyseistä asetusta sovelletaan Norjaan ja Norjassa 31 päivästä joulukuuta 2022 ETA-sopimuksen ehtojen mukaisesti (jäljempänä ’vakavaraisuusasetus sellaisena kuin sitä sovelletaan Norjassa 31 päivästä joulukuuta 2022’);

| — | Norjassa toimiluvan saaneiden luottolaitosten, jotka käyttävät IRB-menetelmää lakisääteisen pääoman määrää laskettaessa, Norjassa sijaitseviin liikekiinteistövastuisiin sovellettava 35 prosentin keskimääräinen (riskipainotettu) riskipainon alaraja vakavaraisuusasetuksen, sellaisena kuin sitä sovelletaan Norjassa 31 päivästä joulukuuta 2022, 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan vi alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Norjassa toimiluvan saaneiden luottolaitosten, jotka käyttävät IRB-menetelmää lakisääteisen pääoman määrää laskettaessa, Norjassa sijaitseviin liikekiinteistövastuisiin sovellettava 35 prosentin keskimääräinen (riskipainotettu) riskipainon alaraja vakavaraisuusasetuksen, sellaisena kuin sitä sovelletaan Norjassa 31 päivästä joulukuuta 2022, 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan vi alakohdan mukaisesti.

(*1)  EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.”;"

| 2. | muutetaan liite tämän suosituksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

muutetaan liite tämän suosituksen liitteen mukaisesti.

Tehty Frankfurt am Mainissa 6 päivänä maaliskuuta 2023.

EJRK:n sihteeristön päällikkö,

EJRK:n hallintoneuvoston puolesta

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

1

(2)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

2

(3)  EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1.

3

(4)  EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338.

4

(5)  EUVL C 58, 24.2.2011, s. 4.

5

(6)  Euroopan järjestelmäkomitean suositus EJRK/2015/2, annettu 15 päivänä joulukuuta 2015, makrovakauspoliittisten toimenpiteiden rajat ylittävien vaikutusten arvioinnista ja vapaaehtoisesta vastavuoroisuudesta (EUVL C 97, 12.3.2016, s. 9).

6

(7)  Euroopan järjestelmäkomitean suositus EJRK/2017/4, annettu 20 päivänä lokakuuta 2017, makrovakauspoliittisten toimenpiteiden rajat ylittävien vaikutusten arvioinnista ja vapaaehtoisesta vastavuoroisuudesta annetun suosituksen EJRK/2015/2 muuttamisesta (EUVL C 431, 15.12.2017, s. 1).

7

(8)  EUVL L 321, 12.12.2019, s. 170.

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/878, annettu 20 päivänä toukokuuta 2019, direktiivin 2013/36/EU muuttamisesta vapautettujen yhteisöjen, rahoitusalan holdingyhtiöiden, rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden, palkitsemisen, valvontatoimenpiteiden ja -valtuuksien sekä pääoman ylläpitämistoimenpiteiden osalta (EUVL L 150, 7.6.2019, s. 253).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/873, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2020, asetusten (EU) N:o 575/2013 ja (EU) 2019/876 muuttamisesta tiettyjen covid-19-pandemian vuoksi tehtävien mukautusten osalta (EUVL L 204, 26.6.2020, s. 4).

10

(11)  Päätös annettu 10 päivänä joulukuuta 2021 (ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä).

11

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(12)  Päätös annettu 29 päivänä lokakuuta 2021 (ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä).

12

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(13)  Euroopan järjestelmäkomitean suositus EJRK/2021/3, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2021, makrovakauspoliittisten toimenpiteiden rajat ylittävien vaikutusten arvioinnista ja vapaaehtoisesta vastavuoroisuudesta annetun suosituksen EJRK/2015/2 muuttamisesta (EUVL C 222, 11.6.2021, s. 1).

13

---

LIITE

Muutetaan suosituksen EJRK/2015/2 liite seuraavasti:

| 1. | korvataan Norjan toimenpiteitä koskeva osio seuraavasti:






  ”— | Kaikkien Norjassa toimiluvan saaneiden luottolaitosten Norjassa sijaitseviin vastuisiin sovellettava 4,5 prosentin järjestelmäriskipuskurikanta direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan mukaisesti, sellaisena kuin kyseistä direktiiviä sovelletaan Norjaan ja Norjassa 31 päivänä joulukuuta 2022 Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (”ETA-sopimus”) ehtojen mukaisesti (jäljempänä ’vakavaraisuusdirektiivi sellaisena kuin sitä sovelletaan Norjassa 31 päivästä joulukuuta 2022’); |
| --- | --- | --- |

1.

korvataan Norjan toimenpiteitä koskeva osio seuraavasti:

”—

Kaikkien Norjassa toimiluvan saaneiden luottolaitosten Norjassa sijaitseviin vastuisiin sovellettava 4,5 prosentin järjestelmäriskipuskurikanta direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan mukaisesti, sellaisena kuin kyseistä direktiiviä sovelletaan Norjaan ja Norjassa 31 päivänä joulukuuta 2022 Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (”ETA-sopimus”) ehtojen mukaisesti (jäljempänä ’vakavaraisuusdirektiivi sellaisena kuin sitä sovelletaan Norjassa 31 päivästä joulukuuta 2022’);

| — | Norjassa toimiluvan saaneiden luottolaitosten, jotka käyttävät sisäisten luottoluokitusten (IRB) menetelmää lakisääteisen pääoman määrää laskettaessa, Norjassa sijaitseviin asuinkiinteistövastuisiin sovellettava 20 prosentin keskimääräinen (riskipainotettu) riskipainon alaraja asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan iv alakohdan mukaisesti, sellaisena kuin kyseistä asetusta sovelletaan Norjaan ja Norjassa 31 päivästä joulukuuta 2022 ETA-sopimuksen ehtojen mukaisesti (jäljempänä ’vakavaraisuusasetus sellaisena kuin sitä sovelletaan Norjassa 31 päivästä joulukuuta 2022’); |
| --- | --- |

—

Norjassa toimiluvan saaneiden luottolaitosten, jotka käyttävät sisäisten luottoluokitusten (IRB) menetelmää lakisääteisen pääoman määrää laskettaessa, Norjassa sijaitseviin asuinkiinteistövastuisiin sovellettava 20 prosentin keskimääräinen (riskipainotettu) riskipainon alaraja asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan iv alakohdan mukaisesti, sellaisena kuin kyseistä asetusta sovelletaan Norjaan ja Norjassa 31 päivästä joulukuuta 2022 ETA-sopimuksen ehtojen mukaisesti (jäljempänä ’vakavaraisuusasetus sellaisena kuin sitä sovelletaan Norjassa 31 päivästä joulukuuta 2022’);

| — | Norjassa toimiluvan saaneiden luottolaitosten, jotka käyttävät IRB-menetelmää lakisääteisen pääoman määrää laskettaessa, Norjassa sijaitseviin liikekiinteistövastuisiin sovellettava 35 prosentin (riskipainotettu) riskipainon alaraja vakavaraisuusasetuksen, sellaisena kuin sitä sovelletaan Norjassa 31 päivästä joulukuuta 2022, 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan iv alakohdan mukaisesti.”; |
| --- | --- |

—

Norjassa toimiluvan saaneiden luottolaitosten, jotka käyttävät IRB-menetelmää lakisääteisen pääoman määrää laskettaessa, Norjassa sijaitseviin liikekiinteistövastuisiin sovellettava 35 prosentin (riskipainotettu) riskipainon alaraja vakavaraisuusasetuksen, sellaisena kuin sitä sovelletaan Norjassa 31 päivästä joulukuuta 2022, 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan iv alakohdan mukaisesti.”;

| 2. | I. Muutetaan toimenpiteiden kuvausta koskeva osio seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:






  ”1. | Finansdepartementet (Norjan valtiovarainministeriö) on 31 päivästä joulukuuta 2020 alkaen ottanut käyttöön kolme makrovakaustoimenpidettä, nimittäin i) järjestelmäriskipuskurin, jota sovelletaan Norjassa sijaitseviin vastuisiin vakavaraisuusdirektiivin, sellaisena kuin sitä sovelletaan Norjassa 31 päivästä joulukuuta 2022, 133 artiklan nojalla; ii) riskipainon alarajan, jota sovelletaan Norjassa sijaitseviin asuinkiinteistövastuisiin vakavaraisuusasetuksen, sellaisena kuin sitä sovelletaan Norjassa 31 päivästä joulukuuta 2022, 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan iv alakohdan nojalla; ja iii) riskipainon alarajan, jota sovelletaan Norjassa sijaitseviin liikekiinteistövastuisiin vakavaraisuusasetuksen, sellaisena kuin sitä sovelletaan Norjassa 31 päivästä joulukuuta 2022, 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan iv alakohdan nojalla.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

I. Muutetaan toimenpiteiden kuvausta koskeva osio seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.

| b) | korvataan 2 kohdassa päivämäärä ”31 päivään joulukuuta 2022” päivämäärällä ”30 päivään joulukuuta 2023”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 2 kohdassa päivämäärä ”31 päivään joulukuuta 2022” päivämäärällä ”30 päivään joulukuuta 2023”;

| 3. | II. Muutetaan vastavuoroisuutta koskeva osio seuraavasti:






  a) | korvataan 5 kohta seuraavasti:






  ”5 | a. Suosituksena on, että asianomaiset viranomaiset toteuttavat vastavuoroisesti Norjan toimenpiteet Norjassa sijaitsevien vastuiden osalta direktiivin 2013/36/EU 134 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Suosituksena on, että asianomaiset viranomaiset soveltavat vastavuoroisesti järjestelmäriskipuskurikantaa 18 kuukauden kuluessa siitä, kun Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2021/3 (**) on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Norjassa sijaitsevien asuinkiinteistö- ja liikekiinteistövastuiden riskipainojen alarajat olisi vahvistettava vastavuoroisesti kolmen kuukauden tavanomaisen siirtymäkauden aikana siitä lukien, kun suositus EJRK/2021/3 on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

II. Muutetaan vastavuoroisuutta koskeva osio seuraavasti:

a)

korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5

| 5b. | Koska Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksessa EJRK/2023/1 (***) tarkoitetun olennaisuuskynnyksen alentaminen saattaa edellyttää, että asianomainen viranomainen hyväksyy uuden kansallisen vastavuoroisuustoimenpiteen tai muuttaa voimassa olevia, Norjan järjestelmäpuskurin käyttöönottoa koskevia kansallisia toimenpiteitä, vastavuoroisuustoimenpiteiden toteuttamiseen sovelletaan tavanomaista kolmen kuukauden siirtymäkautta siitä lukien, kun suositus EJRK/2023/1 on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

5b.

(**)  EUVL C 222, 11.06.2021, s. 1"

(***)  Ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.”"

| b) | korvataan 6 kohta seuraavasti:






  ”6. | Jos samoja makrovakauspoliittisia toimenpiteitä ei ole käytettävissä asianomaisten viranomaisten lainkäyttöalueella suosituksen C 2 mukaisesti, suosituksena on, että asianomaiset viranomaiset soveltavat EJRK:ta kuultuaan sellaisia lainkäyttöalueellaan käytettävissä olevia makrovakauspoliittisia toimenpiteitä, jotka vaikutukseltaan parhaiten vastaavat edellä mainittua vastavuoroisesti toteutettavaksi suositeltua toimenpidettä. Suosituksena on, että asianomaiset viranomaiset toteuttavat vastavuoroisesti asuinkiinteistö- ja liikekiinteistövastuiden keskimääräisen riskipainon alarajojen osalta vastaavat toimenpiteet 12 kuukauden kuluessa ja järjestelmäriskipuskurikannan osalta 18 kuukauden kuluessa siitä lukien, kun suositus EJRK/2021/3 on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Siltä osin kuin olennaisuuskynnyksen alentaminen edellyttää, että asianomainen viranomainen hyväksyy uuden kansallisen vastavuoroisuustoimenpiteen, kuten tässä alakohdassa on kuvattu, tai muuttaa voimassa olevia, Norjan järjestelmäpuskurin käyttöönottoa koskevia kansallisia toimenpiteitä, vastavuoroisuustoimenpiteiden toteuttamiseen sovelletaan tavanomaista kolmen kuukauden siirtymäkautta siitä lukien, kun suositus EJRK/2023/1 on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.”; |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.

| c) | poistetaan 7 kohta; |
| --- | --- |

c)

poistetaan 7 kohta;

| 4. | korvataan olennaisuuskynnystä koskevassa osiossa III olevan 8 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | järjestelmäriskipuskurin osalta olennaisuuskynnykseksi asetetaan 5 miljardin Norjan kruunun suuruinen riskipainotettujen vastuuerien yhteismäärä, joka vastaa noin 0,16:ta prosenttia Norjassa raportoivien luottolaitosten riskipainotettujen vastuiden kokonaismäärästä;”; |
| --- | --- | --- |

4.

korvataan olennaisuuskynnystä koskevassa osiossa III olevan 8 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

järjestelmäriskipuskurin osalta olennaisuuskynnykseksi asetetaan 5 miljardin Norjan kruunun suuruinen riskipainotettujen vastuuerien yhteismäärä, joka vastaa noin 0,16:ta prosenttia Norjassa raportoivien luottolaitosten riskipainotettujen vastuiden kokonaismäärästä;”;

---

(**)  EUVL C 222, 11.06.2021, s. 1

(***)  Ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.””

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 4.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 158/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 158/7

---

Euron kurssi (1)

3. toukokuuta 2023

(2023/C 158/02)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1043 |
| JPY | Japanin jeniä | 149,66 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4514 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,88265 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 11,3265 |
| CHF | Sveitsin frangia | 0,9809 |
| ISK | Islannin kruunua | 150,10 |
| NOK | Norjan kruunua | 11,8860 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 23,559 |
| HUF | Unkarin forinttia | 375,63 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,5820 |
| RON | Romanian leuta | 4,9302 |
| TRY | Turkin liiraa | 21,5057 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6564 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5045 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,6687 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7717 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4704 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 472,70 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 20,1657 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,6330 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 211,37 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,9174 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 61,083 |
| RUB | Venäjän ruplaa | |
| THB | Thaimaan bahtia | 37,524 |
| BRL | Brasilian realia | 5,5521 |
| MXN | Meksikon pesoa | 19,8311 |
| INR | Intian rupiaa | 90,3465 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1043

JPY

Japanin jeniä

149,66

DKK

Tanskan kruunua

7,4514

GBP

Englannin puntaa

0,88265

SEK

Ruotsin kruunua

11,3265

CHF

Sveitsin frangia

0,9809

ISK

Islannin kruunua

150,10

NOK

Norjan kruunua

11,8860

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

23,559

HUF

Unkarin forinttia

375,63

PLN

Puolan zlotya

4,5820

RON

Romanian leuta

4,9302

TRY

Turkin liiraa

21,5057

AUD

Australian dollaria

1,6564

CAD

Kanadan dollaria

1,5045

HKD

Hongkongin dollaria

8,6687

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7717

SGD

Singaporen dollaria

1,4704

KRW

Etelä-Korean wonia

1 472,70

ZAR

Etelä-Afrikan randia

20,1657

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,6330

IDR

Indonesian rupiaa

16 211,37

MYR

Malesian ringgitiä

4,9174

PHP

Filippiinien pesoa

61,083

RUB

Venäjän ruplaa

THB

Thaimaan bahtia

37,524

BRL

Brasilian realia

5,5521

MXN

Meksikon pesoa

19,8311

INR

Intian rupiaa

90,3465

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

TUOMIOISTUINKÄSITTELYYN LIITTYVÄT MENETTELYT

EFTAn tuomioistuin

| 4.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 158/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 158/8

---

Fürstliches Obergerichtin 25. lokakuuta 2022 esittämä pyyntö saada EFTAn tuomioistuimelta neuvoa-antava lausunto Alexander Amannin asiassa

(Asia E-14/22)

(2023/C 158/03)

Fürstliches Obergericht (Liechtensteinin ruhtinaskunnan muutoksenhakutuomioistuin) on esittänyt 25. lokakuuta 2022 päivätyn pyynnön saada EFTAn tuomioistuimelta neuvoa-antava lausunto Alexander Amannin asiassa. Pyyntö saapui tuomioistuimen kirjaamoon 16. marraskuuta 2022 ja koskee seuraavia kysymyksiä:

| 1. | Onko palveluista sisämarkkinoilla 12. joulukuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/123/EY esteenä tietyille Liechtensteinin juristiliiton ammattisäännöille, kuten 35 §:n 1 kohdan c alakohdalle, jossa kielletään juristeja tarjoamasta ammatillisia palveluita tietyille potentiaalisille asiakasryhmille ja jota on pidettävä Staatsgerichtshofin (Liechtensteinin ruhtinaskunnan tuomioistuimen) tulkinnan mukaisesti sääntönä, joka kieltää juristeja markkinoimasta proaktiivisesti palvelujaan tietyille, valikoiduille henkilöille tai ihmisryhmille, jotka eivät ole itse ilmaisseet kiinnostustaan kyseisiä palveluita kohtaan? |
| --- | --- |

1.

Onko palveluista sisämarkkinoilla 12. joulukuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/123/EY esteenä tietyille Liechtensteinin juristiliiton ammattisäännöille, kuten 35 §:n 1 kohdan c alakohdalle, jossa kielletään juristeja tarjoamasta ammatillisia palveluita tietyille potentiaalisille asiakasryhmille ja jota on pidettävä Staatsgerichtshofin (Liechtensteinin ruhtinaskunnan tuomioistuimen) tulkinnan mukaisesti sääntönä, joka kieltää juristeja markkinoimasta proaktiivisesti palvelujaan tietyille, valikoiduille henkilöille tai ihmisryhmille, jotka eivät ole itse ilmaisseet kiinnostustaan kyseisiä palveluita kohtaan?

| 2. | Onko direktiivin 2006/123/EY 24 artiklan 1 kohta tulkittava niin, että kansalliset säännökset eivät yleisesti ottaen saa estää juristeja ottamasta oma-aloitteisesti kirjeitse yhteyttä potentiaalisiin uusiin asiakkaisiin, joiden osoitteen he ovat selvittäneet, ja tarjoamasta näille palvelujaan, erityisesti kun on kyse vahingonkorvauskanteen nostamisesta asiassa, joka vaikuttaa asiakkaaseen enintään sijoittajan ominaisuudessa? |
| --- | --- |

2.

Onko direktiivin 2006/123/EY 24 artiklan 1 kohta tulkittava niin, että kansalliset säännökset eivät yleisesti ottaen saa estää juristeja ottamasta oma-aloitteisesti kirjeitse yhteyttä potentiaalisiin uusiin asiakkaisiin, joiden osoitteen he ovat selvittäneet, ja tarjoamasta näille palvelujaan, erityisesti kun on kyse vahingonkorvauskanteen nostamisesta asiassa, joka vaikuttaa asiakkaaseen enintään sijoittajan ominaisuudessa?

---

| 4.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 158/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 158/9

---

TUOMIOISTUIMEN TUOMIO,

annettu 24 päivänä tammikuuta 2023,

asiassa E-1/22

G. Modiano Limited ja Standard Wool (UK) Limited vastaan EFTAn valvontaviranomainen

(Valtiontuki – Norjan villa-alan tukijärjestelmä – Kanne EFTAn valvontaviranomaisen päätöksen kumoamiseksi – Kantelun hylkääminen – Alustavan tutkintavaiheen jälkeen tehty päätös – Perustelut – Tilanne, jossa voimassa olevaa tukea ei ole olennaisesti muutettu)

(2023/C 158/04)

Asiassa E-1/22, G. Modiano Limited ja Standard Wool (UK) Limited vastaan EFTAn valvontaviranomainen, on esitetty HAKEMUS, jossa pyydetään kumoamaan EFTAn valvontaviranomaisen 9 päivänä marraskuuta 2021 asiassa N:o 84045 (Norjan villa-alan tukijärjestelmä) antama päätös. EFTAn tuomioistuin, toimien kokoonpanossa Páll Hreinsson, presidentti (esittelevä tuomari), ja tuomarit Bernd Hammermann ja Ola Mestad (ad hoc -tuomari), on antanut 24 päivänä tammikuuta 2023 tuomion, jonka tuomiolauselma on seuraava:

Tuomioistuin

| 1. | hylkää kanteen kokonaisuudessaan |
| --- | --- |

1.

hylkää kanteen kokonaisuudessaan

| 2. | määrää yritykset G. Modiano Limited ja Standard Wool (UK) Limited vastaamaan omista oikeudenkäyntikuluistaan ja korvaamaan yhteisvastuullisesti EFTAn valvontaviranomaisen oikeudenkäyntikulut. |
| --- | --- |

2.

määrää yritykset G. Modiano Limited ja Standard Wool (UK) Limited vastaamaan omista oikeudenkäyntikuluistaan ja korvaamaan yhteisvastuullisesti EFTAn valvontaviranomaisen oikeudenkäyntikulut.

---

| 4.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 158/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 158/10

---

TUOMIOISTUIMEN TUOMIO,

annettu 24 päivänä tammikuuta 2023,

asiassa E-5/22

Christian Maitz v. Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung ja Liechtensteinische Familienausgleichskasse

(Sosiaaliturva – Asetus (EY) N:o 883/2004 – Asetus (EY) N:o 987/2009 – Asuminen kolmannessa maassa – Itsenäinen ammatinharjoittaja – ETA:n oikeuden soveltaminen – Hallintotoimikunnan suositus – ETA-sopimuksen 3 artikla – Vilpittömän yhteistyön periaate)

(2023/C 158/05)

Asiassa E-5/22, Christian Maitz v. Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung ja Liechtensteinische Familienausgleichskasse, Liechtensteinin ruhtinaskunnan muutoksenhakutuomioistuin (Fürstliches Obergericht) on esittänyt tuomioistuimelle valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen 34 artiklan nojalla PYYNNÖN, joka koskee sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä 16 päivänä syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 987/2009 tulkintaa. EFTAn tuomioistuin, toimien kokoonpanossa Páll Hreinsson, presidentti (esittelevä tuomari), ja tuomarit Bernd Hammermann ja Ola Mestad (ad hoc -tuomari), on antanut 24 päivänä tammikuuta 2023 tuomion, jonka tuomiolauselma on seuraava:

| 1. | Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 2 artiklan 1 kohdassa ei edellytetä, että ETA-valtion kansalaiset asuvat myös ETA-valtiossa, jotta he kuuluisivat kyseisen asetuksen henkilölliseen soveltamisalaan.
  ETA-valtion ja kolmannen maan välisessä sopimuksessa, jonka tarkoituksena on laajentaa asetuksen (EY) N:o 883/2004 soveltamisala koskemaan kyseistä kolmatta maata, ei voida vahvistaa henkilön asuinpaikkaa kyseisen asetuksen 2 artiklan 1 kohdasta ja 11 artiklasta poikkeavaksi edellytykseksi. |
| --- | --- |

1.

Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 2 artiklan 1 kohdassa ei edellytetä, että ETA-valtion kansalaiset asuvat myös ETA-valtiossa, jotta he kuuluisivat kyseisen asetuksen henkilölliseen soveltamisalaan.

ETA-valtion ja kolmannen maan välisessä sopimuksessa, jonka tarkoituksena on laajentaa asetuksen (EY) N:o 883/2004 soveltamisala koskemaan kyseistä kolmatta maata, ei voida vahvistaa henkilön asuinpaikkaa kyseisen asetuksen 2 artiklan 1 kohdasta ja 11 artiklasta poikkeavaksi edellytykseksi.

| 2. | Asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (EY) N:o 987/2009 19 artiklan 2 kohtaa on tulkittava siten, että siinä ei edellytetä, että todistus on yksinomaan annettava esitettävän asiakirjan A1 muodossa, jotta sillä olisi kyseisen asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut oikeusvaikutukset. |
| --- | --- |

2.

Asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (EY) N:o 987/2009 19 artiklan 2 kohtaa on tulkittava siten, että siinä ei edellytetä, että todistus on yksinomaan annettava esitettävän asiakirjan A1 muodossa, jotta sillä olisi kyseisen asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut oikeusvaikutukset.

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 4.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 158/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 158/11

---

Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

(2023/C 158/06)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”Ciliegia di Lari”

EU-nro: PGI-IT-02855 – 30.6.2022

SAN ( ) SMM (X)

1.   [SAN:n tai SMM:n] nimi tai nimet

”Ciliegia di Lari”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Italia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1.   
  Tuotelaji [liitteen XI mukaisesti]

Luokka 1.6 Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2.   
  Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Ciliegia di Lari” tarkoitetaan Rosaceae-heimon imeläkirsikan (Prunus avium L) hedelmää. Merkintä kattaa laajan valikoiman lajikkeita. Kirsikan väri vaihtelee kirkkaanpunaisesta tummanpunaiseen, ja pinta on kiiltävä. Hedelmäliha vaihtelee hienovaraisen pehmeästä kiinteään ja rapsakkaan. Lisäksi on paikallisia lajikkeita, jotka laajentavat kuluttajien saatavilla olevaa valikoimaa ja tarjoavat lisäominaisuuksia. Lajikkeet ovat seuraavat:

Adriana, Big star, Bigarreau Moreau, Bigarreau Burlat, Bigarreau Napoleon, Black star, Celeste, Durone di Vignola, Early bigi, Early Korvik, Early star, Folfer, Ferrovia, Giorgia, Grace star, Isabella, Kordia, Kossara, Lala star, Lapins, Lory strong, New star, Prime Giant, Regina, Rita, Rocket, Sabrina, Samba, Sandra, Sylvia, SMS 280, Stella, Summer charm, Sunburst, Sweet Early, Sweet Heart, Van, Vera, Frisco, Royal Helen, Red Pacific, Nimba, Marysa, Durone giallo, Bella di Pistoia ja Durone nero I.

Paikalliset ja perinteiset lajikkeet: Crognolo, Cuore, Del Paretaio, Di Giardino, Di Nello, Di Guglielmo, Gambolungo, Marchiana, Morella, Papalina, Orlando, Precoce di Cevoli, Siso ja Usigliano.

Kulutukseen saatettavilla suojatun maantieteellisen merkinnän ”Ciliegia di Lari” kirsikoilla on oltava seuraavat ominaisuudet:

Laatuominaisuudet

luontaisesti makea ja hedelmäinen maku

| — | varret hedelmässä kiinni |
| --- | --- |

—

varret hedelmässä kiinni

| — | Brix-aste vähintään 14 °. |
| --- | --- |

—

Brix-aste vähintään 14 °.

Koko

Tuoreena syötäviksi tarkoitettujen hedelmien on oltava kooltaan vähintään 22 millimetriä. Paikallisten tai perinteisten lajikkeiden hedelmien vähimmäiskoko on kuitenkin 13 millimetriä.

Hedelmien terveyteen liittyvät ja ulkonäölliset ominaisuudet

| — | kokonaisia ja vahingoittumattomia |
| --- | --- |

—

kokonaisia ja vahingoittumattomia

| — | puhtaita, vailla näkyviä vieraita aineita |
| --- | --- |

—

puhtaita, vailla näkyviä vieraita aineita

| — | terveitä, ei hometta eikä kasvinsuojeluaineiden näkyviä jäämiä |
| --- | --- |

—

terveitä, ei hometta eikä kasvinsuojeluaineiden näkyviä jäämiä

| — | vailla tuholaisia. |
| --- | --- |

—

vailla tuholaisia.

3.3.   
  Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

–

3.4.   
  Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Ciliegia di Lari -kirsikat on viljeltävä 4 kohdassa määritellyllä alueella.

3.5.   
  Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

”Ciliegia di Lari” voidaan saattaa kulutukseen pakkauksissa, joiden on oltava sellaisia, ettei niitä avaamisen jälkeen voi käyttää uudelleen.

Jalostettavaksi tarkoitetut kirsikat voidaan myydä irtotavarana. Niitä ei voida saattaa loppukuluttajan saataville tuoreina hedelminä.

3.6.   
  Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Kaikissa pakkauksissa on oltava seuraavat merkinnät:

| a) | CILIEGA DI LARI SAN |
| --- | --- |

a)

CILIEGA DI LARI SAN

| b) | Jäljempänä kuvattu Ciliegia di Lari -logo |
| --- | --- |

b)

Jäljempänä kuvattu Ciliegia di Lari -logo

| c) | Euroopan unionin SMM-tunnus samassa nähtävissä olevassa kentässä kuin edellä b alakohdassa tarkoitettu logo |
| --- | --- |

c)

Euroopan unionin SMM-tunnus samassa nähtävissä olevassa kentässä kuin edellä b alakohdassa tarkoitettu logo

| d) | pakkaajan (toimi)nimi ja osoite. |
| --- | --- |

d)

pakkaajan (toimi)nimi ja osoite.

Lisäksi sallitaan viittaukset yrityksiin, nimiin, toiminimiin, yksityisiin tuotemerkkeihin tai ryhmittymiin, kunhan ne eivät ole luonteeltaan mainostavia tai omiaan johtamaan harhaan ostajaa/kuluttajaa.

Kun kyseessä ovat jalostettaviksi tarkoitetut kirsikat, lainsäädännössä vaadittujen tietojen lisäksi ainakin yhdellä pakkauksen tai astian sivulla on oltava selvästi luettavissa oleva merkintä ”Ciliegia di Lari (SMM), jalostettavaksi”. Ciliegia di Lari -logo on seuraavanlainen:

Image 1

Logo voi olla erisuuruinen eri pakkauksissa, mutta vakiomittojen on pysyttävä samassa suhteessa.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Ciliegia di Lari” tuotantoalue käsittää seuraavien kuntien hallinnollisen alueen: Casciana Terme – Lari, Terricciola ja Crespina-Lorenzana.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Ciliegia di Lari -kirsikan hyväksymishakemus perustuu historialliseen maineeseen, jonka perustana on tuotteen laatu. Asianomaisella maantieteellisellä alueella on erityispiirteitä, jotka hyödyttävät kirsikkapuiden viljelyä. Näitä ovat maaperään ja ilmastoon liittyvät, maatalouteen liittyvät, yhteiskunnalliset, kulttuuriset ja taloudelliset tekijät. Näiden tekijöiden vuorovaikutuksen ansiosta tuotteen maine liittyy paikkaan ja tuote on tullut tunnetuksi Larin nimellä.

Ciliegia di Lari -kirsikan pitkä tuotantohistoria on luonut läheiset suhteet kuluttajiin. Kuluttajat arvostavat tuotteen erityistä laatuominaisuutta eli luontaista makeutta. Kuluttajat hyväksyvät sen, että tämä kirsikka on kalliimpaa kuin muualta tuleva kirsikka.

Kohdassa 4 kuvattu rajattu maantieteellinen alue on aina ollut tärkeää kirsikantuotantoaluetta. Tämä käy ilmi niin vanhemmista kuin uudemmista tutkimuksista ja selvityksistä (M. Basso, S. Natali,1959; A. Funghi, 2004; eri kirjoittajia, toimittanut R. Massai, 2013).

Ciliegia di Lari -kirsikan tuotantoalueen maaperä ja ilmasto-olot soveltuvat erityisen hyvin kirsikanviljelyyn ja vaikuttavat suoraan hedelmien laatuun. Laadun taustalla on kirsikan luonnollinen makeus (Brix-aste).

Ciliegia di Lari -kirsikan tuotantoalueetta määrittävät maaperä, lämpötila ja sadanta. Nämä seikat vaikuttavat kirsikan laatuun eli Brix-asteena ilmaistuun makeuteen.

| — | Maantieteellisen alueen viljelyaloilla maaperä on hiekkaa, hiesua ja savea. Tällainen maaperä pystyy varastoimaan vettä. Viljelijät pystyvät maaperän fyysisten ominaisuuksien ansiosta kasvattamaan puita, jotka kehittyvät tasapainoisesti kaikissa kolmessa fenologisessa vaiheessa, joita ovat kukinta, hedelmänmuodostus ja hedelmien kypsyminen. Nämä vaiheet ovat ratkaisevan tärkeitä sellaisten hedelmien tuottamiseksi, joiden sokeripitoisuus on optimaalinen (Brix-aste). |
| --- | --- |

—

Maantieteellisen alueen viljelyaloilla maaperä on hiekkaa, hiesua ja savea. Tällainen maaperä pystyy varastoimaan vettä. Viljelijät pystyvät maaperän fyysisten ominaisuuksien ansiosta kasvattamaan puita, jotka kehittyvät tasapainoisesti kaikissa kolmessa fenologisessa vaiheessa, joita ovat kukinta, hedelmänmuodostus ja hedelmien kypsyminen. Nämä vaiheet ovat ratkaisevan tärkeitä sellaisten hedelmien tuottamiseksi, joiden sokeripitoisuus on optimaalinen (Brix-aste).

| — | Tuotantoalueen lämpötila- ja sadantaolosuhteisiin vaikuttavat lukuisat tekijät, jotka ovat hyödyllisiä näiden luonnostaan makeiden kirsikoiden tuotannossa ilman kielteisiä vaikutuksia. Alueella ei esiinny myöhäistä hallaa, joka haittaisi kukintaa. Kevään lämpötilat ovat leutoja ja sadetta saadaan kohtuullisesti, mikä turvaa optimaalisen kukinnan ja hedelmänmuodostuksen. Kypsymisen loppuvaiheessa sadetta saadaan harvoin, joten kirsikat eivät halkeile. |
| --- | --- |

—

Tuotantoalueen lämpötila- ja sadantaolosuhteisiin vaikuttavat lukuisat tekijät, jotka ovat hyödyllisiä näiden luonnostaan makeiden kirsikoiden tuotannossa ilman kielteisiä vaikutuksia. Alueella ei esiinny myöhäistä hallaa, joka haittaisi kukintaa. Kevään lämpötilat ovat leutoja ja sadetta saadaan kohtuullisesti, mikä turvaa optimaalisen kukinnan ja hedelmänmuodostuksen. Kypsymisen loppuvaiheessa sadetta saadaan harvoin, joten kirsikat eivät halkeile.

| — | Alueen kirsikanviljelijät ovat kerryttäneet kokemusta pitkän aikaa, joten he saavat irti mahdollisimman suuren hyödyn maan luontaisten ominaisuuksien sovittamisesta yhteen eri lajikkeiden potentiaalin kanssa. Tämä on olennaista laadukkaiden hedelmien tuottamiseksi. |
| --- | --- |

—

Alueen kirsikanviljelijät ovat kerryttäneet kokemusta pitkän aikaa, joten he saavat irti mahdollisimman suuren hyödyn maan luontaisten ominaisuuksien sovittamisesta yhteen eri lajikkeiden potentiaalin kanssa. Tämä on olennaista laadukkaiden hedelmien tuottamiseksi.

Ciliegia di Lari -kirsikan viljelyssä voidaan käyttää useita eri lajikkeita. Tämä kertoo tuottajien onnistuneen hyvin tasapainoisesti yhdistämään kyvyn sopeutua ympäristöön ja tuottaa kuluttajille mieleinen tuote. Toisin sanoen kirsikan, ympäristön ja inhimillisten resurssien välillä vallitsee vahva ja toimiva synergia.

Viljelyssä käytetään useita eri lajikkeita. Hedelmäliha vaihtelee melko pehmeästä kiinteään. Kuori on kiiltävä, ja sen väri vaihtelee kirkkaanpunaisesta tummanpunaiseen. Kuluttajien saatavilla olevaa valikoimaa monipuolistavat erilaiset paikalliset lajikkeet, jotka tarjoavat lisäominaisuuksia (Roselli G., Mariotti P., Il germoplasma del ciliegio (Kirsikkapuun ituplasma) – 1. Provincia di Pisa, ARSIA e CNR Istituto sulla Propagazione delle Specie Legnose, Firenze, 1999).

”Ciliegia di Lari” tiedotusvälineissä

”Ciliegia di Lari” mainitaan muun muassa seuraavissa julkaisuissa: L'Italia del biologico (Luonnonmukainen Italia), 2002, sivu 86, Guida Touring Club italiano; Elena Tedeschi, Toscana inconsueta. Appunti ed itinerari per viaggiare oltre (Tuntemattomampi Toscana, muistiinpanoja ja matkareittejä vähemmän tunnettuja seutuja varten), 2017, goWare;

Frutta e Ortaggi in Italia (Tuoreet hedelmät ja vihannekset Italiassa), 2005, Guida Touring Club italiano.

Maine ennen ja nyt. Elokuvateattereissa kansallisessa levityksessä ollut uutisfilmi – La settimana INCOM, nro 01925, ”Italia, Lari (Pisa): neljännet kirsikkafestivaalit”, 26. toukokuuta 1960, tekijänä INCOM-elokuvayhtiö, oikeudet hankkinut myöhemmin Instituto Luce. Uutisfilmistä ilmenee, että nimi ”Ciliegia di Lari” on jo pitkään ollut osa jokapäiväistä ja kaupallista kielenkäyttöä.

Nykyäänkin kirsikantuotanto yhdistetään kyseisellä rajatulla alueella edelleen maukkauteen ja makeuteen. Näin ollen kuluttajat tunnistavat tämän kirsikan suurten vähittäismyyntiketjujen myyntipisteissä, joissa tuotetta myydään nimellä ”Ciliegia di Lari”.

Kaikkien näiden tekijöiden ansiosta kuluttajat ovat jo pitkään tunnistaneet ja yhä tunnistavat 3 artiklassa tarkoitetun rajatun alueen tuotteen nimellä ”Ciliegia di Lari”.

Historiallinen tausta

Kuten useat kirjoittajat ovat todenneet, Ciliegia di Lari -kirsikkaa on viljelty jo hyvin pitkään Pisan kukkuloilla. Paikallisten viljelijöiden kokemus on siirtynyt sukupolvelta toiselle, kirsikanviljelyä tutkitaan koko ajan ja käyttöön otetaan erityisiä viljelytekniikoita. Näin Ciliegia di Lari -kirsikka on vakiinnuttanut asemansa onnistuneesti ajan mittaan, ja siitä on tullut osa historiallista kulttuuriperintöä alueella, jonka tärkein suojelu- ja kehityskeskus on Lari.

Useissa vanhoissa asiakirjoissa korostetaan vuosisatoja vanhoja kirsikanviljelyn perinteitä 3 artiklassa tarkoitetuilla rajatuilla alueilla. Jo 1700-luvulta lähtien kirsikka oli suosituin tuote Larin (joka kuului suurimpiin ja arvostetuimpiin alueisiin Pisan maakunnassa aina 1950-luvulle asti) ja sen lähialueiden markkinoilla. Tukkukauppiaat ja kuluttajat arvostivat näitä kirsikoita suuresti sekä niiden herkullisen maun että varhaisen kypsymisen vuoksi. Tämä, ja kirsikoista saatu hyvä hinta, antoi lisäpontta tuotannolle. (Tremolanti E., ”Profilo storico delle cultivar di ciliegio con particolare riguardo al territorio larigiano” (Kirsikkalajikkeiden historiallinen profiili erityisesti Larin alueella) teoksessa ”Spunti di Natura economica: cenni di storia di cerealicoltura, panificazione, viticoltura e cultivar di ciliegio” (Taloudellisia näkökohtia: viljanviljelyn, leivän leipomisen, viininviljelyn ja kirsikkalajikkeiden lyhyt historia), CLD Libri, Calcinaia (Pi), 2010).

Ensimmäiset kirsikkafestivaalit pidettiin Larissa vuonna 1957 joidenkin paikallisten asukkaiden aloitteesta. Tämä osoittaa kirsikanviljelyn taloudellisen ja kulttuurisen merkityksen Larin alueelle. Kirsikkafestivaali on epäilemättä yksi vanhimmista tällaisista tapahtumista ja tunnetuin. Festivaaleilla käy satoja vieraita. Vuodesta 1957 lähtien Larin kirsikkafestivaalit on järjestetty 66 kertaa, keskeytyksettä tähän päivään asti. Tästä pitkään jatkuneesta perinteestä kerrotaankin useissa julkaisuissa. Vuosia jatkunut perinne osoittaa Ciliegia di Lari -kirsikan taloudellisen ja kulttuurisen merkityksen tämän kirsikan perinteiselle tuotantoalueelle.

Kirsikkaa arvostetaan myös jälkiruokien ainesosana. Tämä käy ilmi valmistusohjeista, joita on saatavilla internetissä, esimerkiksi verkkosivustoilla popcuisine.it ja gazzettadelgusto.it. Valmistusohjeita löytyy myös keittokirjoista. Esimerkkinä voidaan mainita Il gelato a modo mio (Jäätelöä minun tapaani), Simone Bonini, Giunti 2016.

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

Tuote-eritelmän koko teksti on saatavilla seuraavassa osoitteessa:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

tai

menemällä suoraan maatalous-, elintarvike-, metsätalous- ja matkailuministeriön kotisivulle (www.politicheagricole.it) ja valitsemalla ensin ”Qualità” (ylhäällä oikealla), sen jälkeen ”Prodotti DOP IGP STG” (näytön vasemmassa laidassa) ja lopuksi ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 4.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 158/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 158/16

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2023/C 158/07)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Vallée du Torgan”

PGI-FR-A1112-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 24.2.2023

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Suojattua maantieteellistä merkintää ”Vallée du Torgan” koskevan tuote-eritelmän I luvun 4.2 kohtaa ”Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue” on muutettu. Välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen muodostavien kuntien luetteloa on päivitetty muutoksitta vuoden 2022 virallisen geokoodin mukaisesti.

Tämän toimituksellisen muutoksen ansiosta maantieteelliseen alueeseen voidaan viitata käyttäen Ranskan tilastokeskuksen INSEE:n julkaisemaa vuoden 2022 virallista geokoodia ja varmistaa maantieteellisen alueen määrittely oikeudellisesti.

Yhtenäisen asiakirjan kohtaa ”Lisäedellytykset – välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue” on päivitetty.

2.   Viiniköynnöslajikkeet

Suojattua maantieteellistä merkintää ”Vallée du Torgan” koskevan tuote-eritelmän I luvun 5 kohtaa ”Viiniköynnöslajikkeet” on muutettu. Suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Vallée du Torgan” varustettujen viinien tuotannossa käytettävien lajikkeiden luetteloa on muutettu seuraavasti:

| — | Otetaan käyttöön 13 viiniköynnöksen taudeille vastustuskykyistä lajiketta:
  Artaban N, Cabernet blanc B, Cabernet cortis N, Floréal B, Monarch N, Muscaris B, Prior N, Saphira B, Soreli B, Souvignier gris Rs. Sauvignac B, Vidoc N ja Voltis B. |
| --- | --- |

—

Otetaan käyttöön 13 viiniköynnöksen taudeille vastustuskykyistä lajiketta:

Artaban N, Cabernet blanc B, Cabernet cortis N, Floréal B, Monarch N, Muscaris B, Prior N, Saphira B, Soreli B, Souvignier gris Rs. Sauvignac B, Vidoc N ja Voltis B.

| — | Otetaan käyttöön 14 lajiketta, joilla on potentiaalia sopeutua ilmastonmuutokseen:
  Agiorgitiko N, Alvarinho B, Assyrtyko B, Calabrese N Carricante B, Fiano B, Montepulciano N, Moschofilero Rs, Parrellada B, Primitivo N, Roditis Rs, Touriga nacional N, Verdejo B ja Xinomavro N.
  Mainitut lajikkeet kestävät hyvin kuivuutta ja sienitauteja. Niiden ansiosta viininviljelyssä voidaan käyttää vähemmän torjunta-aineita, ja lajikkeet vastaavat myös maantieteellisellä merkinnällä suojattujen viinien tuotannossa käytettyjä lajikkeita niin fysiologisten kuin viininvalmistukseen liittyvien ominaisuuksiensa osalta. Lajikkeet eivät muuta maantieteellisellä merkinnällä suojattujen viinien ominaisuuksia. |
| --- | --- |

—

Otetaan käyttöön 14 lajiketta, joilla on potentiaalia sopeutua ilmastonmuutokseen:

Agiorgitiko N, Alvarinho B, Assyrtyko B, Calabrese N Carricante B, Fiano B, Montepulciano N, Moschofilero Rs, Parrellada B, Primitivo N, Roditis Rs, Touriga nacional N, Verdejo B ja Xinomavro N.

Mainitut lajikkeet kestävät hyvin kuivuutta ja sienitauteja. Niiden ansiosta viininviljelyssä voidaan käyttää vähemmän torjunta-aineita, ja lajikkeet vastaavat myös maantieteellisellä merkinnällä suojattujen viinien tuotannossa käytettyjä lajikkeita niin fysiologisten kuin viininvalmistukseen liittyvien ominaisuuksiensa osalta. Lajikkeet eivät muuta maantieteellisellä merkinnällä suojattujen viinien ominaisuuksia.

| — | Poistetaan seuraavat lajikkeet: Altesse B ja Mondeuse N.
  Nämä muutokset on siirretty yhtenäisen asiakirjan kohtaan ”Rypälelajikkeet”. |
| --- | --- |

—

Poistetaan seuraavat lajikkeet: Altesse B ja Mondeuse N.

Nämä muutokset on siirretty yhtenäisen asiakirjan kohtaan ”Rypälelajikkeet”.

3.   Valvontaelin

Suojattua maantieteellistä merkintää ”Vallée du Torgan” koskevan tuote-eritelmän III lukua on muutettu kohdan ”Valvontaelin” yksinkertaistamiseksi ja sen tarkentamiseksi, että tuote-eritelmän noudattamista valvotaan hyväksytyn valvontasuunnitelman mukaisesti. Noudattamista valvoo INAO:n valtuuttama kolmas osapuoli, joka antaa takeet pätevyydestä, puolueettomuudesta ja riippumattomuudesta.

Tämä yksinkertaistaminen ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Vallée du Torgan

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SMM – suojattu maantieteellinen merkintä

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viinin tai viinien kuvaus

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Suojattu maantieteellinen merkintä ”Vallée du Torgan” on varattu hiilihapottomille puna-, rosee-, ja valkoviineille sekä gris- ja gris de gris -viineille.

Vin gris -viinillä tarkoitetaan roseeviiniä, joka on väriltään erittäin haalean vaaleanpunainen. Vin gris de gris -viinillä puolestaan tarkoitetaan vin gris -viiniä, joka on valmistettu yksinomaan vin gris -viinin valmistukseen käytettävistä rypälelajikkeista.

Maantieteellisellä merkinnällä ”Vallée du Torgan” suojattujen viinien haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 mekv/l (0,65 g/l rikkihappona ilmaistuna) tai 15,30 mekv/l (0,75 g/l rikkihappona ilmaistuna) viineissä, joiden malolaktinen käyminen on päättynyt pakkausvaiheessa.

Kokonaisalkoholi-, happo- ja rikkidioksidipitoisuudet sekä haihtuvien happojen pitoisuus (vähimmäis- tai enimmäismäärä) ovat EU:n sääntelyn mukaiset.

Punaviinit ovat väriltään enemmän tai vähemmän voimakkaita. Tuoksun ja maun osalta punaviinejä kuvaa parhaiten välimerellisyys, sillä niissä on punaisten hedelmien ja garrigue-arojen maaperän vivahteita, jotka puolestaan tuovat viiniin mausteisuutta. Viinin rakenne vaihtelee kypsyyden ja valmistusmenetelmien mukaan, mutta viinien tanniinit ovat yleensä kypsiä ja pehmeitä.

Roseeviinien värisävyt vaihtelevat käytetystä lajikkeesta ja maseraatiotekniikoista riippuen vin gris de gris -viinien vaaleammista sävyistä voimakkaamman sävyiseen vaaleanpunaiseen. Roseeviinit ovat tyypillisesti hyvin raikkaita, ja niissä on hedelmien tai kukkien vivahteita.

Valkoviinit ovat väriltään useimmiten vaaleankeltaisia. Viinit ovat maultaan tasapainoisia, täyteläisen ja raikkaan väliltä, ja niissä on valkoisten hedelmien, kuten persikan ja aprikoosin, vivahteita.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 11 |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Enimmäishappopitoisuus (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

11

Vähimmäishappopitoisuus

Enimmäishappopitoisuus (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Viininvalmistusmenetelmien on oltava yhteisön tasolla sekä maaseutua ja kalastusta koskevassa Ranskan laissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

5.2.   Enimmäistuotokset

| 1. | Punaviinit
  80 hehtolitraa hehtaaria kohden |
| --- | --- |

1.

Punaviinit

80 hehtolitraa hehtaaria kohden

| 2. | Rosee- ja valkoviinit
  90 hehtolitraa hehtaaria kohden |
| --- | --- |

2.

Rosee- ja valkoviinit

90 hehtolitraa hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Maantieteellisellä merkinnällä ”Vallée du Torgan” suojattujen viinien rypäleet korjataan ja viinit valmistetaan seuraavien Hérault’n departementissa sijaitsevien kuntien alueella: Paziols ja Tuchan.

7.   Rypälelajikkeet

Agiorgitiko N

Alicante Henri Bouschet N

Alvarinho – Albariño

Artaban N

Assyrtiko B

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Calabrese N

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Carricante

Chardonnay B

Chasan B

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Colombard B

Cot N – Malbec

Fiano

Floreal B

Gamay N

Gewürztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros Manseng B

Macabeu B – Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Merlot N

Monarch N

Montepulciano

Morrastel N – Minustellu, Graciano

Moschofilero Rs

Mourvèdre N – Monastrell

Muscaris B

Muscat d’Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains rouges Rg – Muscat, Moscato

Nielluccio N – Nielluciu

Négrette N

Parrellada B

Petit Manseng B

Petit Verdot N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Portan N

Primitivo N – Zinfandel

Prior N

Riesling B

Roditis Rs

Roussanne B

Saphira B

Sauvignac

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Sémillon B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N – Shiraz

Tempranillo N

Terret blanc B

Touriga nacional N

Ugni blanc B

Verdejo B

Vermentino B – Rolle

Vidoc N

Viognier B

Voltis B

Xinomavro N

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

8.1.   Maantieteellisen alueen ja tuotteen erityisyys

Maantieteellinen alue, joka sijaitsee noin 30 kilometrin päässä linnuntietä Välimerestä Massif des Corbières -vuoristoalueen itäpuolella Auden departementissa Languedoc-Roussillonissa Etelä-Ranskassa, kattaa Tuchanin ja Paziolsin kunnat, jotka sijaitsevat 917 metriä korkean Mont Tauch -vuoren juurella. Maisema muodostuu vuorten keskiosan laaksomaisesta alueesta, jota ympäröivät jyrkät rinteet. Viininviljely on alueen tärkein viljelymuoto, ja viljelmät kattavat kyseisten kahden kunnan pinta-alasta yli 1 200 hehtaaria.

Alueen pohjoisrajana on vuorensola, jonka ylitettyään pääsee jatkamaan matkaa kohti Villeneuven kylää. Idässä kohoaa Serre d’en Mouysset’n kalkkitasanko, joka muodostaa luonnollisen esteen merituulille. Etelässä Pyrénées-Orientalesin departementin rajalle pääsee mutkittelevaa tietä pitkin. Länteen kulkeva tie vie jyrkän rotkon kautta, joka myötäilee Verdouble-jokea Cucugnanin kylän suuntaan.

Torgan-joki, jonka mukaan maantieteellinen alue ”Vallée du Torgan” on saanut nimensä, saa alkunsa Mont Tauch -vuorelta ja yhtyy joen alajuoksulla Verdouble-jokeen.

Alueen geologinen historia on vaiheikas, ja sen ansiosta alueella on hyvin erityyppisiä maaperiä. Alueen 20 maaperätyypistä liuskepitoista maata esiintyy eniten alueen pohjoisosissa, kalkkikivikerrostumia Mont Tauch -vuoren juurella sekä triaskautista merkelisavea ja pyöreistä kivistä koostuvaa konglomeraattia Paziolsin ylängöillä ja Tuchanin itäpuolella: kaikki maaperätyypit ovat hyvin kivisiä sekä paksuudeltaan ohuita tai keskipaksuja. ”Keskialue” koostuu kivikkoisista penkereistä ja paksummasta savi- ja kalkkikivimaasta.

Välimeren ilmasto on kuuma ja kuiva. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin noin 700 mm. Sateet keskittyvät syksyllä ja keväällä lyhyisiin jaksoihin ja esiintyvät usein myrskyjen ja rankkasateiden muodossa. Auringonpaiste on runsasta. Voimakas pohjoistuuli Tramontane, jonka myötä tuulisia päiviä on vuodessa jopa 200, saattaa puhaltaa useita päiviä peräkkäin yli 80 km/h. Tämä kuiva tuuli toimii kasvukauden aikana apuna taistelussa viininlehtihometta vastaan ja rajoittaa Botrytis cinerea -sienen leviämistä viininkorjuun aikana.

Viininviljelystä tuli 1800-luvulla alueen ensisijainen maatalouselinkeino. Erityisesti viljan ja oliivipuiden viljely koki ankarien talvien vuoksi kovia takaiskuja.

Vuoden 1907 viinikriisin jälkeen viininviljelijät järjestäytyivät perustamalla vuonna 1913 Tuchanin osuustoiminnallisen viinikellarin ja vuotta myöhemmin Paziolsin osuustoiminnallisen viinikellarin. Alue soveltuu erityisen hyvin viininviljelyyn.

Helmikuussa 1987 Torganin alueen vin du pays -viini nimettiin viiden kunnan maaviiniksi, mutta vuonna 1990 maaviinin alue rajattiin maantieteellisen yhtenäisyyden ja tuotteiden ominaispiirteiden vuoksi Tuchanin ja Paziolsin kuntiin.

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Vallée du Torgan” viiniköynnöslajikkeet soveltuvat alueen ekologisiin olosuhteisiin, ja perinteiset Välimeren alueen lajikkeet, etenkin Carignan ja Grenache noir, soveltuvat molemmat erinomaisesti kesän niukkavetisiin oloihin sekä viinikukkuloiden köyhään ja ohueen maaperään. Muut perinteiset lajikkeet, Grenache blanc, Grenache gris, Maccabeu, Cinsault, Muscat d’Alexandrie ja Muscat à petit grain, täydentävät lajikevalikoimaa.

Viimeisten 15 vuoden aikana on valittu uusia köynnöslajikkeita, jotka menestyvät erityisen hyvin alueen maaperässä ja ilmastossa. Näihin päiviin asti Merlot on ollut yksi alueen merkittävimmistä lajikkeista, ja sitä on istutettu alueen paksuimpaan maaperään, etenkin Verdouble-joen varrella sijaitsevalle tulvamaalle. Tulvamaan ansiosta on mahdollista tuottaa viinejä, jotka tuovat sekoiteviineihin pehmeyttä ja hienostuneisuutta. Marselan- ja Syrah-lajikkeiden istuttaminen köyhempään maaperään tuo viinien makuun voimakkaita aromeja ja moniulotteisuutta.

Tarkasti määritellyt tuotantosäännöt takaavat rypäleiden kypsyyden ja tuotteen laadun.

Täysin kypsinä korjatut rypälelajikkeet tuovat viinin väkevyyttä, mutta niiden maussa säilyy myös rypäleen pehmeys, raikkaus ja voimakkuus. Viinit ovat joko lajike- tai sekoiteviinejä.

Vallé du Torgan -viinin vuosittaiset tuotantomäärät vaihtelevat 5 000 ja 10 000 hehtolitran välillä, ja tuotannosta vastaavat pääasiassa Tuchan-Paziolsin osuustoiminnallinen viinikellari ja yksityisomisteinen viinikellari, joiden tuotantomäärät riippuvat paljon kesän kuivuudesta.

Alueella tuotetaan sekä valko-, puna- että roseeviinejä, pääasiassa kuitenkin punaviinejä. Roseeviinejä kehitetään jatkuvasti, ja erikoisuutena ovat gris de gris -viinit, joita valmistetaan pääasiassa alueella paljon viljellystä Grenache gris -lajikkeesta.

8.2.   Syy-seuraussuhde maantieteellisen alueen erityisluonteen ja tuotteen erityisluonteen välillä

Maantieteellisellä merkinnällä ”Vallée du Torgan” suojatut viinit ovat ainutlaatuisia tuotantoalueen erityispiirteiden ansiosta. Ohut ja keskipaksu maaperä, selkeä Välimeren ilmasto ja rinteisiin 100–300 metrin korkeuteen sijoitetut viinitarhat takaavat kasvien elinvoimaisuuden ja keskimäärin kymmenen päivää myöhemmän rypäleiden kypsymisajankohdan rannikkoviinitarhoihin verrattuna.

Ankara, kuuma ja kuiva Välimeren ilmasto, jossa auringonpaiste on runsasta, edistää maantieteellisellä merkinnällä suojattujen rypälelajikkeiden täydellistä kypsymistä. Tämän ansiosta voidaan tuottaa punaviinejä, joissa on punaisten hedelmien ja garrigue-alueen maaperän aromeja sekä kypsiä ja pehmeitä tanniineja, ja rosee-, valko- ja vin gris -viinejä, jotka ovat maultaan tasapainoisia, täyteläisen, raikkaan ja aromaattisen väliltä.

Vallée du Torgan -viinien tuotanto hyötyy myös yrityksistä, joiden kaupallinen toiminta on järjestäytynyttä. Yritykset pystyvät edistämään viinejä perinteisillä Ranskan markkinoilla, suurissa vähittäiskauppaketjuissa ja vientimarkkinoilla.

Tuotantoalueen jakeluverkoston ansiosta Vallée du Torgan -viinit ovat kuluneiden 20 vuoden aikana saavuttaneet maineen, joka mahdollistaa tuotannon lisäämisen uusien markkinoiden valtaamiseksi.

Viiniköynnökset hallitsevat alueen maisemaa ja ovat lähes ainoita viljelykasveja, ja niiden viljely jaksottaa alueen kuntien taloutta.

Pienistä palstoista koostuvilla viinitarhoilla on tärkeä merkitys maastopaloille alttiissa metsämaisemassa, sillä ne muodostavat aukeita alueita, ja siksi niillä on keskeinen rooli biologisen monimuotoisuuden turvaajana.

Viininviljelijöiden useamman sukupolven aikana toteuttamien muutosten ansiosta alueella on pystytty edistämään paremmin viiniturismia, joka puolestaan kasvattaa tuotteiden mainetta ja arvostusta.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Maantieteellisellä merkinnällä ”Vallée du Torgan” suojattujen viinien viiniyttämistä ja valmistusta koskevan poikkeuksen mukaisesti välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu 1. tammikuuta 2022 annetun virallisen geokoodin perusteella maantieteellisen alueen rajakunnista.

Auden departementti:

Albas, Albières, Auriac, Bouisse, Cascastel-des-Corbières, Coustouge, Cucugnan, Davejean, Dernacueillette, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Félines-Termenès, Fontjoncouse, Fraissé-des-Corbières, Jonquières, Lairière, Lanet, Laroque-de-Fa, Maisons, Massac, Montgaillard, Montjoi, Mouthoumet, Padern, Palairac, Quintillan, Rouffiac-des-Corbières, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Salza, Soulatgé, Termes, Thézan-des-Corbières, Vignevieille, Villeneuve-les-Corbières, Villerouge-Termenès ja Villesèque-des-Corbières.

Pyrénées-Orientalesin departementti:

Ansignan, Bélesta, Caramany, Cases-de-Pène, Cassagnes, Caudiès-de-Fenouillèdes, Espira-de-l'Agly, Estagel, Fenouillet, Fosse, Lansac, Latour-de-France, Lesquerde, Maury, Montner, Opoul-Périllos, Peyrestortes, Pia, Planèzes, Prugnanes, Rasiguères, Rivesaltes, Saint-Arnac, Saint-Martin-de-Fenouillet, Saint-Paul-de-Fenouillet, Salses-le-Château, Tautavel, Vingrau ja Vira.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Suojattua maantieteellistä merkintää ”Vallée du Torgan” voidaan täydentää yhden tai useamman rypälelajikkeen nimellä.

Suojattua maantieteellistä merkintää ”Vallée du Torgan” voidaan täydentää merkinnällä ”primeur” tai ”nouveau” (uuden sadon viini).

Euroopan unionin SMM-tunnus on merkittävä etiketteihin, kun ilmaisu ”Indication géographique protégée” (suojattu maantieteellinen merkintä) korvataan perinteisellä ilmaisulla ”Vin de pays”.

Linkki tuote-eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5e316de2-332d-4137-9b0b-d3174f0bbdec

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 4.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 158/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 158/23

---

Ilmoitus Maulawi Rajabille ja Sultan Aziz Azamille, joiden nimet on lisätty tiettyihin ISIL- (Daesh-) ja al-Qaida-järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä 27 päivänä toukokuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 2, 3 ja 7 artiklassa tarkoitettuun luetteloon komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2023/908

(2023/C 158/08)

1.

YK:n komitean laatimassa luettelossa mainitaan

| — | ISIL (Daesh) ja al-Qaida; |
| --- | --- |

—

ISIL (Daesh) ja al-Qaida;

| — | ISILiä (Daeshia) ja al-Qaidaa lähellä olevia luonnollisia henkilöitä, oikeushenkilöitä, yhteisöjä, elimiä ja ryhmiä; ja |
| --- | --- |

—

ISILiä (Daeshia) ja al-Qaidaa lähellä olevia luonnollisia henkilöitä, oikeushenkilöitä, yhteisöjä, elimiä ja ryhmiä; ja

| — | oikeushenkilöitä, yhteisöjä ja elimiä, jotka ovat edellä mainittuja tahoja lähellä olevien henkilöiden, yhteisöjen, elinten tai ryhmien omistuksessa tai määräysvallassa tai jotka muutoin tukevat niitä. |
| --- | --- |

—

oikeushenkilöitä, yhteisöjä ja elimiä, jotka ovat edellä mainittuja tahoja lähellä olevien henkilöiden, yhteisöjen, elinten tai ryhmien omistuksessa tai määräysvallassa tai jotka muutoin tukevat niitä.

Muun muassa seuraavat teot tai seuraava toiminta osoittavat, että yksittäinen henkilö, ryhmä, yritys tai yhteisö on ”lähellä” ISILiä (Daeshia) ja al-Qaidaa:

| a) | osallistuminen ISILin (Daeshin) ja al-Qaidan tai minkä tahansa niiden solun, liittolaisen tai niistä irtautuneen tai muodostuneen ryhmän tekojen tai toiminnan rahoittamiseen, suunnitteluun, edistämiseen, valmisteluun tai suorittamiseen yhdessä niiden kanssa, niiden nimissä, niiden puolesta tai niitä tukien; |
| --- | --- |

a)

osallistuminen ISILin (Daeshin) ja al-Qaidan tai minkä tahansa niiden solun, liittolaisen tai niistä irtautuneen tai muodostuneen ryhmän tekojen tai toiminnan rahoittamiseen, suunnitteluun, edistämiseen, valmisteluun tai suorittamiseen yhdessä niiden kanssa, niiden nimissä, niiden puolesta tai niitä tukien;

| b) | aseiden ja niihin liittyvän materiaalin toimittaminen, myynti tai siirtäminen jollekin niistä; |
| --- | --- |

b)

aseiden ja niihin liittyvän materiaalin toimittaminen, myynti tai siirtäminen jollekin niistä;

| c) | värväystoiminta niiden puolesta; |
| --- | --- |

c)

värväystoiminta niiden puolesta;

| d) | niiden tekojen tai toiminnan tukeminen muulla tavoin. |
| --- | --- |

d)

niiden tekojen tai toiminnan tukeminen muulla tavoin.

2.

Maulawi Rajab ja Sultan Aziz Azam voivat koska tahansa jättää YK:n oikeusasiamiehelle mahdollisin asiakirjoin perustellun pyynnön harkita uudelleen päätöstä sisällyttää ne edellä mainittuun YK:n luetteloon. Pyyntö on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

| United Nations - Office of the Ombudsperson |
| --- |
| Room DC2-2206 |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |

United Nations - Office of the Ombudsperson

Room DC2-2206

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

P. +1 2129632671

F. +1 2129631300/3778

Sähköposti: ombudsperson@un.org

Lisätietoja:

https://www.un.org/securitycouncil/sanctions/1267/aq_sanctions_list/procedures-for-delisting

3.

Liitteessä I mainittuihin henkilöihin ja yhteisöihin sovelletaan seuraavia asetuksessa (EY) N:o 881/2002 tarkoitettuja toimenpiteitä:

| (1) | kaikkien sellaisten varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen, jotka suoraan tai välillisesti kuuluvat liitteessä I luetelluille henkilöille tai yhteisöille, mukaan lukien näiden puolesta tai johdolla toimivat kolmannet osapuolet, taikka jotka suoraan tai välillisesti ovat niiden omistuksessa, hallinnassa tai määräysvallassa, ja (kaikkia koskeva) kielto asettaa suoraan tai välillisesti varoja tai taloudellisia resursseja luettelossa mainittujen henkilöiden ja yhteisöjen saataville tai hyödynnettäviksi (2 ja 2 a artikla); ja |
| --- | --- |

(1)

kaikkien sellaisten varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen, jotka suoraan tai välillisesti kuuluvat liitteessä I luetelluille henkilöille tai yhteisöille, mukaan lukien näiden puolesta tai johdolla toimivat kolmannet osapuolet, taikka jotka suoraan tai välillisesti ovat niiden omistuksessa, hallinnassa tai määräysvallassa, ja (kaikkia koskeva) kielto asettaa suoraan tai välillisesti varoja tai taloudellisia resursseja luettelossa mainittujen henkilöiden ja yhteisöjen saataville tai hyödynnettäviksi (2 ja 2 a artikla); ja

| (2) | kielto antaa sotilaalliseen toimintaan liittyvää teknistä neuvontaa, apua tai koulutusta, mukaan lukien erityisesti aseiden tai kaikenlaisen niihin liittyvän materiaalin valmistukseen, kunnossapitoon ja käyttöön liittyvää koulutusta ja apua, suoraan tai välillisesti liitteessä I luetelluille henkilöille tai yhteisöille (3 artikla). |
| --- | --- |

(2)

kielto antaa sotilaalliseen toimintaan liittyvää teknistä neuvontaa, apua tai koulutusta, mukaan lukien erityisesti aseiden tai kaikenlaisen niihin liittyvän materiaalin valmistukseen, kunnossapitoon ja käyttöön liittyvää koulutusta ja apua, suoraan tai välillisesti liitteessä I luetelluille henkilöille tai yhteisöille (3 artikla).

4.

| European Commission |
| --- |
| ”Restrictive measures” |
| Rue Joseph II 54 |
| 1049 Bruxelles/ Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

”Restrictive measures”

Rue Joseph II 54

1049 Bruxelles/ Brussel

BELGIQUE/BELGIË

5.

Kyseisillä henkilöillä ja yhteisöillä on myös mahdollisuus riitauttaa täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/908 unionin yleisessä tuomioistuimessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklan neljännessä ja kuudennessa kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

6.

Liitteessä I mainituilla henkilöillä ja yhteisöillä on mahdollisuus tehdä asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä II luetelluille asianomais(t)en jäsenvaltio(ide)n toimivaltaisille viranomaisille hakemus jäädytettyjen varojen ja taloudellisten resurssien käyttämisestä asetuksen 2 a artiklassa tarkoitettuihin perustarpeisiin tai tiettyihin maksuihin.

---

(1)  EUVL L 255, 21.9.2016, s. 25.

1

(2)  EUVL L 116, 4.5.2023, s. 10.

2

(3)  EYVL L 139, 29.5.2002, s. 9.

3

---

Oikaisuja

| 4.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 158/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 158/25

---

Oikaisu neuvoston päätökseen, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2023, työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean varajäsenen nimittämisestä Tanskan osalta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti C 109, 24. maaliskuuta 2023
  )

(2023/C 158/09)

Sivulla 71, 1 artiklassa:

on:

| ”I | HALLITUSTEN EDUSTAJAT”, |
| --- | --- |

”I

pitää olla:

| ”II | TYÖNTEKIJÄJÄRJESTÖJEN EDUSTAJAT”. |
| --- | --- |

”II

---