# Den Europæiske Unions C 129/2023

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 129 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang13. april 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 129

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang13. april 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 129/01 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11005 — RENAULT / MINTH / JV) (
  1
  ) | 1 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 129/01

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11005 — RENAULT / MINTH / JV) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 129/02 | Euroens vekselkurs — 12. april 2023 | 2 |
| 2023/C 129/03 | Oplysninger fra Europa-Kommissionen, som offentliggøres i henhold til artikel 22, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008, vedrørende meddelelser (liste over stater og deres kompetente myndigheder), som flagstaterne sender i henhold til artikel 20, stk. 1, 2 og 3, i og bilag III til forordning (EF) nr. 1005/2008 | 3 |
| | OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| 2023/C 129/04 | Beslutning nr. 44/23/COL af 8. marts 2023 om at indlede en formel undersøgelse af angivelig statsstøtte til Farice — Opfordring til at fremsætte bemærkninger vedrørende statsstøttespørgsmål efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol | 22 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 129/02

Euroens vekselkurs — 12. april 2023

2

2023/C 129/03

Oplysninger fra Europa-Kommissionen, som offentliggøres i henhold til artikel 22, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008, vedrørende meddelelser (liste over stater og deres kompetente myndigheder), som flagstaterne sender i henhold til artikel 20, stk. 1, 2 og 3, i og bilag III til forordning (EF) nr. 1005/2008

3

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

2023/C 129/04

Beslutning nr. 44/23/COL af 8. marts 2023 om at indlede en formel undersøgelse af angivelig statsstøtte til Farice — Opfordring til at fremsætte bemærkninger vedrørende statsstøttespørgsmål efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol

22

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 129/05 | Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 47 |
| 2023/C 129/06 | Offentliggørelse af det enhedsdokument, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013, og af henvisningen til offentliggørelsen af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren | 61 |
| 2023/C 129/07 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 67 |

V   Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

2023/C 129/05

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

47

2023/C 129/06

Offentliggørelse af det enhedsdokument, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013, og af henvisningen til offentliggørelsen af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren

61

2023/C 129/07

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

67

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 13.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 129/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.11005 — RENAULT / MINTH / JV)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 129/01)

Den 6. marts 2023 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), sammenholdt med artikel 6, stk. 2), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11005. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11005. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 13.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 129/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 129/2

---

Euroens vekselkurs (1)

12. april 2023

(2023/C 129/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0922 |
| JPY | japanske yen | 146,09 |
| DKK | danske kroner | 7,4506 |
| GBP | pund sterling | 0,88038 |
| SEK | svenske kroner | 11,3480 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9853 |
| ISK | islandske kroner | 149,10 |
| NOK | norske kroner | 11,4745 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 23,421 |
| HUF | ungarske forint | 376,23 |
| PLN | polske zloty | 4,6631 |
| RON | rumænske leu | 4,9385 |
| TRY | tyrkiske lira | 21,0976 |
| AUD | australske dollar | 1,6377 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4728 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,5737 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7649 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4538 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 448,10 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 20,1330 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,5183 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 253,32 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,8193 |
| PHP | filippinske pesos | 60,291 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 37,391 |
| BRL | brasilianske real | 5,4635 |
| MXN | mexicanske pesos | 19,7972 |
| INR | indiske rupee | 89,6875 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0922

JPY

japanske yen

146,09

DKK

danske kroner

7,4506

GBP

pund sterling

0,88038

SEK

svenske kroner

11,3480

CHF

schweiziske franc

0,9853

ISK

islandske kroner

149,10

NOK

norske kroner

11,4745

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

23,421

HUF

ungarske forint

376,23

PLN

polske zloty

4,6631

RON

rumænske leu

4,9385

TRY

tyrkiske lira

21,0976

AUD

australske dollar

1,6377

CAD

canadiske dollar

1,4728

HKD

hongkongske dollar

8,5737

NZD

newzealandske dollar

1,7649

SGD

singaporeanske dollar

1,4538

KRW

sydkoreanske won

1 448,10

ZAR

sydafrikanske rand

20,1330

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,5183

IDR

indonesiske rupiah

16 253,32

MYR

malaysiske ringgit

4,8193

PHP

filippinske pesos

60,291

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

37,391

BRL

brasilianske real

5,4635

MXN

mexicanske pesos

19,7972

INR

indiske rupee

89,6875

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 13.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 129/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 129/3

---

Oplysninger fra Europa-Kommissionen, som offentliggøres i henhold til artikel 22, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008, vedrørende meddelelser (liste over stater og deres kompetente myndigheder), som flagstaterne sender i henhold til artikel 20, stk. 1, 2 og 3, i og bilag III til forordning (EF) nr. 1005/2008

(2023/C 129/03)

Følgende tredjelande har i overensstemmelse med artikel 20, stk. 1, 2 og 3, i og bilag III til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 (1) meddelt Kommissionen de offentlige myndigheder, der i forbindelse med den fangstattesteringsordning, der er fastsat i nævnte forordnings artikel 12, har beføjelse til at:

| a) | registrere fiskerfartøjer, der fører deres flag |
| --- | --- |

a)

registrere fiskerfartøjer, der fører deres flag

| b) | udstede fiskerilicenser til deres fiskerfartøjer og til at suspendere og tilbagekalde sådanne licenser |
| --- | --- |

b)

udstede fiskerilicenser til deres fiskerfartøjer og til at suspendere og tilbagekalde sådanne licenser

| c) | bekræfte rigtigheden af oplysningerne i fangstattesterne, jf. artikel 12, og validere sådanne attester |
| --- | --- |

c)

bekræfte rigtigheden af oplysningerne i fangstattesterne, jf. artikel 12, og validere sådanne attester

| d) | gennemføre, kontrollere og håndhæve de love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som deres fiskerfartøjer skal overholde |
| --- | --- |

d)

gennemføre, kontrollere og håndhæve de love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som deres fiskerfartøjer skal overholde

| e) | verificere sådanne fangstattester for at bistå de kompetente myndigheder i medlemsstaterne gennem administrativt samarbejde, jf. artikel 20, stk. 4 |
| --- | --- |

e)

verificere sådanne fangstattester for at bistå de kompetente myndigheder i medlemsstaterne gennem administrativt samarbejde, jf. artikel 20, stk. 4

| f) | fremsende modeller af deres fangstattest som vist i bilag II, samt |
| --- | --- |

f)

fremsende modeller af deres fangstattest som vist i bilag II, samt

| g) | ajourføre sådanne meddelelser.






  Tredjeland | Kompetente myndigheder |
| --- | --- | --- |
| ALBANIEN | a):






  — | Albanian General Harbour Masters (Ministry Transport and Infrastructure) |

g)

ajourføre sådanne meddelelser.

Tredjeland

Kompetente myndigheder

ALBANIEN

a):

—

Albanian General Harbour Masters (Ministry Transport and Infrastructure)

b):

| — | Commission for Examination of Applications for Fishing Permittion (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration), through National Licensing Center (Ministry of Economical Development, Tourism, Trade and Interpreneurship) |
| --- | --- |

—

Commission for Examination of Applications for Fishing Permittion (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration), through National Licensing Center (Ministry of Economical Development, Tourism, Trade and Interpreneurship)

c), d), e):

| — | Sector of Fishery Monitoring and Control (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration) |
| --- | --- |

—

Sector of Fishery Monitoring and Control (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration)

f) og g):

| — | The Directorate of Agriculture Production and Trade Policies (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration) |
| --- | --- |

—

The Directorate of Agriculture Production and Trade Policies (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration)

ALGERIET

a) til d):

| — | Directions de la Pêche et des Ressources Halieutiques des Wilayas de:






  — | El Tarf |
| --- | --- | --- |

—

Directions de la Pêche et des Ressources Halieutiques des Wilayas de:

—

El Tarf

| — | Annaba |
| --- | --- |

—

Annaba

| — | Skikda |
| --- | --- |

—

Skikda

| — | Jijel |
| --- | --- |

—

Jijel

| — | Bejaian |
| --- | --- |

—

Bejaian

| — | Tizi Ouzou |
| --- | --- |

—

Tizi Ouzou

| — | Boumerdes |
| --- | --- |

—

Boumerdes

| — | Alger |
| --- | --- |

—

Alger

| — | Tipaza |
| --- | --- |

—

Tipaza

| — | Chlef |
| --- | --- |

—

Chlef

| — | Mostaganem |
| --- | --- |

—

Mostaganem

| — | Oran |
| --- | --- |

—

Oran

| — | Ain Temouchent |
| --- | --- |

—

Ain Temouchent

| — | Tlemcen. |
| --- | --- |

—

Tlemcen.

e) til g):

| — | Ministère de la Pêche et des Ressources Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministère de la Pêche et des Ressources Halieutiques

ANGOLA

a):

| — | Conservatória do registo de propriedade (subordinada ao Ministério da Justiça) / Instituto Marítimo Portuário de Angola – IMPA (subordinada ao Ministério dos Transportes) |
| --- | --- |

—

Conservatória do registo de propriedade (subordinada ao Ministério da Justiça) / Instituto Marítimo Portuário de Angola – IMPA (subordinada ao Ministério dos Transportes)

b):

| — | Ministra das Pescas e do Mar |
| --- | --- |

—

Ministra das Pescas e do Mar

c):

| — | Direcção Nacional de Pescas (DNP) |
| --- | --- |

—

Direcção Nacional de Pescas (DNP)

d):

| — | Serviço Nacional de Fiscalização Pesqueira e da Aquicultura (SNFPA) |
| --- | --- |

—

Serviço Nacional de Fiscalização Pesqueira e da Aquicultura (SNFPA)

e), f), g):

| — | Direcção Nacional de Pescas (Ministério das Pescas e do Mar) |
| --- | --- |

—

Direcção Nacional de Pescas (Ministério das Pescas e do Mar)

ANTIGUA OG BARBUDA

a) til g):

| — | Chief Fisheries Officer, Fisheries Division, Ministry of Agriculture, Lands, Housing and Environment |
| --- | --- |

—

Chief Fisheries Officer, Fisheries Division, Ministry of Agriculture, Lands, Housing and Environment

ARGENTINA

a) til g):

| — | Dirección Nacional de Coordinación y Fiscalización Pesquera (Ministerio de Agricultura, Ganadería y Pesca |
| --- | --- |

—

Dirección Nacional de Coordinación y Fiscalización Pesquera (Ministerio de Agricultura, Ganadería y Pesca

AUSTRALIEN

a) til e):

| — | Australian Fisheries Management Authority
  Department of Primary Industries and Regional Development, Western Australia
  Department of Primary Industries, New South Wales
  Department
  of Agriculture and Fisheries, Queensland
  Department of Natural Resources and Environment, Tasmania
  Victoria Fishing Authority
  Department of Primary Industries and Regions, South Australia |
| --- | --- |

—

Australian Fisheries Management Authority

Department of Primary Industries and Regional Development, Western Australia

Department of Primary Industries, New South Wales

Department

of Agriculture and Fisheries, Queensland

Department of Natural Resources and Environment, Tasmania

Victoria Fishing Authority

Department of Primary Industries and Regions, South Australia

f) til g):

| — | The Australian Government Department of Agriculture,
  Water and the Environment |
| --- | --- |

—

The Australian Government Department of Agriculture,

Water and the Environment

BAHAMAS

a) og b):

| — | Port Department, within the Ministry of The Environment / Department of Marine Resources |
| --- | --- |

—

Port Department, within the Ministry of The Environment / Department of Marine Resources

c) til g):

| — | Department of Marine Resources |
| --- | --- |

—

Department of Marine Resources

BANGLADESH

a):

| — | Mercantile Marine Department |
| --- | --- |

—

Mercantile Marine Department

b) til f):

| — | Marine Fisheries Office |
| --- | --- |

—

Marine Fisheries Office

g):

| — | Ministry of Fisheries and Livestock |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Livestock

BELIZE

a):

| — | The International Merchant Marine Registry of Belize (INMARBE) |
| --- | --- |

—

The International Merchant Marine Registry of Belize (INMARBE)

c) til g):

| — | Belize High Seas Fisheries Unit, Ministry of Finance, Government of Belize |
| --- | --- |

—

Belize High Seas Fisheries Unit, Ministry of Finance, Government of Belize

BENIN

a):

| — | Direction de la Marine Marchande / Ministère en charge de l'Economie Maritime, Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches |
| --- | --- |

—

Direction de la Marine Marchande / Ministère en charge de l'Economie Maritime, Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches

b):

| — | Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche, Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche, Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches

c), e), f), g):

| — | Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches |
| --- | --- |

—

Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches

d):

| — | Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche

BRASILIEN

a) til g):

| — | Ministry of Agriculture, Livestock and Food Supply |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Livestock and Food Supply

CAMEROUN (2)

a):

| — | Ministère des Transports |
| --- | --- |

—

Ministère des Transports

b) til g):

| — | Ministère de l'Elevage, des Pêches et Industries Animales |
| --- | --- |

—

Ministère de l'Elevage, des Pêches et Industries Animales

CANADA

a) til g):

| — | Assistant Deputy Minister of Fisheries and Harbour Management |
| --- | --- |

—

Assistant Deputy Minister of Fisheries and Harbour Management

KAP VERDE

a):

| — | Institut Maritime et Portuaire (IMP) / Instituto Marítimo e Portuário (IMP) |
| --- | --- |

—

Institut Maritime et Portuaire (IMP) / Instituto Marítimo e Portuário (IMP)

b):

| — | Direction Générale des Ressources Marines (DGRM) / Direção Geral dos Recursos Marinhos (DGRM) |
| --- | --- |

—

Direction Générale des Ressources Marines (DGRM) / Direção Geral dos Recursos Marinhos (DGRM)

c), d), e), f), g):

| — | Unité d'inspection et garantie de qualité (UIGQ) / Unidade de Inspecção e Garantia de Qualidade (UIGQ) |
| --- | --- |

—

Unité d'inspection et garantie de qualité (UIGQ) / Unidade de Inspecção e Garantia de Qualidade (UIGQ)

CHILE

a):

| | Dirección General del Territorio Marítimo y Marina Mercante, de la Armada de Chile |
| --- | --- |

Dirección General del Territorio Marítimo y Marina Mercante, de la Armada de Chile

b):

| — | Subsecretaría de Pesca |
| --- | --- |

—

Subsecretaría de Pesca

c) til f):

| — | Servicio Nacional de Pesca |
| --- | --- |

—

Servicio Nacional de Pesca

g):

| — | Subsecretaria de Pesca |
| --- | --- |

—

Subsecretaria de Pesca

KINA

a) til g):

| — | Bureau of Fisheries, Ministry of Agriculture and Rural Affairs (MARA), P.R. China |
| --- | --- |

—

Bureau of Fisheries, Ministry of Agriculture and Rural Affairs (MARA), P.R. China

COLOMBIA

a):

| — | Dirección General Marítima |
| --- | --- |

—

Dirección General Marítima

b) til f):

| — | Autoridad Nacional de Acuicultura y Pesca (AUNAP) |
| --- | --- |

—

Autoridad Nacional de Acuicultura y Pesca (AUNAP)

g):

| — | Director de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Director de Pesca y Acuicultura

COSTA RICA

a):

| — | Oficina de Bienes Muebles, Dirección Nacional de Registro
  Público, Ministerio de Justicia y Gracia |
| --- | --- |

—

Oficina de Bienes Muebles, Dirección Nacional de Registro

Público, Ministerio de Justicia y Gracia

b):

| — | Presidente Ejecutivo, Instituto Costarricense de Pesca y
  Acuicultura |
| --- | --- |

—

Presidente Ejecutivo, Instituto Costarricense de Pesca y

Acuicultura

c):

| — | Dirección General Técnica, Instituto Costarricense de Pesca y
  Acuicultura |
| --- | --- |

—

Dirección General Técnica, Instituto Costarricense de Pesca y

Acuicultura

d):

| — | Unidad de Control Pesquero / Instituto Costarricense
  de Pesca y Acuicultura / Director General del Servicio
  Nacional de Guardacostas, Ministerio de Seguridad Pública,
  Gobernación y Policía |
| --- | --- |

—

Unidad de Control Pesquero / Instituto Costarricense

de Pesca y Acuicultura / Director General del Servicio

Nacional de Guardacostas, Ministerio de Seguridad Pública,

Gobernación y Policía

e):

| — | Departamento de Cooperación Internacional / Instituto
  Costarricense de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Departamento de Cooperación Internacional / Instituto

Costarricense de Pesca y Acuicultura

f):

| — | Dirección General Técnica o instancia competente del Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Dirección General Técnica o instancia competente del Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura

g):

| — | Ministro de Agricultura y Ganadería, Ministerio de Agricultura y Ganadería |
| --- | --- |

—

Ministro de Agricultura y Ganadería, Ministerio de Agricultura y Ganadería

CUBA

a):

| — | Registro Marítimo Nacional |
| --- | --- |

—

Registro Marítimo Nacional

b), c), e):

| — | Oficina Nacional de Inspección Pesquera (ONIP) |
| --- | --- |

—

Oficina Nacional de Inspección Pesquera (ONIP)

d):

| — | Dirección de Ciencias y Regulaciones Pesqueras and Oficina
  Nacional de Inspección Pesquera |
| --- | --- |

—

Dirección de Ciencias y Regulaciones Pesqueras and Oficina

Nacional de Inspección Pesquera

f):

| — | Dirección de Planificación del Ministerio de la Industria Pesquera |
| --- | --- |

—

Dirección de Planificación del Ministerio de la Industria Pesquera

g):

| — | Dirección de Relaciones Internacionales del Ministerio de la Industria Pesquera |
| --- | --- |

—

Dirección de Relaciones Internacionales del Ministerio de la Industria Pesquera

CURACAO

a):

| — | The Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning |
| --- | --- |

—

The Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning

b) og f):

| — | The Ministry of Economic Development |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development

c):

| — | The Ministry of Economic Development in consultation with |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development in consultation with

the Ministry of Public Health, Environment and Nature

d):

| — | The Ministry of Economic Development, the Ministry of |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development, the Ministry of

Traffic, Transport and Urban Planning The Attorney General of Curacao is in charge of the law enforcement

e):

| — | The Ministry of Economic Development in collaboration
  with the Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development in collaboration

with the Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning

g):

| — | The Government of Curacao |
| --- | --- |

—

The Government of Curacao

ECUADOR

a), c), e):

| — | Director de Pesca Industrial (Ministerio de Acuacultura y Pesca) |
| --- | --- |

—

Director de Pesca Industrial (Ministerio de Acuacultura y Pesca)

b), f), g):

| — | Subsecretario de Recursos Pesqueros (Ministerio de Acuacultura y Pesca) |
| --- | --- |

—

Subsecretario de Recursos Pesqueros (Ministerio de Acuacultura y Pesca)

d):

| — | Director de Control Pesquero (Ministerio de Acuacultura y Pesca) |
| --- | --- |

—

Director de Control Pesquero (Ministerio de Acuacultura y Pesca)

EGYPTEN

a):

| — | Ministry of Agriculture and Land Reclamation:






  I) | General Organization For Veterinary Services (GOVs) |
| --- | --- | --- |

—

Ministry of Agriculture and Land Reclamation:

I)

General Organization For Veterinary Services (GOVs)

| II) | General Authority For Fish Resources Development |
| --- | --- |

II)

General Authority For Fish Resources Development

b) og d):

| — | General Authority for Fish Resources Development (cooperation with GOVs in case of fishing vessels of exporting establishments) |
| --- | --- |

—

General Authority for Fish Resources Development (cooperation with GOVs in case of fishing vessels of exporting establishments)

c):

| — | Ministry of Agriculture and Land Reclamation:General Organization for Veterinary Services (both Central and Local VET. Quarantine Department) |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture and Land Reclamation:General Organization for Veterinary Services (both Central and Local VET. Quarantine Department)

e):

| — | General Authority for Fish Resources Development (cooperation with local inspectors Veterinary Quarantine for fishing vessels of exporting establishments) |
| --- | --- |

—

General Authority for Fish Resources Development (cooperation with local inspectors Veterinary Quarantine for fishing vessels of exporting establishments)

f):

| — | General Organization for Veterinary Services |
| --- | --- |

—

General Organization for Veterinary Services

g):

| I) | Ministry of Agriculture and Land Reclamation |
| --- | --- |

I)

Ministry of Agriculture and Land Reclamation

| II) | General Organization For Veterinary Services |
| --- | --- |

II)

General Organization For Veterinary Services

EL SALVADOR

a):

| — | Autoridad Marítima Portuária |
| --- | --- |

—

Autoridad Marítima Portuária

b) til g):

| — | Centro de Desarrollo de la Pesca y la Acuicultura (CENDEPESCA) |
| --- | --- |

—

Centro de Desarrollo de la Pesca y la Acuicultura (CENDEPESCA)

ERITREA

a):

| — | Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries

b):

| — | Fisheries Resource Regulatory Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Resource Regulatory Department

c):

| — | Fish Quality Inspection Division |
| --- | --- |

—

Fish Quality Inspection Division

d):

| — | Monitoring Controlling and Surveillance, Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Monitoring Controlling and Surveillance, Ministry of Fisheries

e):

| — | Liaison Division, Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Liaison Division, Ministry of Fisheries

f):

| — | Ministry of Fisheries Laboratory |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries Laboratory

g):

| — | Government of the State of Eritrea |
| --- | --- |

—

Government of the State of Eritrea

FALKLANDS-ØERNE

a):

| — | Registar of Shipping, Customs and Immigration Department, Falkland Islands Government |
| --- | --- |

—

Registar of Shipping, Customs and Immigration Department, Falkland Islands Government

b) til g):

| — | Director of Fisheries, Fisheries Department, Falkland Islands Government |
| --- | --- |

—

Director of Fisheries, Fisheries Department, Falkland Islands Government

FÆRØERNE

a):

| — | FAS Faroe Islands National & International Ship Register |
| --- | --- |

—

FAS Faroe Islands National & International Ship Register

b):

| — | Ministry of Fisheries and the Faroe Islands Fisheries Inspection |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and the Faroe Islands Fisheries Inspection

c):

| — | Faroe Islands Fisheries Inspection |
| --- | --- |

—

Faroe Islands Fisheries Inspection

d):

| — | Ministry of Fisheries, the Faroe Islands Fisheries Inspection and the Police and the Public Prosecution Authority |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries, the Faroe Islands Fisheries Inspection and the Police and the Public Prosecution Authority

e):

| — | The Faroe Islands Fisheries Inspection |
| --- | --- |

—

The Faroe Islands Fisheries Inspection

f) og g):

| — | Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries

FIJI

a):

| — | Maritime Safety Authority of Fiji (MSAF) |
| --- | --- |

—

Maritime Safety Authority of Fiji (MSAF)

b):

| — | Ministry of Fisheries and Forests, Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Forests, Fisheries Department

c) til g):

| — | Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Department

FRANSK POLYNESIEN

a):

| — | Direction Polynésienne des Affaires Maritimes (DPAM) |
| --- | --- |

—

Direction Polynésienne des Affaires Maritimes (DPAM)

b), c), e), f):

| — | Direction des ressources marines (DRM) |
| --- | --- |

—

Direction des ressources marines (DRM)

d):

| — | Direction des ressources marines (DRM) / Haut-Commissariat de la République française / Service des Affaires Maritimes de Polynésie française (SAM PF) |
| --- | --- |

—

Direction des ressources marines (DRM) / Haut-Commissariat de la République française / Service des Affaires Maritimes de Polynésie française (SAM PF)

g):

| — | Direction générale des affaires maritimes, de la pêche et de l’Aquaculture (DGAMPA) |
| --- | --- |

—

Direction générale des affaires maritimes, de la pêche et de l’Aquaculture (DGAMPA)

GABON

a) og b):

| — | Ministre de l'Agriculture, de l'Elevage, de la Pêche et du Développement Rural |
| --- | --- |

—

Ministre de l'Agriculture, de l'Elevage, de la Pêche et du Développement Rural

c) til g):

| — | Directeur Général des Pêches et de l'Aquaculture |
| --- | --- |

—

Directeur Général des Pêches et de l'Aquaculture

GAMBIA

a):

| — | The Gambia Maritime Administration |
| --- | --- |

—

The Gambia Maritime Administration

b):

| — | Director of Fisheries |
| --- | --- |

—

Director of Fisheries

c) til g):

| — | Fisheries Department (Director of Fisheries) |
| --- | --- |

—

Fisheries Department (Director of Fisheries)

GHANA

a) til g):

| — | Fisheries Commission |
| --- | --- |

—

Fisheries Commission

GRØNLAND

a):

| — | Søfartsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Søfartsstyrelsen

b) til g):

| — | Grønlands fiskerikontrol |
| --- | --- |

—

Grønlands fiskerikontrol

GRENADA

a) til g):

| — | Fisheries Division (Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries) |
| --- | --- |

—

Fisheries Division (Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries)

GUATEMALA

a) til g):

| — | Ministerio de Agricultura, Ganadería y Alimentación (MAGA) through Dirección de Normatividad de la Pesca y Acuicultura. |
| --- | --- |

—

Ministerio de Agricultura, Ganadería y Alimentación (MAGA) through Dirección de Normatividad de la Pesca y Acuicultura.

GUINEA

a):

| — | Direction Générale de l'Agence de la Navigation Maritime (ANAM) |
| --- | --- |

—

Direction Générale de l'Agence de la Navigation Maritime (ANAM)

b):

| — | Direction Nationale des Pêches Maritimes |
| --- | --- |

—

Direction Nationale des Pêches Maritimes

c):

| — | Le Certificateur des certificats de capture |
| --- | --- |

—

Le Certificateur des certificats de capture

d) til f):

| — | Direction Générale du Centre National de Surveillance de Police des Pêcheries |
| --- | --- |

—

Direction Générale du Centre National de Surveillance de Police des Pêcheries

g):

| — | Ministère des Pêches, de l'Aquaculture et le l'Economie Maritime |
| --- | --- |

—

Ministère des Pêches, de l'Aquaculture et le l'Economie Maritime

GUYANA

a) til g):

| — | Fisheries Department, Ministry of Agriculture, Guyana, South America |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ministry of Agriculture, Guyana, South America

ISLAND

a) og b):

| — | Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries

c), e), f), g):

| — | Directorate of Fisheries / The Icelandic Food and Veterinary Authority |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries / The Icelandic Food and Veterinary Authority

d):

| — | Directorate of Fisheries / The Icelandic Coast Guards |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries / The Icelandic Coast Guards

INDIEN

a) og b):

| — | Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Government of India |
| --- | --- |

—

Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Government of India

Registrars under the Merchant Shipping Act (Director General of Shipping), Ministry of Shipping, Govt. of India

Deparment of Fisheries of State (Provincial) Governments of West Bengal, Gujarat, Kerala, Orissa, Andhra Pradesh, Karnataka, Maharastra, and Tamil Nadu

c):

| — | Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Government of India
  Authorized officers as notified by State Governments and Union Territories:






  — | Kochi (Regional Division) |
| --- | --- | --- |

—

Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Government of India

Authorized officers as notified by State Governments and Union Territories:

—

Kochi (Regional Division)

| — | Chennai (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Chennai (Regional Division)

| — | Kolkata (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kolkata (Regional Division)

| — | Mumbai (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Mumbai (Regional Division)

| — | Visakhapatnam (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Visakhapatnam (Regional Division)

| — | Veraval (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Veraval (Regional Division)

| — | Mangalore (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Mangalore (Sub Regional Division)

| — | Kollam (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kollam (Sub Regional Division)

| — | Goa (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Goa (Sub Regional Division)

| — | Tuticorin (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Tuticorin (Sub Regional Division)

| — | Bhubaneswar (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Bhubaneswar (Regional Division)

| — | Bhimavaram (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Bhimavaram (Sub Regional Division)

| — | Porbandar (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Porbandar (Sub Regional Division)

| — | Ratnagiri (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Ratnagiri (Sub Regional Division)

| — | Kavaratti (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kavaratti (Sub Regional Division)

| — | Nellore (Satellite Centre) |
| --- | --- |

—

Nellore (Satellite Centre)

d):

| — | Director General of Shipping
  Marine Products Exports Development Authority, Ministry of Commerce & Industry, Government of India
  Coast Guard
  Department of Fisheries of the State Governments |
| --- | --- |

—

Director General of Shipping

Marine Products Exports Development Authority, Ministry of Commerce & Industry, Government of India

Coast Guard

Department of Fisheries of the State Governments

e):

| — | Marine Products Export Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Government of India and its 21 field offices
  Authorized officers of notified State Governments and Union Territories |
| --- | --- |

—

Marine Products Export Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Government of India and its 21 field offices

Authorized officers of notified State Governments and Union Territories

f):

| — | Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry |
| --- | --- |

—

Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry

g):

| — | Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry
  Joint Secretary, Department of Animal Husbandry, Dairying and Fisheries, Ministry of Agriculture |
| --- | --- |

—

Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry

Joint Secretary, Department of Animal Husbandry, Dairying and Fisheries, Ministry of Agriculture

INDONESIEN

a) og b):

| — | Head of Marine and Fisheries Services Province |
| --- | --- |

—

Head of Marine and Fisheries Services Province

Director General Maritime of Capture Fisheries

c):

| — | Head of Fishing Port, Directorate General of Capture Fisheries
  Fisheries Inspector, Directorate General of Marine Fisheries Resources Surveillance and Control |
| --- | --- |

—

Head of Fishing Port, Directorate General of Capture Fisheries

Fisheries Inspector, Directorate General of Marine Fisheries Resources Surveillance and Control

d):

| — | Director General of Marine and Fisheries Resources Surveillance |
| --- | --- |

—

Director General of Marine and Fisheries Resources Surveillance

e):

| — | Director General of Capture Fisheries |
| --- | --- |

—

Director General of Capture Fisheries

f) og g):

| — | Director General of Fisheries Product Processing and Marketing |
| --- | --- |

—

Director General of Fisheries Product Processing and Marketing

ELFENBENSKYSTEN

a):

| — | Directeur Général des Affaires Maritimes et Portuaires (DGAMP, Secrétariat d’État auprès du Ministre des Transports chargé des Affaires Maritimes et Portuaires) |
| --- | --- |

—

Directeur Général des Affaires Maritimes et Portuaires (DGAMP, Secrétariat d’État auprès du Ministre des Transports chargé des Affaires Maritimes et Portuaires)

b):

| — | Ministre des Ressources Animales et Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministre des Ressources Animales et Halieutiques

c) og e):

| — | Ministre des Ressources Animales et Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministre des Ressources Animales et Halieutiques

| — | Directeur des Pêches, Direction des pêches |
| --- | --- |

—

Directeur des Pêches, Direction des pêches

and

| — | Chef du Service d’Inspection et de Contrôle en Frontière (Service d’Inspection et de Contrôle Sanitaires Vétérinaires en Frontières, SICOSAV) |
| --- | --- |

—

Chef du Service d’Inspection et de Contrôle en Frontière (Service d’Inspection et de Contrôle Sanitaires Vétérinaires en Frontières, SICOSAV)

d):

| — | Ministre des Ressources Animales et Halieutiques
  Directeur des Pêches, Direction des pêches |
| --- | --- |

—

Ministre des Ressources Animales et Halieutiques

Directeur des Pêches, Direction des pêches

f) og g):

| — | Ministre des Ressources Animales et Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministre des Ressources Animales et Halieutiques

JAMAICA

a):

| — | Maritime Authority of Jamaica (MAJ) |
| --- | --- |

—

Maritime Authority of Jamaica (MAJ)

b) til g):

| — | Fisheries Division |
| --- | --- |

—

Fisheries Division

JAPAN

a):

| — | Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government

| — | Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Aomori Prefectural Government

| — | Hachinohe Fisheries Office, Sanpachi District Administration Office, Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hachinohe Fisheries Office, Sanpachi District Administration Office, Aomori Prefectural Government

| — | Mutsu Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Mutsu Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government

| — | Ajigasawa Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Ajigasawa Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department

| — | Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fukushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fukushima Prefectural Government

| — | Fishery Office, Fukushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Office, Fukushima Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government

| — | Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government

| — | Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government |
| --- | --- |

—

Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government

| — | Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government

| — | Promotion Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Promotion Department, Sado Regional Promotion Bureau, Niigata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Promotion Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Promotion Department, Sado Regional Promotion Bureau, Niigata Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ishikawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ishikawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government

| — | Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government

| — | Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government

| — | Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government

| — | Fisheries Office, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Office, Kyoto Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government

| — | Kobe Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Kobe District Administration Office, Hyogo prefectural Government |
| --- | --- |

—

Kobe Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Kobe District Administration Office, Hyogo prefectural Government

| — | Kakogawa Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Higashi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Kakogawa Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Higashi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Himeji Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Naka-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Himeji Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Naka-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Koto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Nishi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Koto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Nishi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Tajima Fisheries Office, Tajima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Tajima Fisheries Office, Tajima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Sumoto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Awaji District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Sumoto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Awaji District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Wakayama Prefectural Government

| — | Kaisou Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Kaisou Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Arida Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Arida Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Hidaka Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hidaka Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Nishimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Nishimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Higashimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Higashimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government

| — | Fisheries Office, Oki Branch Office, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Office, Oki Branch Office, Shimane Prefectural Government

| — | Matsue Fisheries Office, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Matsue Fisheries Office, Shimane Prefectural Government

| — | Hamada Fisheries office, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hamada Fisheries office, Shimane Prefectural Government

| — | Okayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Okayama Prefectural Government

| — | Hiroshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hiroshima Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government

| — | Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government

| — | Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Saga Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Saga Prefectural Government

| — | Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government

| — | Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government

| — | Tamana Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Tamana Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government

| — | Yatsushiro Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Yatsushiro Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government

| — | Amakusa Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Amakusa Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government

| — | Oita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Oita Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government

| — | Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Miyako Regional Agriculture, Forestry and Fisheries promotions Center, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Miyako Regional Agriculture, Forestry and Fisheries promotions Center, Okinawa Prefectural Government

| — | Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Yaeyama Regional Agriculture, Forestry and Fisheries Promotions Center, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Yaeyama Regional Agriculture, Forestry and Fisheries Promotions Center, Okinawa Prefectural Government

b):

Som litra a) og:

| — | Fishery Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries
  Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission |
| --- | --- |

—

Fishery Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission

| — | Fisheries Division, Tsu Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Tsu Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Ise Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Ise Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Owase Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Owase Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government

c):

| — | Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

d):

| — | Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

| — | Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government

| — | Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Aomori Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department

| — | Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission |
| --- | --- |

—

Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission

| — | Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fukushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fukushima Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government

| — | Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government

| — | Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government |
| --- | --- |

—

Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government

| — | Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department,

| — | Ishikawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Ishikawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government

| — | Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government

| — | Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government

| — | Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government

| — | Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Wakayama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government

| — | Okayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Okayama Prefectural Government

| — | Hiroshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hiroshima Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government

| — | Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government

| — | Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Saga Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Saga Prefectural Government

| — | Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government

| — | Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government

| — | Oita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Oita Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government

c), f), g):

| — | Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

KENYA

a):

| — | Kenya Maritime Authority |
| --- | --- |

—

Kenya Maritime Authority

b) til g):

| — | Ministry of Agriculture, Livestock and Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Livestock and Fisheries

KIRIBATI

a):

| — | Ministry of Information, Communications, Transport and Tourism |
| --- | --- |

—

Ministry of Information, Communications, Transport and Tourism

Development (MICTTF)

b) til g):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources Development (MFMRD) |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources Development (MFMRD)

KOREA

a), b), d), f), g):

| — | Ministry of Oceans and Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Oceans and Fisheries

c), e):

| — | National Fisheries Products Quality Management Service and 13 regional offices:






  — | Busan Regional Office |
| --- | --- | --- |

—

National Fisheries Products Quality Management Service and 13 regional offices:

—

Busan Regional Office

| — | Incheon Regional Office |
| --- | --- |

—

Incheon Regional Office

| — | Incheon International Airport Regional Office |
| --- | --- |

—

Incheon International Airport Regional Office

| — | Seoul Regional Office |
| --- | --- |

—

Seoul Regional Office

| — | Pyeongtaek Regional Office |
| --- | --- |

—

Pyeongtaek Regional Office

| — | Janghang Regional Office |
| --- | --- |

—

Janghang Regional Office

| — | Mokpo Regional Office |
| --- | --- |

—

Mokpo Regional Office

| — | Wando Regional Office |
| --- | --- |

—

Wando Regional Office

| — | Yeosu Regional Office |
| --- | --- |

—

Yeosu Regional Office

| — | Jeju Regional Office |
| --- | --- |

—

Jeju Regional Office

| — | Tongyeong Regional Office |
| --- | --- |

—

Tongyeong Regional Office

| — | Pohang Regional Office |
| --- | --- |

—

Pohang Regional Office

| — | Gangneung Regional Office |
| --- | --- |

—

Gangneung Regional Office

MADAGASKAR

a):

| — | Agence Portuaire Maritime et Fluviale
  Service Régional de Pêche et des
  Ressources halieutiques de Diana, Sava, Sofia, Boeny Melaky, Analanjirofo,
  Atsinanana, Atsimo Atsinanana, Vatovavy Fitovinany, Menabe, Atsimo Andrefana, Anosy, and Androy |
| --- | --- |

—

Agence Portuaire Maritime et Fluviale

Service Régional de Pêche et des

Ressources halieutiques de Diana, Sava, Sofia, Boeny Melaky, Analanjirofo,

Atsinanana, Atsimo Atsinanana, Vatovavy Fitovinany, Menabe, Atsimo Andrefana, Anosy, and Androy

b):

| — | Ministère chargé de la Pêche |
| --- | --- |

—

Ministère chargé de la Pêche

c) og d):

| — | Centre de Surveillance des Pêches |
| --- | --- |

—

Centre de Surveillance des Pêches

e), f), g):

| — | Direction Générale de la Pêche et des Ressources Halieutiques |
| --- | --- |

—

Direction Générale de la Pêche et des Ressources Halieutiques

MALAYSIA

a) og b):

| — | Department of Fisheries Malaysia and Department of Fisheries Sabah |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries Malaysia and Department of Fisheries Sabah

c), e), f):

| — | Department of Fisheries, Malaysia |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries, Malaysia

d):

| — | Department of Fisheries, |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries,

g):

| — | Department of Fisheries, Malaysia
  Ministry of Agriculture and Agro- based |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries, Malaysia

Ministry of Agriculture and Agro- based

MALDIVERNE

a):

| — | Transport Authority |
| --- | --- |

—

Transport Authority

b), c), e), f), g):

| — | Ministry of Fisheries, Marine Resources and Agriculture |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries, Marine Resources and Agriculture

d):

| — | Coast Guard, Maldives National Defense Force
  Maldives Police Service |
| --- | --- |

—

Coast Guard, Maldives National Defense Force

Maldives Police Service

MAURETANIEN

a):

| — | Direction de la Marine Marchande |
| --- | --- |

—

Direction de la Marine Marchande

b):

| — | Direction de la Pêche industrielle / Direction de la Pêche Artisanale et Côtière |
| --- | --- |

—

Direction de la Pêche industrielle / Direction de la Pêche Artisanale et Côtière

c), d), e), f):

| — | Garde Côtes Mauritanienne (GCM) |
| --- | --- |

—

Garde Côtes Mauritanienne (GCM)

g):

| — | Ministère des Pêches et de l'Economie Maritime |
| --- | --- |

—

Ministère des Pêches et de l'Economie Maritime

MAURITIUS

a) til g):

| — | Ministry of Blue Economy, Marine Resources, Fisheries and Shipping (Fisheries Division) |
| --- | --- |

—

Ministry of Blue Economy, Marine Resources, Fisheries and Shipping (Fisheries Division)

MEXICO

a), c), g):

| — | CONAPESCA a través de la Dirección General de Planeación, Programación y Evaluación |
| --- | --- |

—

CONAPESCA a través de la Dirección General de Planeación, Programación y Evaluación

b):

| — | CONAPESCA a través de la Dirección General de Ordenamiento Pesquero y Acuícola |
| --- | --- |

—

CONAPESCA a través de la Dirección General de Ordenamiento Pesquero y Acuícola

d), e):

| — | CONAPESCA a través de la Dirección General de Inspección y Vigilancia |
| --- | --- |

—

CONAPESCA a través de la Dirección General de Inspección y Vigilancia

f):

| — | Comisión Nacional de Acuacultura y Pesca |
| --- | --- |

—

Comisión Nacional de Acuacultura y Pesca

MONTENEGRO

a):

| — | Ministry of Transport, Maritime Affairs and Telecommunications (Harbour Master Office Bar, Harbour Master Office Kotor) |
| --- | --- |

—

Ministry of Transport, Maritime Affairs and Telecommunications (Harbour Master Office Bar, Harbour Master Office Kotor)

b) til g):

| — | Ministry of Agriculture, Forestry and Watermanagement |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Forestry and Watermanagement

MAROKKO

a), b), e), f):

| — | Direction des Pêches Maritimes et de l'Aquaculture |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches Maritimes et de l'Aquaculture

c):

| — | Délégations des Pêches Maritimes de:






  — | Jebha |
| --- | --- | --- |

—

Délégations des Pêches Maritimes de:

—

Jebha

| — | Nador |
| --- | --- |

—

Nador

| — | Al Hoceima |
| --- | --- |

—

Al Hoceima

| — | M'diq |
| --- | --- |

—

M'diq

| — | Tanger |
| --- | --- |

—

Tanger

| — | Larache |
| --- | --- |

—

Larache

| — | Kenitra-Mehdia |
| --- | --- |

—

Kenitra-Mehdia

| — | Mohammedia |
| --- | --- |

—

Mohammedia

| — | Casablanca |
| --- | --- |

—

Casablanca

| — | El Jadida |
| --- | --- |

—

El Jadida

| — | Safi |
| --- | --- |

—

Safi

| — | Essaouira |
| --- | --- |

—

Essaouira

| — | Agadir |
| --- | --- |

—

Agadir

| — | Sidi Ifni |
| --- | --- |

—

Sidi Ifni

| — | Tan-Tan |
| --- | --- |

—

Tan-Tan

| — | Laâyoune |
| --- | --- |

—

Laâyoune

| — | Boujdour |
| --- | --- |

—

Boujdour

| — | Dakhla |
| --- | --- |

—

Dakhla

d):

| — | Som litra c) |
| --- | --- |

—

Som litra c)

| — | Direction des Pêches Maritimes |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches Maritimes

g):

| — | Secrétariat Général du Département de la Pêche Maritime |
| --- | --- |

—

Secrétariat Général du Département de la Pêche Maritime

MOZAMBIQUE

a):

| — | National Marine Institute (INAMAR) |
| --- | --- |

—

National Marine Institute (INAMAR)

b) til g):

| — | National Directorate of Fisheries Administration |
| --- | --- |

—

National Directorate of Fisheries Administration

c):

| — | National Direction of Operations |
| --- | --- |

—

National Direction of Operations

MYANMAR/BURMA

a):

| — | Department of Marine Administration |
| --- | --- |

—

Department of Marine Administration

b) til g):

| — | Department of Fisheries / Ministry of Livestock, Fisheries and Irrigation |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries / Ministry of Livestock, Fisheries and Irrigation

NAMIBIA

a):

| — | Ministry of Works, Transport and Communication |
| --- | --- |

—

Ministry of Works, Transport and Communication

b), d), f), g):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources

c) og e):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources (Walvis Bay) and Ministry of Fisheries and Marine Resources (Lüderitz) |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources (Walvis Bay) and Ministry of Fisheries and Marine Resources (Lüderitz)

NY KALEDONIEN

a), b), c), e), f) og g):

| — | Service des Affaires Maritimes (SAM) de Nouvelle-Calédonie |
| --- | --- |

—

Service des Affaires Maritimes (SAM) de Nouvelle-Calédonie

d):

| — | Etat-Major Inter-Armées |
| --- | --- |

—

Etat-Major Inter-Armées

NEW ZEALAND

a) til g):

| — | Ministry for Primary Industries |
| --- | --- |

—

Ministry for Primary Industries

NICARAGUA

a):

| — | Dirección General de Transporte Acuático del Ministerio de Transporte e Infraestructura |
| --- | --- |

—

Dirección General de Transporte Acuático del Ministerio de Transporte e Infraestructura

b), d), f), g):

| — | Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through Presidente Ejecutivo |
| --- | --- |

—

Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through Presidente Ejecutivo

c):

| — | Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through the Delegaciones Departamentales:






  — | Delegación de INPESCA Puerto Cabezas |
| --- | --- | --- |

—

Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through the Delegaciones Departamentales:

—

Delegación de INPESCA Puerto Cabezas

| — | Delegación de INPESCA Chinandega |
| --- | --- |

—

Delegación de INPESCA Chinandega

| — | Delegación de INPESCA Bluefields |
| --- | --- |

—

Delegación de INPESCA Bluefields

| — | Delegación de INPESCA Rivas |
| --- | --- |

—

Delegación de INPESCA Rivas

e):

| — | Dirección de Monitoreo, Vigilancia y Control, INPESCA |
| --- | --- |

—

Dirección de Monitoreo, Vigilancia y Control, INPESCA

NIGERIA

a):

| — | Nigerian Maritime Administration and Safety Agency (NIMASA) |
| --- | --- |

—

Nigerian Maritime Administration and Safety Agency (NIMASA)

b):

| — | Federal Ministry of Agriculture & Rural Development |
| --- | --- |

—

Federal Ministry of Agriculture & Rural Development

c), d), f):

| — | Federal Department of Fisheries & Aquaculture (Fisheries Resources Monitoring, control & Surveillance (MCS)) |
| --- | --- |

—

Federal Department of Fisheries & Aquaculture (Fisheries Resources Monitoring, control & Surveillance (MCS))

e), g):

| — | Federal Ministry of Agriculture & Rural Development, Director of Fisheries |
| --- | --- |

—

Federal Ministry of Agriculture & Rural Development, Director of Fisheries

NORGE

a), b), e), f), g):

| — | Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries

c):

| — | On behalf of the Directorate of Fisheries: |
| --- | --- |

—

On behalf of the Directorate of Fisheries:

| — | Norges Sildesalgslag |
| --- | --- |

—

Norges Sildesalgslag

| — | Norges Råfisklag |
| --- | --- |

—

Norges Råfisklag

| — | Sunnmøre og Romsdal Fiskesalgslag |
| --- | --- |

—

Sunnmøre og Romsdal Fiskesalgslag

| — | Vest-Norges Fiskesalgslag |
| --- | --- |

—

Vest-Norges Fiskesalgslag

| — | Rogaland Fiskesalgslag S/L |
| --- | --- |

—

Rogaland Fiskesalgslag S/L

| — | Skagerakfisk S/L |
| --- | --- |

—

Skagerakfisk S/L

d):

| — | Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries

| — | The Norwegian Coastguard |
| --- | --- |

—

The Norwegian Coastguard

| — | The Police and the Public Prosecuting Authority |
| --- | --- |

—

The Police and the Public Prosecuting Authority

OMAN

a):

| — | Ministry of Transport, Communications and Information Technology
  Directorate General of Maritime Affairs |
| --- | --- |

—

Ministry of Transport, Communications and Information Technology

Directorate General of Maritime Affairs

b), c), d), f):

| — | Muscat Governorate:
  Ministry of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources
  Directorate General of Fisheries Resources Development Department of Surveillance & Fisheries Licensing |
| --- | --- |

—

Muscat Governorate:

Ministry of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources

Directorate General of Fisheries Resources Development Department of Surveillance & Fisheries Licensing

| — | Salalah Governorate:
  Ministry of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources Directorate General of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources, DOFAR Governate
  Department of Fisheries Resources |
| --- | --- |

—

Salalah Governorate:

Ministry of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources Directorate General of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources, DOFAR Governate

Department of Fisheries Resources

e), g):

| — | Muscat Governorate:
  Ministry of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources
  Directorate General of Fisheries Resources Development
  Department of Surveillance & Fisheries Licensing |
| --- | --- |

—

Muscat Governorate:

Ministry of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources

Directorate General of Fisheries Resources Development

Department of Surveillance & Fisheries Licensing

PAKISTAN

a), c), e), f):

| — | Mercantile Marine Department |
| --- | --- |

—

Mercantile Marine Department

b) og d):

| — | Marine Fisheries Department/Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Marine Fisheries Department/Directorate of Fisheries

g):

| — | Ministry of Livestock & Dairy Development |
| --- | --- |

—

Ministry of Livestock & Dairy Development

PANAMA

a):

| — | Autoridad de los Recursos Acuáticos de Panamá (Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral) Autoridad Marítima de Panamá (Dirección General de Marina Mercante) |
| --- | --- |

—

Autoridad de los Recursos Acuáticos de Panamá (Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral) Autoridad Marítima de Panamá (Dirección General de Marina Mercante)

b):

| — | Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral |
| --- | --- |

—

Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral

c) til g):

| — | Administración General
  Secretaría General
  Dirección General de Inspecciòn, Vigilancia y Control |
| --- | --- |

—

Administración General

Secretaría General

Dirección General de Inspecciòn, Vigilancia y Control

PAPUA NY GUINEA

a), b), f), g):

| — | PNG National Fisheries Authority |
| --- | --- |

—

PNG National Fisheries Authority

c), d), e):

| — | PNG National Fisheries Authority (Head Office) Monitoring Control and Surveillance Division, Audit & Certification Unit |
| --- | --- |

—

PNG National Fisheries Authority (Head Office) Monitoring Control and Surveillance Division, Audit & Certification Unit

| — | National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Lae Port Office |
| --- | --- |

—

National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Lae Port Office

| — | National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Madang Port Office |
| --- | --- |

—

National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Madang Port Office

| — | National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Wewak Port Office |
| --- | --- |

—

National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Wewak Port Office

PERU

a) og b):

| — | Director General de Extracción y Procesamiento pesquero del Ministerio and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna |
| --- | --- |

—

Director General de Extracción y Procesamiento pesquero del Ministerio and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna

c), d), e):

| — | Dirección General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de Producción and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna |
| --- | --- |

—

Dirección General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de Producción and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna

f):

| — | Director General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de la Producción |
| --- | --- |

—

Director General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de la Producción

g):

| — | Viceministro de Pesquería del Ministerio de la Producción |
| --- | --- |

—

Viceministro de Pesquería del Ministerio de la Producción

FILIPPINERNE

a):

| — | Maritime Industry Authority |
| --- | --- |

—

Maritime Industry Authority

b) til g):

| — | Bureau for Fisheries and Aquatic Resources, Department of Agriculture |
| --- | --- |

—

Bureau for Fisheries and Aquatic Resources, Department of Agriculture

RUSLAND

a) til g):

| — | Federal Agency for Fisheries, Territorial department of Barentsevo-
  Belomorskoye, Primorskoye, Zapadno-Baltiyskoye, Azovo- Chernomorskoye, Amur, Okhotsk, Sakhalin-Kuril, North-Eastern. |
| --- | --- |

—

Federal Agency for Fisheries, Territorial department of Barentsevo-

Belomorskoye, Primorskoye, Zapadno-Baltiyskoye, Azovo- Chernomorskoye, Amur, Okhotsk, Sakhalin-Kuril, North-Eastern.

SAINT-PIERRE OG MIQUELON

a), c) til g):

| — | DTAM – Service des affaires maritime et portuaires |
| --- | --- |

—

DTAM – Service des affaires maritime et portuaires

b):

| — | Préfecture de Saint-Pierre et Miquelon |
| --- | --- |

—

Préfecture de Saint-Pierre et Miquelon

SENEGAL

a):

| — | Agence nationale des Affaires maritimes |
| --- | --- |

—

Agence nationale des Affaires maritimes

b):

| — | Ministre en charge de la Pêche |
| --- | --- |

—

Ministre en charge de la Pêche

c):

| — | Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP) |
| --- | --- |

—

Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP)

d) til g):

| — | Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP) |
| --- | --- |

—

Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP)

SEYCHELLERNE

a):

| — | Seychelles Maritime Safety Administration |
| --- | --- |

—

Seychelles Maritime Safety Administration

b):

| — | Seychelles Licensing Authority |
| --- | --- |

—

Seychelles Licensing Authority

c) til g):

| — | Seychelles Fishing Authority |
| --- | --- |

—

Seychelles Fishing Authority

SALOMON-ØERNE

a):

| — | Marine Division, Ministry of Infrastructure and Development (MID) |
| --- | --- |

—

Marine Division, Ministry of Infrastructure and Development (MID)

b) til g):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources (MFMR) |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources (MFMR)

SYDAFRIKA

a) til g):

| — | Departement: Fisheries Management, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Departement: Fisheries Management, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries

SRI LANKA

a) til g):

| — | Department of Fisheries and Aquatic Resources |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries and Aquatic Resources

SAINT HELENA

a):

| — | Registrar of Shipping, St. Helena Government |
| --- | --- |

—

Registrar of Shipping, St. Helena Government

b), d) til g):

| — | Senior Fisheries Officer, Directorate of Fisheries, St Helena Government |
| --- | --- |

—

Senior Fisheries Officer, Directorate of Fisheries, St Helena Government

c):

| — | H.M. Customs, Government of St Helena |
| --- | --- |

—

H.M. Customs, Government of St Helena

SURINAM

a):

| — | Maritime Authority Suriname |
| --- | --- |

—

Maritime Authority Suriname

b) til g):

| — | Ministry of Agriculture, Animal Husbandry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Animal Husbandry and Fisheries

TAIWAN

a):

| — | Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Council of Agriculture, Executive Yuan

| — | Maritime and Port Bureau, Ministry of Transportation and Communication |
| --- | --- |

—

Maritime and Port Bureau, Ministry of Transportation and Communication

b):

| — | Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Council of Agriculture, Executive Yuan

c):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

d):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

| — | Coast Guard Administration, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Coast Guard Administration, Executive Yuan

e):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

f):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

g):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

TERRES AUSTRALES ET ANTARCTIQUES FRANCAISES (TAAF)

a) til g):

| — | Monsieur le Préfet Administrateur supérieur des Terres Australes et
  Antarctiques Françaises |
| --- | --- |

—

Monsieur le Préfet Administrateur supérieur des Terres Australes et

Antarctiques Françaises

THAILAND

a) og b):

| — | The Department of Fisheries |
| --- | --- |

—

The Department of Fisheries

| — | The Marine Department |
| --- | --- |

—

The Marine Department

c) til g):

| — | The Department of Fisheries |
| --- | --- |

—

The Department of Fisheries

TRISTAN DA CUNHA

a):

| — | Administration Department |
| --- | --- |

—

Administration Department

b), d):

| — | Administration Department / Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Administration Department / Fisheries Department

c), e), f), g):

| — | Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Department

TUNESIEN

a):

| — | Office de la Marine Marchande et des Ports/ Ministère du Transport |
| --- | --- |

—

Office de la Marine Marchande et des Ports/ Ministère du Transport

b) til d):

| — | Arrondissement de la Pêche et de l'Aquaculture de Jendouba, Bizerte, Ariana, Tunis, Nabeul, Sousse, Monastir, Mahdia, and Gabes and Division de la Pêche et de l'Aquaculture de Sfax and Médenine |
| --- | --- |

—

Arrondissement de la Pêche et de l'Aquaculture de Jendouba, Bizerte, Ariana, Tunis, Nabeul, Sousse, Monastir, Mahdia, and Gabes and Division de la Pêche et de l'Aquaculture de Sfax and Médenine

e) til g):

| — | La Direction Générale de la Pêche et de l'Aquaculture / Ministère de l'Agriculture et des Ressources hydrauliques |
| --- | --- |

—

La Direction Générale de la Pêche et de l'Aquaculture / Ministère de l'Agriculture et des Ressources hydrauliques

TYRKIET

a) og b):

| — | 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs

c):

| — | General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs, and 24 Districts Directorate of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs. |
| --- | --- |

—

General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs, and 24 Districts Directorate of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs.

d):

| — | General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs and Turkish Coast Guard Command |
| --- | --- |

—

General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs and Turkish Coast Guard Command

e) til g):

| — | General Directorate for Protection and Conservation, Ministry of Agriculture and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

General Directorate for Protection and Conservation, Ministry of Agriculture and Rural Affairs

UKRAINE

a):

| — | State Enterprise Maritime Administration of Illichivsk Sea Fishing Port
  State Enterprise Maritime Administration of Kerch Sea Fishing Port
  State Enterprise Office of Captain of Mariupol Sea Fishing Port State Enterprise Office of Captain of Sevastopol Sea Fishing Port |
| --- | --- |

—

State Enterprise Maritime Administration of Illichivsk Sea Fishing Port

State Enterprise Maritime Administration of Kerch Sea Fishing Port

State Enterprise Office of Captain of Mariupol Sea Fishing Port State Enterprise Office of Captain of Sevastopol Sea Fishing Port

c):

| — | State Agency of Melioration and Fisheries of Ukraine
  Department of the State Agency of Melioration and Fisheries of Ukraine in:






  — | Black Sea Basin |
| --- | --- | --- |

—

State Agency of Melioration and Fisheries of Ukraine

Department of the State Agency of Melioration and Fisheries of Ukraine in:

—

Black Sea Basin

| — | Azov Basin |
| --- | --- |

—

Azov Basin

| — | Chernihiv region |
| --- | --- |

—

Chernihiv region

| — | Chernivtsi region |
| --- | --- |

—

Chernivtsi region

| — | Cherkasy region |
| --- | --- |

—

Cherkasy region

| — | Khmelnytskyi region |
| --- | --- |

—

Khmelnytskyi region

| — | Kherson region |
| --- | --- |

—

Kherson region

| — | Kharkiv region |
| --- | --- |

—

Kharkiv region

| — | Ternopil region |
| --- | --- |

—

Ternopil region

| — | Sumy region |
| --- | --- |

—

Sumy region

| — | Rivne region |
| --- | --- |

—

Rivne region

| — | Poltava region |
| --- | --- |

—

Poltava region

| — | Odesa region |
| --- | --- |

—

Odesa region

| — | Mykolaiv region |
| --- | --- |

—

Mykolaiv region

| — | Lviv region |
| --- | --- |

—

Lviv region

| — | Luhansk region |
| --- | --- |

—

Luhansk region

| — | Department of protection, use and reproduction of water |
| --- | --- |

—

Department of protection, use and reproduction of water

| — | bioresources and regulation of fisheries in Kirvohrad region |
| --- | --- |

—

bioresources and regulation of fisheries in Kirvohrad region

| — | Kyiv and Kyiv region |
| --- | --- |

—

Kyiv and Kyiv region

| — | Ivano-Krankivsk region |
| --- | --- |

—

Ivano-Krankivsk region

| — | Zaporizhia region |
| --- | --- |

—

Zaporizhia region

| — | Zakarpattia region |
| --- | --- |

—

Zakarpattia region

| — | Zhytomyr region |
| --- | --- |

—

Zhytomyr region

| — | Donetsk region |
| --- | --- |

—

Donetsk region

| — | Dnipropetrovsk region |
| --- | --- |

—

Dnipropetrovsk region

| — | Volyn region |
| --- | --- |

—

Volyn region

| — | Vinnytsia region |
| --- | --- |

—

Vinnytsia region

b), d) til g):

| — | State Agency of Melioration and Fisheries of Ukraine (Derzhrybagentstvo of Ukraine) |
| --- | --- |

—

State Agency of Melioration and Fisheries of Ukraine (Derzhrybagentstvo of Ukraine)

DE FORENEDE ARABISKE EMIRATER

a) til g):

| — | Fisheries Department, Ministry of Environment & Water (MOEW) |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ministry of Environment & Water (MOEW)

DET FORENEDE KONGERIGE (3)

a):

| — | England: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency |
| --- | --- |

—

England: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency

| — | Skotland: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency |
| --- | --- |

—

Skotland: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency

| — | Wales: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency |
| --- | --- |

—

Wales: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency

| — | Nordirland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

Nordirland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs

| — | Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate |
| --- | --- |

—

Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate

| — | Guernsey: Registrer of British Ships |
| --- | --- |

—

Guernsey: Registrer of British Ships

| — | Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment |
| --- | --- |

—

Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment

b):

| — | England: Marine Management Organisation |
| --- | --- |

—

England: Marine Management Organisation

| — | Skotland: Marine Scotland |
| --- | --- |

—

Skotland: Marine Scotland

| — | Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division |
| --- | --- |

—

Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division

| — | Nordirland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

Nordirland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs

| — | Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate |
| --- | --- |

—

Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate

| — | Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, States of Guernsey |
| --- | --- |

—

Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, States of Guernsey

| — | Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment |
| --- | --- |

—

Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment

c), d), e):

| — | England: Marine Management Organisation |
| --- | --- |

—

England: Marine Management Organisation

| — | Skotland: Marine Scotland |
| --- | --- |

—

Skotland: Marine Scotland

| — | Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division |
| --- | --- |

—

Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division

| — | Nordirland: Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

Nordirland: Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs

| — | Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate |
| --- | --- |

—

Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate

| — | Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, State of Guernsey |
| --- | --- |

—

Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, State of Guernsey

| — | Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment |
| --- | --- |

—

Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment

f), g):

England, Scotland, Wales, Nordirland, Isle of Man, Guernsey, Jersey: Marine Management Organisation

DEN FORENEDE REPUBLIK TANZANIA

a) til g):

| — | Director of Fisheries Development |
| --- | --- |

—

Director of Fisheries Development

URUGUAY

a) til g):

| — | Dirección Nacional de Recursos Acuáticos (DINARA) |
| --- | --- |

—

Dirección Nacional de Recursos Acuáticos (DINARA)

USA

a):

| — | United States Coast Guard, U.S. Department of Homeland Security |
| --- | --- |

—

United States Coast Guard, U.S. Department of Homeland Security

b) til g):

| — | National Marine Fisheries Service |
| --- | --- |

—

National Marine Fisheries Service

VENEZUELA

a) til b):

| — | Instituto Socialista de la Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Instituto Socialista de la Pesca y Acuicultura

VIETNAM

a) til b):

| — | Directorate of Fisheries (D-FISH) at national level
  Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection at provincial level |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries (D-FISH) at national level

Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection at provincial level

c) og f):

| — | Sub-Departments of Capture Fisheries |
| --- | --- |

—

Sub-Departments of Capture Fisheries

d):

| — | Fisheries Surveillance Department belonging to D-FISH |
| --- | --- |

—

Fisheries Surveillance Department belonging to D-FISH

| — | Inspections of Agriculture and Rural Development belonging to the provinces |
| --- | --- |

—

Inspections of Agriculture and Rural Development belonging to the provinces

| — | Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection. |
| --- | --- |

—

Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection.

e) og g):

| — | Directorate of Fisheries (D-FISH) |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries (D-FISH)

WALLIS OG FUTUNA

a):

| — | Le Chef du Service des Douanes et des Affaires Maritimes |
| --- | --- |

—

Le Chef du Service des Douanes et des Affaires Maritimes

b) og g):

| — | Le Préfet, Administrateur supérieur |
| --- | --- |

—

Le Préfet, Administrateur supérieur

c) til f):

| — | Le Directeur du Service d'Etat de l'Agriculture, de la Forêt et de la Pêche |
| --- | --- |

—

Le Directeur du Service d'Etat de l'Agriculture, de la Forêt et de la Pêche

YEMEN

a):

| — | Maritime Affairs Authority - Ministry of Transport |
| --- | --- |

—

Maritime Affairs Authority - Ministry of Transport

b) til g):

| — | Production & Marketing Services Sector - Ministry of Fish Wealth and its branches from Aden, Alhodeidah, Hadramout, Almahara |
| --- | --- |

—

Production & Marketing Services Sector - Ministry of Fish Wealth and its branches from Aden, Alhodeidah, Hadramout, Almahara

---

(1)  EUT L 286 af 29.10.2008, s. 1.

(2)  I henhold til artikel 31 i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 har Europa-Kommissionen den 5. januar 2023 identificeret Cameroun som et ikke-samarbejdende land, når det gælder bekæmpelsen af IUU-fiskeri (EUT L 8 af 11.1.2023, s. 4). I henhold til artikel 33 i ovennævnte forordning har Rådet for Den Europæiske Union anført Cameroun som et ikke-samarbejdende land, når det gælder bekæmpelsen af IUU-fiskeri (EUT L 56 af 23.2.2023, s. 26). Import til Unionen af fiskevarer fanget af fiskerfartøjer, der fører Camerouns flag, er forbudt i overensstemmelse med artikel 38 i nævnte forordning.

(3)  Gældende pr. 1. januar 2021.

---

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

| 13.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 129/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 129/22

---

Beslutning nr. 44/23/COL af 8. marts 2023 om at indlede en formel undersøgelse af angivelig statsstøtte til Farice

Opfordring til at fremsætte bemærkninger vedrørende statsstøttespørgsmål efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol

(2023/C 129/04)

Ved ovennævnte beslutning, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, har EFTA-Tilsynsmyndigheden meddelt de islandske myndigheder, at den har besluttet at indlede proceduren efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol.

Personer, der har en interesse heri, kan senest én måned efter datoen for offentliggørelsen sende deres bemærkninger til:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Avenue des Arts 19H |
| 1000 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| registry@eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Avenue des Arts 19H

1000 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

registry@eftasurv.int

Bemærkningerne vil blive videresendt til de islandske myndigheder. Interessenter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

Resumé

Sagsforløb

Den 23. februar 2021 modtog EFTA-Tilsynsmyndigheden en klage (»klagen«) fra Sýn hf. (»Sýn«) over Farice. Sýn anførte bl.a.: 1) at Farice modtog kompensation for omkostninger i forbindelse med undersøgelser, der blev gennemført som forberedelse til et tredje undersøisk kabel (»foranstaltning 1«), og 2) at der foreligger en tilsidesættelse af standstill-forpligtelsen for så vidt angår Farices investering i et tredje undersøisk kabel mellem Island og Europa (»IRIS-kablet« eller »foranstaltning 2«).

Den 23. marts 2021 modtog Tilsynsmyndigheden en formel anmeldelse fra de islandske myndigheder om investering i IRIS-kablet (»foranstaltning 2«). Den 26. marts 2021 traf Tilsynsmyndigheden beslutning 023/21/COL om støtte til Farice ehf. til investering i et tredje undersøisk kabel, hvori Tilsynsmyndigheden konkluderede, at den ikke var i tvivl om, at støtten er forenelig med EØS-aftalen, jf. dennes artikel 61, stk. 3, litra c), og derfor ikke havde nogen indvendinger mod iværksættelse af foranstaltningen.

Den 9. juli 2021 anlagde Sýn sag ved EFTA-Domstolen i henhold til artikel 36 i tilsyns- og domstolsaftalen med påstand om annullation af beslutning nr. 023/21/COL af 26. marts 2021.

Ved dom af 1. juni 2022 annullerede EFTA-Domstolen Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 023/21/COL (1).

Beskrivelse af støtten

Den angivelige støttemodtager er Farice ehf. (»Farice«). Farice er et aktieselskab, der ejes 100 % af den islandske stat. Formålet med Farice er at drive engroshandel med international dataoverførsel mellem lande via et fiberoptisk kabel, drift af fiberoptiske kabelsystemer og salg af tjenester i forbindelse med sådanne aktiviteter. Farice administrerer to undersøiske kabler fra Island til dele af Europa: FARICE-1 og Danice.

Den 3. juni 2019 vedtog det islandske parlament en beslutning om en politik for elektronisk kommunikation 2019-2033 (»telekommunikationspolitikken«). Formålet med politikken er bl.a. at fremme tilgængelig og effektiv kommunikation og at garantere infrastrukturens sikkerhed. For at nå disse mål fremhæves det heri, at der er behov for tre aktive undersøiske kabler for at forbinde Island med resten af Europa fra forskellige landingssteder.

Afgørelsen vedrører to foranstaltninger:

Foranstaltning 1 vedrører kompensation til Farice for havbundsforskning i forbindelse med forberedelsen af en eventuel konstruktion af et nyt undersøisk kabel mellem Island og Europa. Grundlaget for arbejdet og kompensationen er en kontrakt, der blev indgået i 2018 mellem Telekommunikationsfonden (»fonden«) og Farice. De anslåede omkostninger, da kontrakten blev underskrevet, var på 1.9 mio. EUR.

Foranstaltning 2 vedrører en investering, som Farice skulle foretage i IRIS-kablet. De islandske myndigheder valgte Farice til at nedlægge og administrere et tredje undersøisk kabel, der forbinder Island og Europa, dvs. IRIS-kablet. Foranstaltning 2 blev finansieret af den islandske stat ved hjælp af en anslået kapitalforhøjelse på 50 mio. EUR i Farice, som ejes 100 % af den islandske stat.

Vurdering

Forekomst af statsstøtte

I sin afgørelse har Tilsynsmyndigheden indtaget det foreløbige standpunkt, at den ikke kan udelukke, at foranstaltning 1 indebar statsstøtte til fordel for Farice.

Nærmere bestemt kan Tilsynsmyndigheden ikke udelukke, at betalinger fra fonden til Farice til brug for gennemførelse af en undersøisk undersøgelse gav Farice en selektiv fordel, da den nærer tvivl om, hvorvidt disse betalinger blev foretaget på markedsvilkår.

Tilsynsmyndigheden er endvidere i sin afgørelse nået frem til, at foranstaltning 2 indebærer statsstøtte til fordel for Farice.

Støttens forenelighed med markedet

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltning 1 er forenelig med markedet, har Tilsynsmyndigheden ikke modtaget nogen bemærkninger i denne henseende og har derfor opfordret de islandske myndigheder til at fremføre deres argumenter.

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltning 2 er forenelig med markedet, bemærker Tilsynsmyndigheden, at støtte til etablering af bredbåndsnet med henblik på at sikre dækning, adgang eller konnektivitet normalt vurderes efter bredbåndsretningslinjerne.

Generelt er hovedformålet med bredbåndsretningslinjerne at sikre en udbredt adgang til bredbåndstjenester for slutbrugere eller adgang til højhastighedsinternet. De finder derfor anvendelse på støtteforanstaltninger, der er rettet mod situationer, hvor markedet ikke sikrer tilstrækkelig bredbåndsdækning, eller hvor adgangsbetingelserne ikke er tilstrækkelige. Omvendt står der intet i bredbåndsretningslinjerne om international konnektivitet, sikkerhed, international dataoverførsel eller undersøiske kabler, og der er ikke specifikt fastsat betingelser for foreneligheden af foranstaltninger rettet mod sikkerhedsspørgsmål som følge af de internationale forbindelsestjenesters manglende geografiske diversitet og robusthed.

Foranstaltning 2, hvis formål er øget redundans, sikkerhed og robusthed af internationale konnektivitetstjenester, der allerede er tilgængelige for slutkunder ved høje hastigheder, synes derfor at adskille sig fra den generelle type foranstaltning, der er omfattet af bredbåndsretningslinjerne, nemlig foranstaltninger vedrørende udvidelse eller indførelse af bredbåndsnet og -tjenester.

Det er imidlertid på nuværende tidspunkt uklart for Tilsynsmyndigheden, i hvilket omfang bredbåndsretningslinjerne finder anvendelse på vurderingen af spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltning 2 er forenelig med markedet. Tilsynsmyndigheden opfordrede derfor de islandske myndigheder til at fremsætte yderligere bemærkninger i denne henseende.

Hvis bredbåndsretningslinjerne ikke finder anvendelse på den pågældende foranstaltning, er det i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), fastsat, at Tilsynsmyndigheden kan erklære »støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse«, forenelig med markedet. For at støtten kan erklæres forenelig med markedet, skal den derfor for det første have til formål at fremme udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, og for det andet ikke ændre samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

I den forbindelse har Tilsynsmyndigheden foreløbigt konkluderet, at den er i tvivl om nødvendigheden af foranstaltning 2. Forud for investeringen i IRIS-kablet blev de islandske myndigheder kontaktet af en privat operatør, der fremsatte et forslag om at etablere et tredje undersøisk kabel. Det er på nuværende tidspunkt uklart for Tilsynsmyndigheden, om dette tilbud var sammenligneligt med IRIS-kabelprojektet, eller om der er tale om et forsøg på at komme ind på markedet for internationale datakonnektivitetstjenester, og Tilsynsmyndigheden kan derfor ikke udelukke muligheden for, at markedet kunne have leveret det resultat, der tilstræbes med foranstaltning 2, hvilket rejser tvivl om, hvorvidt der var behov for at afhjælpe et veldefineret markedssvigt, således som de islandske myndigheder hævder.

Desuden er Tilsynsmyndigheden i tvivl om, hvorvidt foranstaltning 2 er proportional. Selv om de islandske myndigheder har udformet foranstaltning 2 med henblik på at begrænse støttebeløbet, finder Tilsynsmyndigheden foreløbigt, at eksistensen af et angiveligt mere omkostningseffektivt alternativ rejser tvivl om foranstaltningens overordnede proportionalitet i mangel af en begrundelse for prisforskellen.

Endelig har Tilsynsmyndigheden foreløbigt konkluderet, at der foreligger tvivl om, hvorvidt de negative virkninger for konkurrencen og samhandelen er tilstrækkeligt begrænsede.

Tilsynsmyndigheden har derfor foreløbigt konkluderet, at den er i tvivl om, hvorvidt de positive virkninger af foranstaltning 2 opvejer dens mulige konkurrenceforvridning og negative indvirkning på samhandelen.

Decision No 44/23/COL of 8 March 2023 to open a formal investigation into alleged state aid to Farice

1.   Summary

The EFTA Surveillance Authority (»ESA«) wishes to inform Iceland that, having preliminarily assessed the alleged aid to Farice ehf. (»Farice«) for performing a seabed survey (»Measure 1«) and for investment in a third submarine cable (»Measure 2«), it has doubts as to whether Measure 1 constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and as to whether Measures 1 and 2 are compatible with the functioning of the EEA Agreement. ESA has therefore decided to open a formal investigation procedure pursuant to Articles 4(4), 6 and 13 of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (»Protocol 3«). ESA has based its decision on the following considerations.

2.   Procedure

| (1) | By letter dated 27 January 2021, the Icelandic authorities initiated pre-notification discussions with ESA concerning their plans to increase capital in Farice, in order to invest in a third submarine cable between Iceland and Europe (»the IRIS cable«), i.e. Measure 2 (2). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | On 23 February 2021, ESA received a complaint (»the complaint«) from Sýn hf. (»Sýn«) regarding Farice (3). Sýn alleged that Farice received public service compensation from the Icelandic authorities in violation of the SGEI rules (4), including compensation for costs related to surveys conducted in preparation for a possible third submarine cable. Sýn also alleged a violation of the standstill obligation as regards Farice’s investment in the IRIS cable. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | On 23 February 2021, ESA forwarded the complaint to the Icelandic authorities and invited them to provide comments by 25 March 2021 (5). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | On 23 March 2021, ESA received a formal notification from the Icelandic authorities regarding Measure 2 (6). On 26 March 2021, ESA adopted Decision 023/21/COL on Aid to Farice ehf. for investment in a third submarine cable. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | By email dated 25 March 2021, the Icelandic authorities requested an extension of the deadline to provide comments on the complaint. ESA extended the deadline to 31 March 2021. On 31 March 2021, the Icelandic authorities provided ESA with their initial comments on the complaint (7). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | On 9 July 2021, Sýn lodged an application with the EFTA Court under Article 36 of the Surveillance and Court Agreement (»SCA«), seeking the annulment of Decision No 023/21/COL of 26 March 2021. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | On 20 January 2022, ESA sent a request for information to the Icelandic authorities concerning the complaint (8). On 16 March 2022, the Icelandic authorities provided their response to the request for information (9). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | On 1 June 2022, the EFTA Court annulled Decision No 023/21/COL (10). |
| --- | --- |

(8)

| (9) | On 21 June 2022, ESA sent the Icelandic authorities a second request for information concerning the complaint (11). The Icelandic authorities responded on 20 September 2022 (12). |
| --- | --- |

(9)

| (10) | On 8 November 2022, ESA had a meeting with a representative of Sýn (13). |
| --- | --- |

(10)

3.   Description of the measures

3.1.   
  Background

| (11) | Farice is a private limited liability company established in Iceland. It was founded in 2002 by Icelandic and Faroese parties. According to its articles of association, the purpose of Farice is the wholesale of international data transfer between countries through a fibre optic cable, the operations of fibre optic cable systems, and the sale of services in relation to such activities. The Icelandic State acquired Farice in full in March 2019 following the classification of international submarine cables as infrastructure. All of Farice’s long-term borrowing comes from the Icelandic Treasury |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Farice operates two submarine cables running from Iceland to parts of Europe: FARICE-1 and DANICE. FARICE-1 connects Iceland with Scotland, with a branch unit to the Faroe Islands. DANICE connects Iceland with Denmark. FARICE-1 and DANICE are the only submarine cables running from Iceland to Europe and they intersect in the Atlantic Ocean. A third submarine cable, Greenland Connect, runs from Iceland to Canada via Greenland. Greenland Connect is owned and operated by Tele Greenland. It terminates in Iceland and its traffic is directed through FARICE-1 and DANICE on the way to Europe. It is possible to buy services from Tele Greenland to mainland Canada and from there to New York. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Between 2010 and 2012, the Icelandic authorities engaged in a series of measures for the restructuring of Farice, due to its financial difficulties. During the same period, the Icelandic authorities submitted various State aid notifications to ESA. These were later withdrawn because the Icelandic authorities concluded that the SGEI Decision applied to these measures (14). On 19 July 2013, ESA sent a comfort letter to the Icelandic authorities noting that Article 3 of the SGEI Decision exempted the Icelandic authorities from the prior notification obligation under Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA (15). |
| --- | --- |

(13)

| (14) | The first public service contract between Farice and the Telecommunications Fund (»the Fund«), representing the Icelandic authorities, was entered into on 12 April 2012. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | In November 2018, the Minister for Transport and Local Government submitted a proposal to the Icelandic Parliament for a resolution on an electronic communications policy 2019 to 2033 (»the Telecommunication Policy«). The objectives of the policy are, inter alia, to promote accessible and effective communications and to guarantee the security of infrastructure. To achieve those objectives, the policy emphasises that three active submarine cables are needed to connect Iceland with the rest of Europe from different landing sites. As a geographically remote country, effective international connections are a prerequisite for the development of Iceland as a modern technology-based society. A serious disruption in international connectivity would cause major damage to the Icelandic economy, and society as a whole. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Between 2017 and 2020, the Ministry of Transport and Local Government, and the Ministry of Finance and Economic Affairs received several proposals from Sýn regarding the construction of a third submarine cable. The proposals included both an independent project and a collaboration with Celtic Norse AS. These proposals did not entail financing in full by private investors but required cooperation with the Icelandic State and/or Farice. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | On 21 December 2018, Farice signed a new public service contract with the Fund regarding the Icelandic authorities’ work on the Telecommunications Policy (»the 2018 PSO Contract«). Farice was engaged to start preparations for the possible construction of a new submarine cable between Iceland and Europe. Farice was compensated for the costs of the preparation work that it undertook on behalf of the Fund, which also included compensation for seabed research to be carried out by Farice in 2019, i.e. Measure 1. The Icelandic State’s participation in further investment or costs for a third cable was neither secured nor structured at that time. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | In January 2019, Sýn submitted a formal request for funding of seabed research in preparation for the introduction of the submarine cable project. In February 2019, the Fund refused to engage in any discussions with Sýn, referring to the public service contract concluded with Farice in December 2018, according to which Farice was entrusted with seabed research as an intermediary. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | On 3 June 2019, the Icelandic Parliament approved the Telecommunications Policy. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | In December 2019, Sýn and the Board of the Fund had a meeting during which Sýn presented its case for a third submarine cable between Iceland and Ireland. Sýn offered to build a submarine cable for remuneration and required a guarantee that Farice would change its operating model to a so-called »carrier’s carrier« model. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | In March 2020, the Fund engaged an independent expert to evaluate the feasibility of Sýn’s and Farice’s third cable projects. The expert’s report was delivered in April 2020. According to Sýn, the report concluded that the project proposed by Sýn was more cost effective. According to the Icelandic authorities, the expert was instructed not to make recommendations. However, the report included recommendations and relied on available, but allegedly unverified, data from Farice and Sýn. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | By letter of 29 April 2020, the Ministry of Transport and Local Government shared the results of the report with Farice and stated that Farice would be responsible for the project and the envisaged owner and operator of the new submarine cable. The Ministry urged Farice to take account of the fact that Sýn’s proposal had been considered more cost effective by the expert. The Ministry stated that it found Sýn’s proposal to change the operational model of Farice unacceptable. |
| --- | --- |

(22)

| (23) | In May 2020, Sýn and Farice held a meeting to explore the details and validity of Sýn’s proposal and to confirm pricing and quality from key suppliers. According to the Icelandic authorities, Sýn was not able to confirm the prices because the key suppliers had not been willing to confirm their prices. As the foundation for the discussions between Farice and Sýn was the project’s cost effectiveness, which was based on the prices submitted, the discussions were terminated. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Later in May 2020, the Fund communicated to Sýn that it considered the expiry of the offers to be unacceptable. It further stated that it would therefore not engage in any further discussions with Sýn. It was further stressed that the Fund was not responsible for the project since its role was limited to the provision of funds. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | On 23 February 2021, Sýn lodged a complaint with ESA. Sýn submitted that payments to Farice from the Icelandic State since 2013 had erroneously been classified as a public service compensation as the conditions to be considered as services of a general economic interest had never been met. It further submitted that there was an ongoing breach of State aid rules related to the introduction of a new submarine cable. |
| --- | --- |

(25)

| (26) | On 23 March 2021, the Icelandic authorities formally notified ESA of their intention to provide aid to Farice for investment in the third cable, i.e. Measure 2. On 26 March 2021, ESA adopted Decision No 023/21/COL approving the measure. That decision was later annulled by the EFTA Court. |
| --- | --- |

(26)

3.2.   
  Measure 1

| (27) | According to Article 1A of the 2018 PSO Contract between Farice and the Fund, the »parties [to the agreement] agree that the Fund will compensate Farice for seabed research to be carried out in 2019 for a possible optic fibre cable between Iceland and Europe (Ireland) according to article 12 of this contract«. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | In Article 12 of the same contract, it is further stated that »[t]he Fund intends to do a seabed survey on a route between Europe (Ireland) and Iceland for an optic fibre cable to be possibly laid in the near future. Farice undertakes the execution of the projects as an intermediary. Preliminary time and cost schedule is described in annex 1. Farice shall aim to deliver a final marine route survey report to the Fund before December 31, 2019«. The temporal scope of the survey was later extended to 2021. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | According to annex 1, the compensated costs related to the survey were: 1) a desk top study; 2) survey; 3) inshore survey; 4) main survey (excluding inshore survey); 5) reporting and maps; and 6) overhead costs. The costs were estimated at EUR 1,9 million. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | In accordance with the contract, Farice undertook the survey in the years 2019, 2020 and 2021. Payments for third party works, for example the work performed by EGS (16) (the main survey contactor) were invoiced to the Fund based on costs incurred. Work performed by Farice employees was invoiced on the basis of an hourly rate. Additionally, Farice invoiced an administration fee for general administration costs in 2019. |
| --- | --- |

(30)

3.3.   
  Measure 2

| (31) | In relation to the Icelandic authorities’ work on the Telecommunications Policy, the Icelandic authorities selected Farice to build and operate a third submarine cable connecting Iceland and Europe, i.e. the IRIS cable. Measure 2 relates to the financing by the Icelandic State of the IRIS cable through an estimated EUR 50 million capital increase in Farice, which is wholly owned by the Icelandic State (17). |
| --- | --- |

(31)

| (32) | According to the Icelandic authorities, Farice was chosen because it is the only entity that: (i) currently operates submarine cables from Iceland to Europe, (ii) has extensive experience in such operations, and (iii) was able to work fast in seeing the project through within the desired timeframe. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Farice is currently operated on commercial terms without financial support from the State (18) and offers services on two distinct markets: the market for international connectivity (»international data transfer market«) and the data centre market (»DC market«). |
| --- | --- |

(33)

| (34) | The primary objective of the measure and the IRIS cable project is to enhance security and reduce the vulnerability of international connectivity to and from Iceland. The secondary objective is to shorten the digital distance between Iceland and Europe, by reducing data latency. |
| --- | --- |

(34)

| (35) | The new submarine cable is in principle expected to complement the existing submarine cable infrastructure. According to the Icelandic authorities, the interconnection to the new cable will be technologically neutral, provided that instructions and recommendations are followed (19). |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Moreover, according to the Icelandic authorities, Farice grants effective wholesale access to the system on an open and non-discriminatory basis and those access obligations will be enforced irrespective of any change in ownership, management or operation of the infrastructure. |
| --- | --- |

(36)

| (37) | The eligible costs of Measure 2 are the investment costs related to the new cable, costs relating to survey of the seabed and the optimal path of the cable (20), construction of landing sites and project management. The costs are considered investment costs, including project management costs which are directly related to the investment project. The maximum aid intensity is 100 % of the eligible costs. The board of directors of Farice authorised the capital increase for established costs in intervals during the construction period of the new cable. According to the Icelandic authorities, any overcompensation is controlled retroactively through a capital decrease, dividend payments or by other available means. |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Farice signed a contract with SubCom LLC, a global undersea fibre optic cable system supply company, to lay the IRIS cable, after having elicited offers from three different suppliers. On 11 November 2022, SubCom formally handed over the IRIS cable, which is expected to be ready for service in the first quarter of 2023 (21). |
| --- | --- |

(38)

3.4.   
  The Complaint

| (39) | As previously mentioned, on 23 February 2021, Sýn submitted a complaint to ESA regarding alleged unlawful State aid measures in favour of Farice. In summary, the complaint concerns three measures:






  1. | The payment of compensation for services of general economic interest (»SGEI«) from the Icelandic authorities to Farice for the public service obligation (»PSO«) of providing international connectivity for electronic communication (»the SGEI measure«); |
| --- | --- | --- |

(39)

1.

The payment of compensation for services of general economic interest (»SGEI«) from the Icelandic authorities to Farice for the public service obligation (»PSO«) of providing international connectivity for electronic communication (»the SGEI measure«);

| 2. | compensation paid to Farice for carrying out a seabed survey as an intermediary, i.e. Measure 1; and |
| --- | --- |

2.

compensation paid to Farice for carrying out a seabed survey as an intermediary, i.e. Measure 1; and

| 3. | non-compliance with the stand-still obligation in relation to the roll-out of the third submarine cable between Iceland and Europe, i.e. Measure 2. |
| --- | --- |

3.

non-compliance with the stand-still obligation in relation to the roll-out of the third submarine cable between Iceland and Europe, i.e. Measure 2.

| (40) | The SGEI measure, covered by Sýn’s complaint, was not the subject of the annulled Decision No 023/21/COL, nor the judgment of the EFTA Court in Case E-4/21. Therefore, this measure is not the subject of this Decision, and is currently being processed separately in an open complaint case (22). Conversely, Measures 1 and 2 are the subject of this Decision. |
| --- | --- |

(40)

| (41) | As regards Measure 1, Sýn submitted that Iceland had under the 2018 PSO Contract agreed to compensate Farice for seabed research to be carried out in 2019. The agreement was later extended (see section 3.2). |
| --- | --- |

(41)

| (42) | Sýn argued in its complaint that the compensation for the seabed research did not fulfil any of the SGEI criteria, whether under the Altmark conditions (23), the SGEI Decision (24), or the SGEI Framework (25). In particular, Sýn argued that seabed research could not be qualified as a service of general economic interest, and even if it could be, no parameters for the calculation of compensation for such a service had been established. |
| --- | --- |

(42)

| (43) | As regards Measure 2, Sýn asserted in its complaint that the Icelandic authorities seemed to have entrusted Farice with the roll-out of a new submarine cable funded by the State. In Sýn’s view this constituted a breach of the EEA State aid rules. Sýn was unaware that at the time they submitted the complaint, ESA and the Icelandic authorities were engaged in pre-notification discussion regarding the roll-out to the new submarine cable (26). |
| --- | --- |

(43)

| (44) | Therefore, Sýn submitted that the actions of the Icelandic authorities related to the roll-out of a new submarine cable, including the payment for seabed research under the auspices of a public service obligation, constituted a breach of the EEA State aid rules, which called for action by ESA. |
| --- | --- |

(44)

3.5.   
  Comments of the Icelandic authorities

| (45) | The Icelandic authorities have provided their views as regards Measures 1 and 2. These views were expressed during the notification procedure leading up to Decision 023/21/COL (27), as well as in replies to questions sent to them by ESA in connection to the complaint (28). |
| --- | --- |

(45)

3.5.1.   Regarding Measure 1

| (46) | The Icelandic authorities have maintained that the payments to Farice related to the seabed survey did not constitute compensation for a public service, even though contractual provisions related to the survey were included in the 2018 PSO contract (29). |
| --- | --- |

(46)

| (47) | Instead, the Icelandic authorities have stated that the work related to the survey was allocated to Farice on market terms, in line with the market economy operator principle. Specifically, the Icelandic authorities contend that the award of the seabed survey did not grant Farice an economic advantage that an undertaking could not have obtained in the absence of State intervention, and that it was, in essence, a service assignment, for which Farice was paid the incurred costs. In the view of the Icelandic authorities, this is demonstrated by the fact that the Fund, and not Farice, retains all ownership of survey results and that Farice did not de facto make a profit for administering the survey. |
| --- | --- |

(47)

| (48) | Moreover, the Icelandic authorities have submitted that Measure 1 did not distort or threaten to distort competition and did not have any effect on trade between the Contracting Parties. |
| --- | --- |

(48)

| (49) | Specifically, the Icelandic authorities stated that the measure did not grant Farice a stronger competitive position than it would have had if the survey had not been undertaken, and that Farice was not relieved of expenses it would otherwise have had to bear in the course of its day-to-day business operations. The Icelandic authorities had full discretion to utilise the seabed survey in any way they saw fit and no utilization guarantees were granted to Farice. Therefore, the Icelandic authorities contend that the award of the seabed survey did not strengthen the position of Farice as compared with other undertakings. |
| --- | --- |

(49)

| (50) | Finally, the Icelandic authorities are of the view that the Fund was exempt from the procurement rules when awarding a contract of carrying out the seabed survey, as it was an essential part of preparing the IRIS cable project and therefore a factor in providing a public communications network. |
| --- | --- |

(50)

| (51) | Consequently, the Icelandic authorities argue that Measure 1 does not constitute State aid. |
| --- | --- |

(51)

3.5.2.   Regarding Measure 2

| (52) | The Icelandic authorities consider Measure 2 to constitute State aid, which is compatible with Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, and that the measure falls outside the scope of the Guidelines for the application of State aid rules in relation to rapid deployment of broadband networks (»the 2014 Broadband Guidelines«) (30). |
| --- | --- |

(52)

| (53) | In this regard, the Icelandic authorities note that the measure contributes to a well-defined objective of common interest, i.e. to enhance the security of international connectivity to and from Iceland. The aid measure serves to significantly reduce the vulnerability of Iceland’s international telecommunications network in case of major failures of the current systems. |
| --- | --- |

(53)

| (54) | Further, as regards the need for State intervention, the Icelandic authorities contend that market failure necessitates State participation in the IRIS cable project. Specifically, the Icelandic authorities note that Farice is the only operator of submarine cables connecting Iceland to Europe, and that despite some interest from private parties to lay similar cables in the past, none of those plans have materialised (31). The Icelandic authorities argue that three main causes have adversely affected the feasibility of other submarine projects to the point where none of them materialized: First, laying a single cable to Iceland without having secured redundancy in connections without material cost through another cable has proven problematic. Second, the small size of the Icelandic market is a natural hindrance. Third, the uncertainty of income from international data centre operators disincentivises investment. |
| --- | --- |

(54)

| (55) | Moreover, the Icelandic authorities point to the fact that Farice required public service compensation from 2012 to 2018 to operate the two existing cables, i.e. FARICE-1 and DANICE, and that Farice’s current revenues do not support investment in the IRIS cable. |
| --- | --- |

(55)

| (56) | Consequently, in the absence of a realistic chance of private actors building the submarine infrastructure needed to secure international connectivity to Iceland, and since Farice’s current revenues do not support investment in a third cable, the Icelandic authorities found it necessary to provide Farice with State aid to lay the IRIS cable. |
| --- | --- |

(56)

| (57) | Moreover, the Icelandic authorities contend that Measure 2 was proportional. In this regard, they note that only established costs were financed through the capital increase. Moreover, the ex post control, including a review of any expenses, will keep costs to the minimum necessary. |
| --- | --- |

(57)

| (58) | Furthermore, the Icelandic authorities have consistently argued that the IRIS project is not subject to public procurement rules, as it is exempt from the Procurement Act (32), with reference to Article 10 of the Act, cf. Article 8 of the Procurement Directive (33), as the Act and the Directive do not apply to contracts for the principal purpose of permitting the contracting authorities to provide or exploit public communications networks or to provide to the public one or more electronic communications services. |
| --- | --- |

(58)

| (59) | However, when choosing a subcontractor to lay the cable, Farice engaged in discussions with three suppliers, and selected the most economically efficient offer, having taken account of all relevant considerations. |
| --- | --- |

(59)

| (60) | As regards the expert report that concluded that the proposal of Sýn was more cost effective than the one from Farice, the Icelandic authorities argue that the cost estimate used by the expert was not verified. Further, that Sýn specifically notified the Icelandic authorities that the supposed offer from Vodafone International was no longer valid. Moreover, the conditions on the operational function of the new cable set by the Sýn, as well as concerns regarding national security and critical infrastructure contributed to the decision to entrust Farice with the building of the new submarine cable. Finally, the proposition of Sýn was based on a different business model, not only for the purposes of the new cable but also Farice’s operation through the FARICE-1 and DANICE cables. Therefore, the business proposition of Sýn was not relevant for the purposes of the determination of proportionality of the aid measure. Consequently, the Icelandic authorities consider Measure 2 to be proportional. |
| --- | --- |

(60)

| (61) | Finally, as regards limited negative effects on competition, the Icelandic authorities note that the new infrastructure is principally expected to complement the other connections by providing enhanced security for international connectivity favouring the general public and general economic activities in Iceland. Therefore, the Icelandic authorities consider the IRIS cable to not have a material impact on competitiveness of other European markets compared to Iceland. As regards any negative effects the measure might have on the market for international data transfer or the related DC market, the Icelandic authorities consider those effects vastly outweighed by the positive effects of the measure. |
| --- | --- |

(61)

3.6.   
  ESA Decision No 023/21/COL

| (62) | On 26 March 2021, ESA adopted Decision No 023/21/COL, concluding that Measure 2, i.e. the capital increase to finance the investment in the IRIS cable, constituted State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. However, as ESA found that no doubts were raised as to the compatibility of the measure with the functioning of the EEA Agreement, it decided not to raise objections to the implementation of the measure. |
| --- | --- |

(62)

| (63) | ESA noted that the compatibility of State aid for the introduction of broadband networks was normally assessed under the 2014 Broadband Guidelines. However, since the measure specifically targeted the security issues raised by the lack of geographical diversity, it fell outside the scope of the 2014 Broadband Guidelines. ESA stated that it would nevertheless apply the principles of the 2014 Broadband Guidelines by analogy to the extent that they were relevant, because those guidelines were the most detailed guidance available for assessing the compatibility of State aid to broadband infrastructure projects with the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(63)

| (64) | Article 61(3)(c) of the EEA Agreement provides that ESA may declare compatible »aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest«. Therefore, in order to declare aid compatible, first, the aid must be intended to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas and, second, the aid must not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest (34). |
| --- | --- |

(64)

| (65) | Under the first condition, ESA examines how the aid facilitates the development of certain economic activities or areas. Under the second condition, ESA weighs up the positive effects of the aid for the development of said activities or areas and the negative effects of the aid in terms of distortions of competition and adverse effects on trade (i.e. conducts a balancing test). |
| --- | --- |

(65)

| (66) | Concerning the first condition, ESA concluded that Measure 2 facilitated the development in the market for international data transfer services specifically and the markets for electronic communications services in general. Furthermore, ESA found that the selection of Farice, as owner and operator of the third cable, and the selection of a cable manufacturer and installer was exempted from the Icelandic Procurement Act. Further, ESA did not have reasons to believe that the measure was in breach of other relevant EEA provisions. |
| --- | --- |

(66)

| (67) | Concerning the second condition, ESA concluded that the amount of aid granted through Measure 2 was limited to what was necessary to achieve its objective and therefore proportional. ESA reached this conclusion, inter alia, on the basis that the aid amount was limited to the actual costs of the measure and subject to ex post control. |
| --- | --- |

(67)

| (68) | Furthermore, ESA concluded that Measure 2 would not have a material impact on the competitiveness of other EEA markets compared to Iceland, as investment in the IRIS cable was, in and of itself, unlikely to materially alter the dynamics of intra-EEA trade on the relevant market. |
| --- | --- |

(68)

| (69) | As regards the potential effect on the DC market, ESA noted that the data centre market was not a single market of universal services, since the digital needs of businesses were highly dependent on the applications hosted and operated in the data centres. ESA also noted that, while data centres might be more inclined to invest in projects in Iceland, due to extended capacity and security of the international connection network following the construction of a third cable, that was only one of multiple factors that would influence such a decision. Other factors, such as electricity prices, start-up costs and regulatory environment also influenced such decisions. ESA found that those factors were not altered by the measure. |
| --- | --- |

(69)

| (70) | Consequently, ESA found that the Icelandic authorities had demonstrated that the socio-economic benefits of Measure 2 outweighed any potential adverse effects on competition or trade between the Contracting Parties, given the safeguards in place to minimise such adverse effects. |
| --- | --- |

(70)

3.7.   
  EFTA Court Judgment in Case E-4/21

| (71) | On 1 June 2022, the EFTA Court annulled ESA’s Decision No 023/21/COL. The Court concluded that ESA should have opened a formal investigation procedure, as ESA had at its disposal information and evidence at the time, which should, objectively, have raised doubts or serious difficulties regarding whether the capital increase to finance the laying of the IRIS cable was compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(71)

| (72) | In particular, the EFTA Court found that ESA was aware of documents that called into question the information at its disposal and on which it relied in the contested decision, without going beyond a mere examination of the information submitted by the Icelandic authorities. These documents related, inter alia, to Sýn’s complaint of 23 February 2022 and annexes thereto. Specifically, the Court noted a document comparing the proposals of Sýn and Farice, and an email dated 29 May 2020, regarding Sýn’s inability to confirm the prices of its proposal. By not obtaining further information on whether Sýn was actually able to confirm its prices, or whether it had been given that opportunity, the Court concluded that ESA failed to satisfy its obligation to conduct a diligent and impartial examination of the notified measure so that it had at its disposal the most complete and reliable information. |
| --- | --- |

(72)

| (73) | Furthermore, the Court found that Sýn tried to enter the market for international connectivity services, according to the information available to ESA. Yet, in the contested decision, ESA did not consider factors such as potential competitors on the wholesale market for international connectivity, public consultation of stakeholders and entry barriers to that market. |
| --- | --- |

(73)

| (74) | Finally, the Court found that ESA did not adequately state its reasons for concluding that the notified measure fell outside the scope of the 2014 Broadband Guidelines, and that even though ESA stated in the contested decision that it would apply the guidelines by analogy, where relevant, the Court found little, if any, trace of the principles in the guidelines actually being applied. |
| --- | --- |

(74)

| (75) | On the basis of, inter alia, the above, the Court concluded that there was consistent and objective evidence that demonstrated that ESA adopted the contested decision despite the existence of doubts. Consequently, the Court annulled the Decision. |
| --- | --- |

(75)

4.   Presence of State aid

4.1.   
  Introduction

| (76) | Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows: »Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement«. |
| --- | --- |

(76)

| (77) | The qualification of a measure as aid within the meaning of this provision requires the following cumulative conditions to be met: (i) the measure must be granted by the State or through State resources; (ii) it must confer an advantage on an undertaking; (iii) favour certain undertakings (selectivity); and (iv) threaten to distort competition and affect trade. |
| --- | --- |

(77)

4.2.   
  Measure 1

| (78) | In the following chapters, ESA will assess whether the payments from the Fund to Farice for carrying out a seabed survey involve State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(78)

4.2.1.   State resources

| (79) | According to Article 61(1) of the EEA Agreement, a measure must be granted by the State or through State resources to constitute State aid. |
| --- | --- |

(79)

| (80) | The Fund has the task of promoting the development of telecommunications in Iceland. The Fund was formed in 2006 on the basis of Act No 132/2005 on the Telecommunication Fund. The main role of the Fund is to allocate funds to: projects aimed at the development of telecommunication infrastructure; projects that contribute to the safety and competitiveness of society in the field of electronic communications; and other telecommunication projects (35). |
| --- | --- |

(80)

| (81) | According to Article 1 of Act No 132/2005, the Fund is under the ownership of the Icelandic State and its administration falls under the authority of the Ministry of Higher Education, Science and Innovation. |
| --- | --- |

(81)

| (82) | ESA therefore preliminarily concludes that the payments from the Fund to Farice for carrying out a seabed survey constitute State resources. |
| --- | --- |

(82)

4.2.2.   Advantage

| (83) | According to Article 61(1) of the EEA Agreement, a measure must confer an advantage upon an undertaking. An advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, is any economic benefit which an undertaking could not have obtained under normal market conditions (36), thus placing it in a more favourable position than its competitors (37). |
| --- | --- |

(83)

| (84) | The Icelandic authorities have argued that Measure 1 was concluded on market terms, in line with the market economy operator principle. In order to establish whether or not a transaction carried out by a public body is in line with normal market conditions, ESA will apply the market economy operator test (»MEO test«), comparing the behaviour of the public body to that of similar private economic operators under normal market conditions (38). |
| --- | --- |

(84)

| (85) | In that respect, it is not relevant whether the intervention constitutes a rational means for the public bodies to pursue public policy considerations. Similarly, the profitability or unprofitability of the beneficiary is not in itself a decisive indicator for establishing whether or not the economic transaction in question is in line with market conditions. The decisive element is whether the public bodies acted as a market economy operator would have done in a similar situation (39). |
| --- | --- |

(85)

| (86) | Moreover, whether a State intervention is in line with market conditions must be examined on an ex ante basis, having regard to the information available at the time the intervention was decided upon. If a State argues that it acted as a market economy operator it must, where there is doubt, provide evidence showing that the decision to carry out the transaction was taken on the basis of economic evaluations comparable to those which, in similar circumstances, a rational market economy operator (with characteristics similar to those of the public body concerned) would have had carried out to determine the profitability or economic advantages of the transaction (40). |
| --- | --- |

(86)

| (87) | Concerning Measure 1, it is undisputed that the contractual provisions concerning the seabed survey and the payments for that survey were placed in the 2018 PSO Contract between the Fund and Farice, namely Article 1A, 12 and Annex 1. According to the Icelandic authorities, no other provisions of the 2018 PSO Contract applied to the seabed survey (41). |
| --- | --- |

(87)

| (88) | ESA notes that the Icelandic authorities essentially argue that Articles 1A, 12, and annex 1 of the 2018 PSO Contract do not, in fact, form part of that contract, but are instead a separate service contract made on market terms. This fact raises doubts as to whether the Fund was operating as a market economy operator, when it charged Farice with performing the seabed survey, since such operators would in general conclude clear and concise contracts when purchasing a similar service. |
| --- | --- |

(88)

| (89) | Indeed, it appears that the Fund contracted Farice to perform a service, without including in the contract any provisions concerning cost overruns, specifics regarding the scope of the survey, contingencies for failure to perform the obligations of the contract, or specifics regarding what costs could be covered by the service contract. According to documentation from and statements made by the Icelandic authorities, the temporal scope of the survey was later extended, and final costs ran over the cost estimate in annex 1. |
| --- | --- |

(89)

| (90) | Moreover, ESA has asked the Icelandic authorities to provide all documentation of expert evaluations or independent studies of the cost of carrying out the seabed survey, if any such evaluations or studies were carried out prior to the start of the 2018 PSO Contract. However, according to the Icelandic authorities, no such evaluation exists. Additionally, the Fund does not seem to have considered alternative providers. Therefore, ESA has doubts as to whether the Fund’s decision to carry out the transaction was taken on the basis of economic evaluations comparable to those which, in similar circumstances, a rational market economy operator would have taken, as it appears that the Fund committed to paying Farice for a service, without making an evaluation of eventual costs and alternative providers. |
| --- | --- |

(90)

| (91) | Furthermore, the Icelandic authorities have stated that Farice did not de facto make a profit from performing the survey for the Fund. Moreover, it is unclear to ESA whether the Fund derived any economic value from its ownership of the survey results. In fact, since the survey forms part of the preparatory works for a submarine cable, which the Icelandic authorities themselves consider a security measure, it would appear that the purpose of the survey was not economic in nature. Therefore, ESA doubts that the Fund acted as an economic operator, since it rather seems to have been pursuing public policy aims when commissioning the survey. |
| --- | --- |

(91)

| (92) | Finally, as the Icelandic authorities have already stated that the payments to Farice for the performance of the subsea survey did not entail compensation for a public service obligation, ESA does not see the need at this time to specifically examine whether Measure 1 fulfils the Altmark criteria, or the provisions of the SGEI Decision or Framework. |
| --- | --- |

(92)

| (93) | Consequently, ESA has doubts whether Measure 1 was concluded on market terms and cannot exclude that an advantage may have been granted in favour of Farice. Accordingly, the Icelandic authorities are invited to comment on this and submit relevant evidence. |
| --- | --- |

(93)

4.2.3.   Selectivity

| (94) | In order for a measure to involve State aid it must be selective in that it favours »certain undertakings or the production of certain goods«. Measure 1 concerns a contract between the Fund and Farice. Therefore, Farice is the only potential beneficiary. Other undertakings have not concluded similar contracts with the Fund or the Icelandic State. Accordingly, the alleged advantage of Measure 1 would be a selective advantage, as it only concerns one particular undertaking. |
| --- | --- |

(94)

| (95) | It is therefore ESA’s preliminary view that it cannot be excluded that a selective economic advantage was granted to Farice. |
| --- | --- |

(95)

4.2.4.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

| (96) | To qualify as State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, a measure must be liable to distort competition and affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement. According to settled case-law, the mere fact that a measure strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-EEA trade is considered to be sufficient, in order to conclude that the measure is likely to distort competition and affect trade between the Contracting Parties (42). |
| --- | --- |

(96)

| (97) | The Icelandic authorities have argued that the measure in question did not distort or threaten to distort competition and did not have any effect on trade between the Contracting Parties, as the measure did not grant Farice a stronger competitive position than it would have had if the survey had not been undertaken. Moreover, they argue that Farice was not relieved of expenses it would otherwise have had to bear in the course of its day-to-day business operations. Therefore, the Icelandic authorities contend that the award of the seabed survey did not strengthen the position of Farice as compared with other undertakings, neither financially nor in other aspects. |
| --- | --- |

(97)

| (98) | On this point ESA notes that it is not obliged to establish the real effect of the aid on the market, but is only required to show that the aid is liable to distort competition and affect trade. Therefore, for all practical purposes, a distortion of competition within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement is generally found to exist when the State grants a financial advantage to an undertaking in a liberalised sector where there is, or could be, competition (43). |
| --- | --- |

(98)

| (99) | Measure 1 concerns payments made to Farice for a seabed survey. The costs covered by those payments included subcontracting costs, as well as Farice’s overhead costs, including hourly rates for Farice staff and a general administration fee. Therefore, Measure 1 seems to have placed Farice in a better financial position than it would have been in the absence of Measure 1. |
| --- | --- |

(99)

| (100) | Moreover, there are multiple undertakings active in the EEA that provide seabed survey services. This is also demonstrated by the fact that Farice itself subcontracted a large portion of the survey. |
| --- | --- |

(100)

| (101) | Consequently, ESA has doubts as to whether it can be excluded that Measure 1 was liable to distort competition and affect trade within the EEA. The Icelandic authorities are invited to comment and submit relevant evidence on this. |
| --- | --- |

(101)

4.2.5.   Conclusion

| (102) | In light of the above, ESA cannot exclude that Measure 1 entailed State aid. |
| --- | --- |

(102)

4.3.   
  Measure 2

| (103) | It is uncontested between Sýn and the Icelandic authorities that Measure 2, i.e. the capital increase in Farice to facilitate the investment in the IRIS cable, constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement (44). |
| --- | --- |

(103)

| (104) | ESA therefore preliminary concludes that Measure 2 constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(104)

5.   Aid scheme or individual aid

| (105) | ESA notes that Measures 1 and 2 were not granted on the basis of a scheme (45). Measure 1, if found to be aid, would therefore be individual aid. Measure 2 constitutes individual aid. |
| --- | --- |

(105)

6.   Lawfulness of the aid

| (106) | Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (»Protocol 3«): »The EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. ... The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision«. |
| --- | --- |

(106)

| (107) | The Icelandic authorities did not notify Measure 1 to ESA. ESA therefore concludes that, in the event that Measure 1 is deemed to involve aid, the Icelandic authorities have not respected their obligations under Article 1(3) of Part I of Protocol 3. In this event, Measure 1 would be unlawful aid. |
| --- | --- |

(107)

| (108) | The Icelandic authorities implemented Measure 2 after ESA approved it by Decision 023/21/COL. However, with the annulment of ESA’s approval decision by the EFTA Court, Measure 2 became unlawful. |
| --- | --- |

(108)

7.   Compatibility of the aid

7.1.   
  Introduction

| (109) | In derogation from the general prohibition of State aid laid down in Article 61(1) of the EEA Agreement, aid may be declared compatible if it can benefit from one of the derogations enumerated in the Agreement. |
| --- | --- |

(109)

| (110) | Article 61(3)(c) of the EEA Agreement provides that ESA may declare compatible »aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest«. Therefore, in order to declare the aid compatible, first, the aid must be intended to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas and, second, the aid must not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest (46). |
| --- | --- |

(110)

| (111) | Under the first condition, ESA examines how the aid facilitates the development of certain economic activities or areas. Under the second condition, ESA weighs up the positive effects of the aid for the development of said activities or areas and the negative effects of the aid in terms of distortions of competition and adverse effects on trade. |
| --- | --- |

(111)

7.2.   
  Compatibility of Measure 1

| (112) | The Icelandic authorities have maintained that Measure 1 does not constitute State aid (see Section 3.5.1). Further, they have also stated that despite the fact that the contractual obligations concerning Measure 1 were included in the 2018 PSO Contract between the Fund and Farice, the measure does not constitute compensation for a public service obligation. |
| --- | --- |

(112)

| (113) | Therefore, it would appear that the compatibility of Measure 1, should it be found to constitute aid, could not be examined under Article 59(2) of the EEA Agreement and even if it were, ESA has doubts that the Measure 1 is in line with the provisions of the SGEI Decision or Framework. The Icelandic authorities have not, at this stage, brought forward any other arguments as regards the potential compatibility of the measure. |
| --- | --- |

(113)

| (114) | Therefore, following a preliminary assessment, ESA has doubts at this stage as to whether Measure 1 is compatible with the EEA Agreement. Consequently, ESA invites the Icelandic authorities to provide arguments and evidence to demonstrate that Measure 1 could be considered compatible under the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(114)

7.3.   
  Compatibility of Measure 2

7.3.1.   Introduction

| (115) | The Icelandic authorities have invoked Article 61(3)(c) of the EEA Agreement as the basis for the assessment of the compatibility of Measure 2. |
| --- | --- |

(115)

| (116) | On this point, ESA notes that the compatibility of aid for the roll-out of broadband networks, for the purposes of securing coverage, access or connectivity, is normally assessed under the 2014 Broadband Guidelines. On 8 February 2023, ESA adopted new Broadband Guidelines (»the 2023 Broadband Guidelines«) (47). |
| --- | --- |

(116)

| (117) | ESA will follow the principles and guidelines set out in the 2023 Broadband Guidelines for the compatibility assessment of all notified aid to broadband networks in respect of which it is called upon to take a decision after 8 February 2023 when the 2023 Broadband Guidelines entered into force. Unlawful aid to broadband networks will be assessed in accordance with the rules applicable on the date on which the aid was awarded (48). |
| --- | --- |

(117)

| (118) | The 2023 Broadband Guidelines were not in effect at the time when Measure 2 was enacted, and therefore cannot serve as a basis for the compatibility assessment of the measure. Therefore, ESA will apply the 2014 Broadband Guidelines, should Measure 2 be considered to fall within their scope. However, the 2023 Broadband Guidelines are based on existing case-law and decision-making practice of the European Commission. Therefore, the 2023 Broadband Guidelines could still be relevant, should Measure 2 fall under the scope of the 2014 Broadband Guidelines, provided they do not place stricter conditions on the beneficiary. |
| --- | --- |

(118)

| (119) | In general, the 2014 Broadband Guidelines’ primary objective is to ensure widespread availability of broadband services to end users or access to higher speed internet. The 2014 Broadband Guidelines state that »[t]hese guidelines summarise the principles of [ESA’s] policy in applying the State aid rules [...] to measures that support the deployment of broadband networks in general (Section 2). They explain the application of these principles in the assessment of aid measures for the rapid roll-out of basic broadband and very high speed, next generation access (NGA) networks (in Section 3). [ESA] will apply the guidelines in the assessment of State aid for broadband« (49). This objective has not changed with the adoption of the 2023 Broadband Guidelines, which state that »[t]hese Guidelines provide guidance on how ESA will assess [...] the compatibility of State aid for the deployment and take-up of fixed and mobile broadband networks and services« (50). |
| --- | --- |

(119)

| (120) | Therefore, the 2014 Broadband Guidelines apply to aid measures that target situations where the market does not provide sufficient broadband coverage or where access conditions are not adequate (51). Conversely, the 2014 Broadband Guidelines do not mention international connectivity, security, international data transfer, or subsea cables, and do not specifically lay down compatibility conditions for measures targeting security issues raised by the lack of geographical diversity and robustness of international connectivity services. Therefore, a measure like the one under assessment, where the objective is increased redundancy, security, and robustness of international connectivity services already available to end customers at high speeds, seems to differ from the general type of measure covered by the 2014 Broadband Guidelines, namely measures concerning the expansion or introduction of broadband networks and services. |
| --- | --- |

(120)

| (121) | ESA notes that the European Commission, in its Baltic Cable Decision (52), applied the 2014 Broadband Guidelines in its assessment. However, ESA also notes that the measure under assessment in that decision differed significantly from Measure 2. Specifically, it concerned capacity concerns caused by the expected dramatic increase in traffic that could not be supported by the existing infrastructure. Therefore, in addition to security benefits comparable to the ones present in the case at hand, the Baltic Sea Cable targeted (longterm) broadband availability specifically (53). Conversely, Measure 2 does not specifically concern broadband networks or availability. |
| --- | --- |

(121)

| (122) | However, in its judgment in Case E-4/21, when assessing ESA’s conclusion that Measure 2 fell outside the scope of the 2014 Broadband Guidelines, the EFTA Court stated that the conclusion: »[...] is not supported by a sufficient analysis of the scope of application of the Broadband Guidelines. [...] Although the contested decision states that »[t]he Broadband Guidelines’ primary objective is ensuring widespread availability of broadband services to end users or access to higher speed Internet: « and »[t]he particularities of the measure and investment at hand demonstrate that the Guidelines target different types of measures than the one under assessment«, it fails to set out what impact these statements should have on the scope of application of the Broadband Guidelines. Accordingly, [...] ESA encountered serious difficulties in its preliminary examination« (54). The Court then further noted »that irrespective of whether the notified measure in the present case was outside of the scope of the Broadband Guidelines, those guidelines still may provide useful guidance on considerations that are relevant to the assessment of compatibility in general« (55). |
| --- | --- |

(122)

| (123) | Consequently, ESA cannot conclude at this stage to what extent the 2014 Broadband Guidelines apply to the compatibility assessment of Measure 2, and therefore invites the Icelandic authorities to provide further arguments in this regard. |
| --- | --- |

(123)

| (124) | In the event that the Broadband Guidelines do not apply to the measure at hand, Article 61(3)(c) of the EEA Agreement provides that ESA may declare compatible »aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest«. Therefore, in order to declare the aid compatible, first, the aid must be intended to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas and, second, the aid must not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest. |
| --- | --- |

(124)

| (125) | Under the first condition, ESA examines how the aid facilitates the development of certain economic activities or areas. Under the second condition, ESA weighs up the positive effects of the aid for the development of said activities or areas and the negative effects of the aid in terms of distortions of competition and adverse effects on trade. |
| --- | --- |

(125)

7.3.2.   Facilitation of development of certain economic activities or areas

7.3.2.1.   Economic activities or areas supported

| (126) | Under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, in order to be considered compatible, a measure must contribute to the development of certain economic activities or areas. |
| --- | --- |

(126)

| (127) | The primary objective of the measure is to enhance security and reduce the vulnerability of international connectivity to and from Iceland by building a third submarine cable from Iceland to Europe. The secondary objective is to shorten the digital distance between Iceland and Europe allowing Icelandic people and businesses to make better use of international digital services available in Europe. |
| --- | --- |

(127)

| (128) | ESA generally considers the construction of a telecommunication infrastructure with a view to its future commercial exploitation to constitute an economic activity (56). Furthermore, the telecommunications market in general constitutes an economic activity. The measure facilitates development in the market for international data transfer services specifically and the markets for electronic communications services in general. |
| --- | --- |

(128)

| (129) | In view of the above, ESA preliminarily concludes that the measure constitutes aid to facilitate the development of certain economic activities, as required by Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(129)

7.3.2.2.   Incentive effect

| (130) | State aid is only compatible with the functioning of the EEA Agreement if it has an incentive effect and so effectively facilitates the development of certain economic activities. To establish whether the measure has an incentive effect, it must be demonstrated that it changes the behaviour of the undertaking concerned in such a way that it engages in an activity which it would not carry out without the aid or which it would carry out in a restricted or different manner. |
| --- | --- |

(130)

| (131) | In Section 6.2.2 of ESA’s Decision No 023/21/COL, ESA stated that Measure 2 had an incentive effect. ESA stated that: 1) Farice had historically proven to be unprofitable; 2) the operation of submarine cables in the region was generally unprofitable; 3) the investment in the IRIS cable was unlikely to achieve a profit; 4) the main objective of the cable was to provide enhanced security, which was an externality that did not heavily factor into investment decisions;) and 5) few stakeholders had signalled interest in operating submarine cables without State support in the past. |
| --- | --- |

(131)

| (132) | In light of this, ESA is generally inclined to conclude that Measure 2 had an incentive effect, as it incentivised Farice to make an investment it would not have entered into otherwise. However, the Icelandic authorities are invited to provide further information and reasoning on the incentive effect of the measure. |
| --- | --- |

(132)

7.3.2.3.   Compliance with relevant EEA law

| (133) | The Icelandic authorities consider that the selection of Farice, as owner and operator of the IRIS cable, as well as the selection of cable manufacturer and installer, is exempt from the procurement rules, with reference to Article 10 of the Procurement Act (see also Article 8 of the Procurement Directive). |
| --- | --- |

(133)

| (134) | Specifically, Article 8 of the Procurement Directive states: »This Directive shall not apply to public contracts and design contests for the principal purpose of permitting the contracting authorities to provide or exploit public communications networks or to provide to the public one or more electronic communications services. For the purposes of this Article, »public communications network« and »electronic communications service« shall have the same meaning as in Directive 2002/21/EC of the European Parliament and of the Council«. Furthermore, ESA notes that in accordance with Article 2(m) of Directive 2002/12/EC, »provision of an electronic communications network« means the establishment, operation, control or making available such network. |
| --- | --- |

(134)

| (135) | The primary objective of the measure in question is to increase security of international connectivity in Iceland by building a third submarine cable, which in turn will provide the public with more electronic communication services. Therefore, the investment in the submarine cable seems to permit Farice to »provide or exploit public communications networks«, as defined in Article 2(a) of Directive 2002/21/EC. However, ESA cannot conclusively conclude at this stage whether all conditions for the application of the exemption are fulfilled. |
| --- | --- |

(135)

| (136) | Moreover, according to paragraph 74(c) of the 2014 Broadband Guidelines, »[w]henever the granting authorities select a third party operator to deploy and operate the subsidised infrastructure, the selection process shall be conducted in line with the spirit and the principles of the Public Procurement Directives. It ensures that there is transparency for all investors wishing to bid for the implementation and/or management of the subsidised project. Equal and non-discriminatory treatment of all bidders and objective evaluation criteria are indispensable conditions«. |
| --- | --- |

(136)

| (137) | However, despite this provision, footnote 91 to paragraph 74(c) states: »[t]he situation is different when the public authority decides to deploy and manage the network directly (or through a fully owned entity) [...] In such cases, [..] (i) the publicly owned network operators shall limit their activity on the pre-defined target areas and shall not expand to other commercially attractive regions; (ii) the public authority shall limit its activity to maintain the passive infrastructure and to grant access to it, but shall not engage in competition on the retail levels with commercial operators and (iii) to have an accounting separation between the funds used for the operation of the networks and the other funds at the disposal of the public authority«. |
| --- | --- |

(137)

| (138) | Therefore, the applicability of procurement rules in the context of an assessment under the 2014 Broadband Guidelines seems to depend on whether or not the the conditions, listed in footnote 91, are fulfilled. The Icelandic authorities have not provided sufficient information in this regard. |
| --- | --- |

(138)

| (139) | Consequently, ESA has doubts as to whether or not Measure 2 falls under the exemption from procurement rules described above, and as to whether the provisions of the 2014 Broadband Guidelines have effect in this regard. Therefore, ESA invites the Icelandic authorities to provide further information and rationale in this regard. |
| --- | --- |

(139)

7.3.3.   Whether the aid adversely affects trading conditions to an extent contrary to the common interest

7.3.3.1.   Introduction

| (140) | ESA has not only identified positive effects of the planned aid for the development of the abovementioned economic activities and economic areas, but also possible negative effects that it may have in terms of distortions of competition and adverse effects on trade. These positive and negative effects must then be weighed up. |
| --- | --- |

(140)

7.3.3.2.   Markets affected by the aid

| (141) | The measure mainly has an effect on the wholesale market for international connectivity and the telecommunication market, both national and international. Additionally, the measure may have an effect on the DC market. |
| --- | --- |

(141)

7.3.4.   Positive effects of the aid

| (142) | Measure 2 contributes to the development of a submarine cable between Iceland and Europe, thereby enhancing both redundancy and the security of the submarine cable network that Iceland relies on to participate in the global economy. This is in line with the Icelandic Government’s Telecommunications Policy, whose objective is, inter alia, to promote accessible and effective communications and to guarantee the security of telecommunications infrastructures. |
| --- | --- |

(142)

| (143) | To achieve those objectives, the Icelandic authorities have emphasised that three active submarine telecommunications cables will connect Iceland with Europe from different landing sites. As a geographically remote country, effective international connections are a prerequisite for the development of Iceland as a modern technologically based society. A serious disruption in international connectivity would cause major damage to the Icelandic economy and society as a whole. |
| --- | --- |

(143)

| (144) | According to the Icelandic authorities, the main vulnerabilities of the current international connections relate to human error, malfunctions, accidents, natural disasters and other unforeseen events. The Icelandic authorities have provided ESA with a detailed description of the various and multiple disruptions that have happened in the past and disrupted the functionality of the two existing submarine cables (57). ESA considers these vulnerabilities both realistic and probable. |
| --- | --- |

(144)

| (145) | Furthermore, the absolute lengths of the submarine cables from Iceland to Europe increase the probability of incidents compared to shorter cables going from Scandinavia and the UK to mainland Europe. Moreover, other countries in the EEA are connected to major international network connection points via diversified networks of multiple land and/or submarine cables while Iceland is wholly dependent on only two submarine cables. |
| --- | --- |

(145)

| (146) | By implementing the measure and adding a third submarine cable to the network, the Icelandic authorities expect the security of international connectivity increases circa tenfold. In particular, a third submarine cable will: (i) increase the projected uptime to 99,9993 %, (ii) reduce the probability of a total outage in a 10-year period to 0,2–1,5 %, and (iii) diversify the land routes in Iceland, decreasing risks associated with a single route failure (58). |
| --- | --- |

(146)

| (147) | In addition to enhanced security, the Icelandic authorities contend that the addition of a third submarine cable will also improve the competitiveness of Iceland as whole, as the Icelandic digital market will become »closer« to major network hubs in Europe. Data latency in communications between Iceland and Europe will be reduced as a result of shorted cable length and simpler network structure than is available through the current system connecting Reykjavík with Europe. ESA considers this factor positive, as it contributes to the development of the Icelandic economy as a whole. |
| --- | --- |

(147)

7.3.4.1.   Limited negative effects of the aid

7.3.4.1.1.   Introduction

| (148) | Article 61(3)(c) of the EEA Agreement requires an assessment of any negative effects on competition and on trade. The aid must not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest. |
| --- | --- |

(148)

7.3.4.1.2.   Necessity of the aid

| (149) | To assess whether State aid is effective to achieve its objective, it is necessary to first identify the problem that needs to be addressed. A State aid measure is necessary if it is targeted towards situations where aid can bring about a material improvement that the market cannot deliver itself, for example by remedying a well-defined market failure. |
| --- | --- |

(149)

| (150) | A market failure exists if markets, left to their own devices, without intervention fail to deliver an efficient outcome for society. This may arise, for instance, when certain investments are not being undertaken even though the economic benefit for society exceeds the cost (59). |
| --- | --- |

(150)

| (151) | The Icelandic authorities have explained that Farice would not have undertaken the investment in the IRIS cable in the absence of aid, as it cannot support such an investment with its own funds. This, inter alia, is an indication of the market failure associated with providing international connectivity services in Iceland. |
| --- | --- |

(151)

| (152) | However, the fact that a specific company may not be capable of undertaking a project without aid does not mean that there is a market failure. For instance, the decision of a company not to invest in a project with low profitability or in a region with limited market demand and/or poor cost competitiveness may not be an indication of a market failure, but rather of a market that functions well (60). |
| --- | --- |

(152)

| (153) | Concerning the ability of the market to deliver an efficient outcome for society, the Icelandic authorities have pointed to the fact that Iceland was, prior to the IRIS cable project, only connected to Europe through two submarine cables. Furthermore, over the past decade, few stakeholders signalled interest in investing in international data connectivity services between Iceland and Europe or America. These projects did not materialise primarily due to problems with constructing a sound business case for such an investment. Furthermore, these planned and aborted projects by market actors would have been dependent on financial participation by the State (see paragraph (54)). |
| --- | --- |

(153)

| (154) | However, while it is a fact that no privately funded subsea cables from Iceland have been built in the last 10 years, it is also clear that Sýn approached the Icelandic State with plans to build a subsea cable. Negotiations and discussions between the State and Sýn continued over two years, but were then terminated. Therefore, while it is unclear to ESA whether Sýn’s offer was comparable to the IRIS cable project, or if it indicates an attempt to enter the market for international data connectivity services, ESA cannot exclude the possibility that the market could have delivered the outcome sought by Measure 2. |
| --- | --- |

(154)

| (155) | Consequently, ESA must preliminarily conclude that it has doubts as to the necessity of Measure 2. The Icelandic authorities are invited to provide further arguments and information relating to this point. |
| --- | --- |

(155)

7.3.4.1.3.   Appropriateness of the aid

| (156) | EFTA States can make different choices with regard to policy instruments, and State aid control does not impose a single way to intervene in the economy. However, State aid under Article 61(1) of the EEA Agreement can only be justified by the appropriateness of a particular instrument to contribute to the development of the targeted economic activities or areas. |
| --- | --- |

(156)

| (157) | ESA normally considers a measure appropriate where the EFTA State can demonstrate that alternative policy options would not be equally suitable, and that alternative, less distortive, aid instruments would not deliver equally efficient outcomes. |
| --- | --- |

(157)

| (158) | Due to the general unprofitability of submarine cable infrastructure investments and projects from Iceland to Europe, ESA is inclined to conclude that an alternative policy instrument, such as regulations, would neither trigger investment in the IRIS cable project, nor other similar investment projects. Further, ESA is equally inclined to conclude that a loan or guarantee would not be a more appropriate aid instrument (61). |
| --- | --- |

(158)

| (159) | Therefore, ESA preliminarily concludes that State aid in the form of a capital increase is the appropriate instrument to facilitate the development of the economic activities that the measure concerns. However, the Icelandic authorities are invited to elaborate on this point. |
| --- | --- |

(159)

7.3.4.1.4.   Proportionality of the aid

| (160) | State aid is proportionate if the aid amount per beneficiary is limited to the minimum needed to incentivise the additional investment or activity in the area concerned. |
| --- | --- |

(160)

| (161) | Measure 2 constitutes a capital increase in Farice. The board of directors of Farice were authorised to increase the capital in intervals during the construction period of the new cable. The financing needs of the recipient were assessed at each interval and only established costs were granted through the capital increase. The granting authority reviews any expenses and controls overcompensation retroactively. This aid granting method and claw-back mechanism contributes to the proportionality of the aid. Moreover, when seeking subcontracting offers, Farice engaged in a competitive selection procedure whereby it selected a contractor who will manufacture and lay the IRIS cable. The selection procedure resulted in Farice opting to contract with the lowest bidder. |
| --- | --- |

(161)

| (162) | However, according to paragraph 74 of the 2014 Broadband Guidelines, multiple conditions must be fulfilled in order to demonstrate the proportionality of a measure. Failure to meet any of those conditions would in most cases require a detailed assessment (62). These conditions include mapping an analysis of coverage, public consultation, and a competitive selection process. |
| --- | --- |

(162)

| (163) | ESA is not aware of any mapping analysis or public consultation performed by the Icelandic authorities prior to the implementation of Measure 2. Moreover, as Iceland selected an »in house entity«, namely Farice, to own and operate the infrastructure, it is clear that no competitive selection process was followed in relation to Measure 2. However, ESA notes that there is no need for a competitive selection process if the State chooses to manage a network directly (or through a wholly owned entity). |
| --- | --- |

(163)

| (164) | Nevertheless, where the aid is granted without a competitive selection procedure, to a public authority that deploys and manages a broadband network at wholesale level directly, or through an in-house entity, the State must justify its choice of network and technological solution. |
| --- | --- |

(164)

| (165) | Moreover, according to paragraph 74(d) of the 2014 Broadband Guidelines, granting authorities should generally select the most economically advantageous offer. However, this only applies within the context of a competitive tender, and not when the State selects a wholly owned entity to own and operate the network. |
| --- | --- |

(165)

| (166) | As described in Section 3.1, the Icelandic authorities were approached by Sýn with an offer to build the third submarine cable, which following an examination by an independent expert, was considered to be cost effective than Farice’s offer. The Icelandic authorities have argued that the independent report was based on unconfirmed prices, and when asked to confirm prices, Sýn was unable to do so. Discussions between the Icelandic State and Sýn were terminated as a result. Sýn has argued that it was not given any time or opportunity to renew offers and provide confirmation on prices (63). |
| --- | --- |

(166)

| (167) | On this point, the EFTA Court stated that: »ESA has not touched upon this issue at all or disputed that it was aware of this information, as alleged by Sýn. ESA has merely reiterated that Sýn’s proposal relied on »unverified figures« without explaining why, if it considered that the figures were unverified, it did not seek to verify them by obtaining further information from Sýn, which had already submitted a complaint to ESA« (64). The EFTA Court then concluded that »it must be held that Sýn has established that ESA was aware of documents that called into question the information at its disposal and on which it relied in the contested decision, without going beyond a mere examination of the information submitted by the Icelandic authorities. By not obtaining further information on whether Sýn was actually able to confirm its prices, or whether it had been given that opportunity, ESA failed to satisfy its obligation to conduct a diligent and impartial examination of the notified measure so that it had at its disposal the most complete and reliable information« (65). |
| --- | --- |

(167)

| (168) | Therefore, while the Icelandic authorities might not have been required to conduct a competitive tender, nor select the most economically advantageous offer, ESA must preliminarily conclude that the existence of an allegedly more economically viable offer from Sýn puts into doubt the proportionality of Measure 2, as the Icelandic authorities have not sufficiently explained the price differences between Sýn’s offer, and the eventual cost of the IRIS cable project. |
| --- | --- |

(168)

| (169) | Consequently, as ESA has doubts as regards the proportionality of Measure 2 and invites the Icelandic authorities to further elaborate on the proportionality of the measure, and, in particular, to provide arguments and information explaining the aid amount in comparison to Sýn’s allegedly more economical offer. |
| --- | --- |

(169)

7.3.4.1.5.   Limited negative effect on intra-EEA trade

| (170) | As ESA preliminary considers Measure 2 to constitute State aid, the measure has an effect on intra-EEA trade. However, in order to be compatible, a measure should limit those effects. |
| --- | --- |

(170)

| (171) | As stated previously, the primary objective of the measure is to enhance the security of international connections in Iceland, and while a third submarine cable will increase capacity, ESA notes that the capacity of the current network is not fully utilised; the new infrastructure is principally expected to complement the other connections currently in operation. Therefore, the addition of a third cable does not materially alter the structure of the market for international connectivity, but rather enhances the security of the infrastructure already present. |
| --- | --- |

(171)

| (172) | Moreover, even though a third cable will allow Iceland to be better connected to Europe, it will not change the fact that Iceland remains an island approximately 1 200 km from the nearest European country and 2 000 km from the European continent. The improved communication to Iceland will not bridge the natural data latency gap that exists between communication on the European continent compared with communication from the continent to Iceland. Therefore, ESA finds it hard to see how the IRIS cable will have a material impact on the competitiveness of other EEA markets compared to Iceland. Therefore, the third cable, in and of itself, should not materially alter the dynamics of intra EEA-trade on the relevant market. |
| --- | --- |

(172)

| (173) | ESA notes that there are no other companies, established in the EEA, that currently operate, or have shown concrete plans to operate without State support, a submarine cable similar to the IRIS cable. Therefore, market participants have not to date demonstrated any concrete plans to invest in a submarine cable between Iceland and Europe prior to the implementation of the measure. |
| --- | --- |

(173)

| (174) | However, as mentioned in paragraph (54), one of the factors that lead to reduced investment in subsea cables from Iceland to Europe is the need to secure redundancy. An undertaking wishing to establish its own subsea cable network needs to build two cables, or secure redundancy using an existing cable. Since Farice is the only operator of subsea cables from Iceland to Europe, it is most likely that any possible new entrant would opt to secure redundancy through one of Farice’s exiting cables, in lieu of building two cables at once. ESA does not have information regarding whether Farice offers redundancy services. However, if Farice does not provide such services, it could call into question the limited negative effects of the measure on competition in general due to potential entry barriers. |
| --- | --- |

(174)

| (175) | Moreover, paragraph 74 of the 2014 Broadband Guidelines lists a number of conditions aimed at limiting distortion of competition and trade, including the need for detailed mapping and public consultation. Failure to comply with any of the conditions is likely to trigger the need for a detailed analysis by ESA. Therefore, regardless of the eventual scope of the 2014 Broadband Guidelines, the apparent omission of the Icelandic authorities to comply with at least some of the conditions listed in paragraph 74 of the 2014 Broadband Guidelines when implementing Measure 2 leads ESA to doubt the overall limitation of negative effects on competition and trade. |
| --- | --- |

(175)

7.3.4.1.6.   Conclusion on limited negative effects

| (176) | With reference to the foregoing, ESA has doubts that the effects of the measure on intra EEA-trade are sufficiently limited to a minimum. Therefore, ESA invites the Icelandic authorities to provide further arguments and information in this regard. |
| --- | --- |

(176)

7.3.4.2.   Balancing positive and negative effects of the aid

| (177) | For the aid to be compatible with the functioning of the EEA Agreement, the limited negative effects of the aid measure in terms of distortion of competition and adverse impact on trade between Contracting Parties must be outweighed by positive effects, in terms of contribution to the facilitation of the development of economic activities or areas. It must be verified that the aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest. |
| --- | --- |

(177)

| (178) | As follows from the above, ESA is preliminarily inclined to conclude that Measure 2 has directly facilitated the economic activities of Farice and that is has had many positive effects. |
| --- | --- |

(178)

| (179) | However, in respect of the negative effects, ESA doubts whether the negative effects of Measure 2 on competition and trade are sufficiently limited. Specifically, ESA doubts whether the market failure addressed by the measure is clearly present, and whether the aid was on the whole proportional. Moreover, the effects of the measure on the markets it affects needs to be further examined. |
| --- | --- |

(179)

| (180) | At this stage, ESA therefore doubts that the positive effects of the measure outweigh its possible distortion of competition and adverse impact on trade. |
| --- | --- |

(180)

8.   Conclusion

| (181) | As set out above, ESA has doubts as to whether Measure 1 constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Further, if the measure is found to involve aid, ESA also has doubts as to whether the measure would be compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(181)

| (182) | Furthermore, ESA has doubts as to whether the Measure 2 is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(182)

| (183) | Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3, ESA hereby opens the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of ESA, which may conclude that Measures 1 and 2 do not constitute State aid or are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(183)

| (184) | ESA, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Icelandic authorities to submit their comments by 14 April 2023, and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the measures in light of the State aid rules. |
| --- | --- |

(184)

| (185) | The Icelandic authorities are requested to immediately forward a copy of this decision to the aid recipient. |
| --- | --- |

(185)

| (186) | The Icelandic authorities have confirmed that this opening decision does not contain any business secrets or other confidential information that should not be published. |
| --- | --- |

(186)

| (187) | Finally, ESA will inform interested parties by publishing a meaningful summary in the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication. The comments will be communicated to the Icelandic authorities. |
| --- | --- |

(187)

For the EFTA Surveillance Authority,

Arne RØKSUND

President

Responsible College Member

Stefan BARRIGA

College Member

Árni Páll ÁRNASON

College Member

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

Countersigning as Director,

Legal and Executive Affairs

---

(1)  EFTA-Domstolens dom i sag E-4/21, Sýn hf. mod EFTA-Tilsynsmyndigheden [endnu ikke offentliggjort].

1

(2)  Document No 1176447.

2

(3)  Document No 1182556.

3

(4)  »SGEI« stands for »Services of General Economic Interest«.

4

(5)  Document No 1182715.

5

(6)  Document No 1189996.

6

(7)  Document No 1192410.

7

(8)  Document No 1256678.

8

(9)  Document No 1276074.

9

(10)  Judgment of the EFTA Court in Case E-4/21 Sýn hf. v EFTA Surveillance Authority (not yet reported).

10

Sýn hf.

EFTA Surveillance Authority

(11)  Document No 1285878.

11

(12)  Document No 1313840 and attachments.

12

(13)  Document No 1326167.

13

(14)  Commission Decision 2012/21/EU on the application of Article 106(2) of the Treaty on the functioning of the European Union to State aid in the form of public service compensation to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest (OJ L 7, 11.1.2012, p. 3, and EEA Supplement No 43, 2.8.2012, p. 56).

14

(15)  Document No 664512.

15

(16)  EGS is an international group of companies with offices in Europe, the Americas, Asia and Australia. EGS provides global specialist multi-disciplinary marine survey support, and delivers solutions to the Telecommunications, Renewables, Oil and Gas, Charting and Marine Infrastructure market sectors. See also http://www.egssurvey.com/.

16

(17)  For a more detailed description of Measure 2, see Section 3 of ESA’s Decision No 023/21/COL.

17

(18)  In 2013–2018, Farice received public service compensation from the Fund for offering electronic communications connectivity between Iceland and Europe through FARICE-1 and DANICE. The last payment on this basis was made on 4 October 2018.

18

(19)  The new IRIS cable will be based on an open cable architecture which means that customers can be given an access to the infrastructure by using their own terminal equipment. Access to infrastructure can be granted by own fibre pair or fractional fibre pair (spectrum). Furthermore, the technology to use the submarine cable is standardised and based on Ethernet, which is the technology commonly used. A more advanced interface in the form of OTU2, OTU3 and OTU4 is also offered.

19

(20)  This refers to different surveys than those covered by Measure 1.

20

(21)  See Farice press release dated 11 November 2022.

21

(22)  Case No 86451.

22

(23)  Judgment of 24 July 2003, Altmark, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, paragraphs 87-93.

23

Altmark,

(24)  Commission Decision 2012/21/EU on the application of Article 106(2) of the Treaty on the functioning of the European Union to State aid in the form of public service compensation to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest (OJ L 7, 11.1.2012, p. 3, and EEA Supplement No 43, 2.8.2012, p. 56).

24

(25)  Framework for State aid in the form of public service compensation (OJ L 161, 13.6.2013, p. 12 and EEA Supplement No 34, 13.6.2013, p. 1).

25

(26)  See the Judgment of the EFTA Court in Case E-4/21 Sýn hf. v EFTA Surveillance Authority, paragraph 67.

26

Sýn hf.

EFTA Surveillance Authority,

(27)  Cases 86220 and 86598.

27

(28)  Case 86451.

28

(29)  Document No 1276074, Section 6.1.

29

(30)  ESA’s Guidelines on the application of the State aid rules in relation to rapid deployment of broadband networks (OJ L 135, 8.5.2014, p. 49 and EEA Supplement No 27, 8.5.2014, p. 1).

30

(31)  The Icelandic authorities mention specifically earlier interest shown by Emerald and Nordic Networks in 2010-2016, and proposals from Sýn, both independently and in collaboration with Celtic Norse AS, in 2018-2020. These proposals were all dependant on some kind of financial participation by the Icelandic State. For further information see Section 3.2.4 in ESA’s Decision No 023/21/COL.

31

(32)  The Act on Public Procurement No 120/2016.

32

(33)  Directive 2014/24/EU of the European Parliament and of the Council of 26 February 2014 on public procurement and repealing Directive 2004/18/EC (OJ L 94, 28.3.2014, p. 65, and EEA Supplement No 73, 16.11.2017, p. 53).

33

(34)  Judgment of 22 September 2020 in Austria v Commission (Hinkley Point C), C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, paragraphs 18–20.

34

Austria

Commission (Hinkley Point C)

(35)  https://www.stjornarradid.is/verkefni/samgongur-og-fjarskipti/fjarskiptasjodur/.

35

(36)  ESA’s Guidelines on the notion of State aid as referred to in Article 61(1) of the EEA Agreement (»NoA«) (OJ L 342, 21.12.2017, p. 35 and EEA Supplement No 82, 21.12.2017, p. 1), paragraph 66.

36

(37)  See for instance Judgment of 5 June 2012, Commission v EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, paragraph 90; Judgment of 15 March 1994, Banco Exterior de España, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, paragraph 14; and Judgment of 19 May 1999, Italy v Commission, C-6/97, ECLI:EU:C:1999:251, paragraph 16.

37

Commission

EDF

Banco Exterior de España

Italy

Commission

(38)  NoA, Section 4.2.1.

38

(39)  NoA, paragraph 76.

39

(40)  NoA, paragraph 79.

40

(41)  Document No 1313844.

41

(42)  Judgment of the EFTA Court in Case E-6/98 Norway v EFTA Surveillance Authority [1999] Ct. Rep. 76, paragraph 59, where it is stated that »[w]hen State financial aid strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-Community trade the latter must be regarded as affected by that aid«.

42

Norway

EFTA Surveillance Authority

(43)  NoA, paragraph 187.

43

(44)  The EFTA Court, in its judgment in Case E-4/21, did not suggest anything to the contrary.

44

(45)  See Article 1(e) of Part II of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (»Protocol 3«).

45

(46)  Judgment of 22 September 2020, Austria v Commission (Hinkley Point C), C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, paragraphs 18–20.

46

Austria

Commission

Hinkley Point C

,

(47)  See ESA Decision No 004/23/COL amending the substantive rules in the field of State aid by introducing new Guidelines on State aid for broadband networks (not yet reported).

47

amending the substantive rules in the field of State aid by introducing new Guidelines on State aid for broadband networks

(48)  Ibid, Article 1(2).

48

Ibid

(49)  See the 2014 Broadband Guidelines, paragraph 4.

49

(50)  See the 2023 Broadband Guidelines, paragraph 14.

50

(51)  See the 2014 Broadband Guidelines, paragraphs 34–35. See also the pre-requisites for defining a service as an SGEI in paragraph 16.

51

(52)  Commission Decision SA.36918 (Finland), Baltic Sea Backbone Cable (OJ C 422, 8.12.2017, p.1).

52

(53)  Ibid, paragraph 91: »Thus, the measure facilitates the development of certain economic activities, i.e the provision of electronic communications services and networks, including the provision of international connectivity, and indirectly the provision of broadband services«. (emphasis added).

53

Ibid

electronic communications services and networks

including the provision of international connectivity

broadband services

(54)  Judgment of the EFTA Court in Case E-4/21 Sýn hf. v EFTA Surveillance Authority, paragraph 72.

54

Sýn hf.

EFTA Surveillance Authority

(55)  Ibid, paragraph 73.

55

Ibid

(56)  NoA, paragraphs 202 and 216, and the 2014 Broadband Guidelines, paragraph 7.

56

(57)  See Section 3.2.3 of ESA’s Decision No 023/21/COL for details.

57

(58)  See ESA’s Decision No 023/21/COL, paragraph 22.

58

(59)  See 2014 Broadband Guidelines, paragraph 33.

59

(60)  See 2014 Broadband Guidelines, footnote 45.

60

(61)  See ESA Decision No 023/21/COL, Section 6.3.4.3.

61

(62)  Similar conditions can also be found in the 2023 Broadband Guidelines, Section 5.2.4.

62

(63)  Judgment of the EFTA Court in Case E-4/21 Sýn hf. v EFTA Surveillance Authority, paragraph 64.

63

Sýn hf.

EFTA Surveillance Authority

(64)  Ibid, paragraph 66.

64

Ibid

(65)  Ibid, paragraph 68.

65

Ibid

---

V Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

| 13.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 129/47 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 129/47

---

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2023/C 129/05)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen om ændring, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»ALCACHOFA DE TUDELA«

EU-nr.: PGI-ES-0139-AM01 — 9.9.2021

BOB () BGB (X)

1.   Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

| Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida »Alcachofa de Tudela« [kontrolinstansen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Alcachofa de Tudela«] |
| --- |
| Avda. Serapio Huici, 22 Edificio Peritos |
| 31610 Villava (Navarra) |
| ESPAÑA |

Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida »Alcachofa de Tudela« [kontrolinstansen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Alcachofa de Tudela«]

Avda. Serapio Huici, 22 Edificio Peritos

31610 Villava (Navarra)

ESPAÑA

Tlf. +34 948013045

E-mail: ajuanena@intiasa.es

Den ansøgende sammenslutning repræsenterer de kollektive interesser for producenterne af »Alcachofa de Tudela« og har en legitim interesse i denne ansøgning om ændring af varespecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Alcachofa de Tudela«. Det er også denne sammenslutning, som oprindelig ansøgte om beskyttelsesstatus for dette produkt.

Kontrolinstansen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Alcachofa de Tudela« er en sammenslutning af producenter, der arbejder med »Alcachofa de Tudela«. Kontrolinstansen har blandt andet som mål at øge produktets værdi og forbedre ordningen for den pågældende BGB i overensstemmelse med artikel 45 i forordning (EU) nr. 1151/2012.

I henhold til den gældende nationale ret har kontrolinstansen til opgave at fremme kvaliteten af »Alcachofa de Tudela« og overvåge og forsvare produktets omdømme. Det afspejles i kontrolinstansens forretningsorden, der er ratificeret ved dekret af 30. maj 2001 udstedt af ministeriet for landbrug, fiskeri og fødevarer.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

| ☐ | Produktets betegnelse |
| --- | --- |

☐

Produktets betegnelse

| ☒ | Beskrivelse af produktet |
| --- | --- |

☒

Beskrivelse af produktet

| ☒ | Geografisk område |
| --- | --- |

☒

Geografisk område

| ☒ | Bevis for oprindelse |
| --- | --- |

☒

Bevis for oprindelse

| ☒ | Produktionsmetode |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetode

| ☒ | Tilknytning |
| --- | --- |

☒

Tilknytning

| ☒ | Mærkning |
| --- | --- |

☒

Mærkning

| ☒ | Andet: I. Gældende national lovgivning G. Kontrolinstans |
| --- | --- |

☒

Andet: I. Gældende national lovgivning G. Kontrolinstans

4.   Type ændring(er)

| ☒ | Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB. |
| --- | --- |

☒

Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

| ☐ | Ændring –– der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 –– af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende). |
| --- | --- |

☐

Ændring –– der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 –– af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5.   Ændring(er)

5.1.   Ændringer, der påvirker centrale elementer

| 5.1.A.1. | Følgende tekst er blevet tilføjet i punkt 11 i afsnittet »Beskrivelse af produktet« i varespecifikationen efter beskrivelsen af markedsføringen af artiskokker uden stængel: »c) køkkenklare artiskokker: Artiskokkerne skal skrælles og emballeres på en sådan måde, at deres udseende og friskhed bevares, indtil de indtages.«
  Begrundelsen for denne ændring: Muligheden for at markedsføre artiskokker uden stængler er blevet tilføjet. Markedsføring af dette format gør det muligt for forbrugerne at købe en frisk, kogeklar artiskok, hvilket kan vise sig at være et effektivt middel til at nå ud til grupper af forbrugere, som mangler tid eller færdigheder til at skrælle artiskokker.
  Det præciseres, at artiskokkerne skal emballeres på en sådan måde, at deres udseende og friskhed bevares, indtil de indtages. På nuværende tidspunkt er de normalt vakuumpakket i plastemballage. Der er imidlertid ikke noget ønske om at udelukke den potentielle anvendelse af andre typer af ikke-plastemballage, der er under udvikling.
  Disse artiskokker opfylder de samme krav som ikke-skrællede artiskokker, der markedsføres som friske produkter. De er en mellemting mellem disse og de konserverede artiskokker, der også er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse »Alcachofa de Tudela«.
  Teksten »kan frembydes i to formater« er blevet ændret til »kan frembydes i tre formater« for at medtage dette tredje format. |
| --- | --- |

5.1.A.1.

Begrundelsen for denne ændring: Muligheden for at markedsføre artiskokker uden stængler er blevet tilføjet. Markedsføring af dette format gør det muligt for forbrugerne at købe en frisk, kogeklar artiskok, hvilket kan vise sig at være et effektivt middel til at nå ud til grupper af forbrugere, som mangler tid eller færdigheder til at skrælle artiskokker.

Det præciseres, at artiskokkerne skal emballeres på en sådan måde, at deres udseende og friskhed bevares, indtil de indtages. På nuværende tidspunkt er de normalt vakuumpakket i plastemballage. Der er imidlertid ikke noget ønske om at udelukke den potentielle anvendelse af andre typer af ikke-plastemballage, der er under udvikling.

Disse artiskokker opfylder de samme krav som ikke-skrællede artiskokker, der markedsføres som friske produkter. De er en mellemting mellem disse og de konserverede artiskokker, der også er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse »Alcachofa de Tudela«.

Teksten »kan frembydes i to formater« er blevet ændret til »kan frembydes i tre formater« for at medtage dette tredje format.

5.2.   Ændringer, der ikke påvirker centrale elementer

5.2.A   Ændringer, der ikke påvirker centrale elementer i afsnit B, »Beskrivelse af produktet«, i varespecifikationen

| 5.2.A.1 | ordet »har« er blevet ændret til »har sædvanligvis« i fjerde afsnit af produktbeskrivelsen i varespecifikationen.
  Begrundelsen for denne ændring: Denne ændring er foretaget for at gøre det klart, at stykket indeholder en generel beskrivelse af sorten Blanca de Tudela og ikke fastsætter nogen begrænsninger med hensyn til størrelsen af de hoveder, der kan plukkes. Hovedernes størrelse varierer i høstsæsonen, idet der plukkes større eller mindre hoveder afhængigt af markedsefterspørgslen og vejrforholdene. Nogle markeder foretrækker større artiskokker, mens mindre artiskokker foretrækkes i andre og anvendes til konservering.
  Under alle omstændigheder er de aldrig meget store. Det er karakteristisk for sorten, at den ikke giver store artiskokker, da planten begynder at blomstre — hvilket gør den uegnet til markedsføring — når artiskokken når gennemsnitsstørrelse. |
| --- | --- |

5.2.A.1

Begrundelsen for denne ændring: Denne ændring er foretaget for at gøre det klart, at stykket indeholder en generel beskrivelse af sorten Blanca de Tudela og ikke fastsætter nogen begrænsninger med hensyn til størrelsen af de hoveder, der kan plukkes. Hovedernes størrelse varierer i høstsæsonen, idet der plukkes større eller mindre hoveder afhængigt af markedsefterspørgslen og vejrforholdene. Nogle markeder foretrækker større artiskokker, mens mindre artiskokker foretrækkes i andre og anvendes til konservering.

Under alle omstændigheder er de aldrig meget store. Det er karakteristisk for sorten, at den ikke giver store artiskokker, da planten begynder at blomstre — hvilket gør den uegnet til markedsføring — når artiskokken når gennemsnitsstørrelse.

| 5.2.A.2 | Tiende afsnit i produktbeskrivelsen i varespecifikationen, som omhandler præsentationen af artiskokker, der markedsføres som friske produkter, er blevet ændret for at gøre den klarere, men der er ikke indført nye restriktioner.
  Beskrivelsen af artiskokker med stængler lyder nu »a) Artiskokker med stængel. — Hovederne kan have en stængel på ca. 18 cm med mindst et eller to hele blade. De skal sælges pr. dusin.« Ordene »ca.« og »mindst« er blevet tilføjet, og den sidste sætning (»på traditionel vis, dvs. i bundter«) er blevet slettet.
  Begrundelsen for denne ændring: Dette ændring indfører ingen nye begrænsninger. Den er snarere blevet foretaget for at præcisere, at produktet normalt sælges med stængel og blade. Selv om de ikke indtages, markedsføres produktet traditionelt med dem. »Alcachofa de Tudela« sælges traditionelt pr. dusin, idet hver artiskok har en stængel på ca. 18 cm. Da stænglernes længde imidlertid ikke er afgørende for produktets kvalitet, er ordet »ca.« blevet tilføjet for at give mere frihed. Stænglernes længde afhænger af det tidspunkt i sæsonen, hvor produktet høstes. Stænglerne er længere tidligere på sæsonen og bliver kortere, efterhånden som sæsonen skrider frem, hvilket afspejler plantens naturlige udvikling.
  Derimod er tilstedeværelsen af blade vigtig, når artiskokker sælges pr. dusin. Selv om bladene normalt ikke indtages, holder friske artiskokker sig bedre, når de er på. Det er derfor vigtigt at understrege, at friske artiskokker skal have mindst et eller to hele blade, og at artiskokker uden blade ikke er tilladt. Ordet »mindst« er blevet tilføjet for at afspejle dette.
  Udtrykket »på traditionel vis, dvs. i bundter« udgår, fordi det ikke er nødvendigt at markedsføre artiskokker i bundter. Artiskokker forlader generelt registrerede markedsføringsvirksomheders lokaler i emballage, der gør det muligt at transportere dem sikkert, uden at deres kvalitet forringes. Artiskokker blev tidligere markedsført i bundter, men sendes nu normalt til markeder i kasser, da de transporteres bedre på denne måde. Når de når frem til salgsstedet, sælges de pr. dusin, men ikke nødvendigvis i bundter. |
| --- | --- |

5.2.A.2

Beskrivelsen af artiskokker med stængler lyder nu »a) Artiskokker med stængel. — Hovederne kan have en stængel på ca. 18 cm med mindst et eller to hele blade. De skal sælges pr. dusin.« Ordene »ca.« og »mindst« er blevet tilføjet, og den sidste sætning (»på traditionel vis, dvs. i bundter«) er blevet slettet.

Begrundelsen for denne ændring: Dette ændring indfører ingen nye begrænsninger. Den er snarere blevet foretaget for at præcisere, at produktet normalt sælges med stængel og blade. Selv om de ikke indtages, markedsføres produktet traditionelt med dem. »Alcachofa de Tudela« sælges traditionelt pr. dusin, idet hver artiskok har en stængel på ca. 18 cm. Da stænglernes længde imidlertid ikke er afgørende for produktets kvalitet, er ordet »ca.« blevet tilføjet for at give mere frihed. Stænglernes længde afhænger af det tidspunkt i sæsonen, hvor produktet høstes. Stænglerne er længere tidligere på sæsonen og bliver kortere, efterhånden som sæsonen skrider frem, hvilket afspejler plantens naturlige udvikling.

Derimod er tilstedeværelsen af blade vigtig, når artiskokker sælges pr. dusin. Selv om bladene normalt ikke indtages, holder friske artiskokker sig bedre, når de er på. Det er derfor vigtigt at understrege, at friske artiskokker skal have mindst et eller to hele blade, og at artiskokker uden blade ikke er tilladt. Ordet »mindst« er blevet tilføjet for at afspejle dette.

Udtrykket »på traditionel vis, dvs. i bundter« udgår, fordi det ikke er nødvendigt at markedsføre artiskokker i bundter. Artiskokker forlader generelt registrerede markedsføringsvirksomheders lokaler i emballage, der gør det muligt at transportere dem sikkert, uden at deres kvalitet forringes. Artiskokker blev tidligere markedsført i bundter, men sendes nu normalt til markeder i kasser, da de transporteres bedre på denne måde. Når de når frem til salgsstedet, sælges de pr. dusin, men ikke nødvendigvis i bundter.

| 5.2.A.3 | Ellevte afsnit i produktbeskrivelsen i varespecifikationen, som omhandler præsentationen af artiskokker, der markedsføres som friske produkter, er blevet ændret for at gøre den klarere, men der er ikke indført nye restriktioner. Udtrykket »og har ingen blade« er blevet ændret til »og har ingen udviklede blade«. Udtrykket »De sælges pr. kilo« udgår.
  Begrundelsen for denne ændring: Formuleringen er ændret fra »er begrænset til« til »er kortere end« for at gøre det klart, at stænglen skal være mindre end 10 cm lang.
  Det skal præciseres, at i modsætning til artiskokker med stængler har artiskokker, der sælges i dette format, ikke udviklede blade. Denne vare sælges normalt efter vægt. Den har ikke udviklede blade. Når det er sagt, har artiskokkerne ofte små, umodne blade, der er en del af stænglen (som er mindre end 10 cm lang). Da artiskokkerne sælges sammen med stænglen, kan disse blade ikke fjernes, uden at det påvirker artiskokkernes holdbarhed. Det bør præciseres, at selv om artiskokker, der markedsføres uden stængler, ikke kan have fuldt udviklede blade, er det ikke nødvendigt at afskære de små, umodne blade, der er en del af stænglen. Der er medtaget et billede af en artiskok, der har nogle udviklede blade og nogle små, uudviklede blade. Dette viser, at det ikke er muligt at høste artiskokken og efterlade den minimumslængde af stænglen, der er nødvendig for dens holdbarhed, uden at medtage de uudviklede blade.
  Sætningen »De sælges pr. kilo« udgår, fordi den ikke indeholder noget krav. Det fremgik af den oprindelige varespecifikation på grund af ligheden med artiskokker med stængler og blade, som markedsføres pr. dusin. Det er imidlertid ikke nødvendigt at bevare den, da artiskokker normalt markedsføres på denne måde. |
| --- | --- |

5.2.A.3

Begrundelsen for denne ændring: Formuleringen er ændret fra »er begrænset til« til »er kortere end« for at gøre det klart, at stænglen skal være mindre end 10 cm lang.

Det skal præciseres, at i modsætning til artiskokker med stængler har artiskokker, der sælges i dette format, ikke udviklede blade. Denne vare sælges normalt efter vægt. Den har ikke udviklede blade. Når det er sagt, har artiskokkerne ofte små, umodne blade, der er en del af stænglen (som er mindre end 10 cm lang). Da artiskokkerne sælges sammen med stænglen, kan disse blade ikke fjernes, uden at det påvirker artiskokkernes holdbarhed. Det bør præciseres, at selv om artiskokker, der markedsføres uden stængler, ikke kan have fuldt udviklede blade, er det ikke nødvendigt at afskære de små, umodne blade, der er en del af stænglen. Der er medtaget et billede af en artiskok, der har nogle udviklede blade og nogle små, uudviklede blade. Dette viser, at det ikke er muligt at høste artiskokken og efterlade den minimumslængde af stænglen, der er nødvendig for dens holdbarhed, uden at medtage de uudviklede blade.

Sætningen »De sælges pr. kilo« udgår, fordi den ikke indeholder noget krav. Det fremgik af den oprindelige varespecifikation på grund af ligheden med artiskokker med stængler og blade, som markedsføres pr. dusin. Det er imidlertid ikke nødvendigt at bevare den, da artiskokker normalt markedsføres på denne måde.

5.2.B   Redaktionelle ændringer af afsnit B, »Beskrivelse af produktet«, i varespecifikationen

| 5.2.B.1 | Sætningen »Dens smag er fremragende, også når den er grøn [dvs. frisk]« udgår i slutningen af fjerde afsnit i produktbeskrivelsen i varespecifikationen.
  Begrundelsen for denne ændring: Sætningen »Dens smag er fremragende, også når den er grøn« udgår. Den skulle tydeligvis angive, at det ukogte produkts smag er fremragende, eftersom artiskokker af sorten Blanca de Tudela altid er grønne. Det er bedre at slette sætningen, fordi den er vildledende og ikke fastsætter et krav eller beskriver en karakteristisk egenskab. |
| --- | --- |

5.2.B.1

Begrundelsen for denne ændring: Sætningen »Dens smag er fremragende, også når den er grøn« udgår. Den skulle tydeligvis angive, at det ukogte produkts smag er fremragende, eftersom artiskokker af sorten Blanca de Tudela altid er grønne. Det er bedre at slette sætningen, fordi den er vildledende og ikke fastsætter et krav eller beskriver en karakteristisk egenskab.

| 5.2.B.2 | I varespecifikationen udgår femte afsnit, som henviser til forordning (EF) nr. 1466/2003, og udtrykket »i klasse I« udgår i syvende afsnit.
  Begrundelse for denne udeladelse: Afsnittet blev slettet, fordi den forordning, som det henviser til, er blevet ophævet, og den gældende forordning, Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/428 af 12. juli 2018, ikke fastsætter handelsklasser for artiskokker, der markedsføres som friske produkter, og dermed ikke tjener som reference ved fastlæggelsen af handelsklasser for artiskokker.
  Udtrykket »i klasse I« udgår, fordi klassificeringen som nævnt ovenfor var baseret på lovgivning, der ikke længere er i kraft. |
| --- | --- |

5.2.B.2

Begrundelse for denne udeladelse: Afsnittet blev slettet, fordi den forordning, som det henviser til, er blevet ophævet, og den gældende forordning, Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/428 af 12. juli 2018, ikke fastsætter handelsklasser for artiskokker, der markedsføres som friske produkter, og dermed ikke tjener som reference ved fastlæggelsen af handelsklasser for artiskokker.

Udtrykket »i klasse I« udgår, fordi klassificeringen som nævnt ovenfor var baseret på lovgivning, der ikke længere er i kraft.

| 5.2.B.3 | Udtrykket »Artiskokker, der markedsføres som friske produkter« er blevet indsat i begyndelsen af sjette afsnit i afsnittet »Beskrivelse af produktet« i varespecifikationen for at gøre teksten klarere.
  Begrundelsen for denne ændring: Teksten er af klarhedshensyn blevet ændret, da det foregående afsnit, der henviste til en ophævet europæisk forordning, er udgået. Udtrykket »Artiskokker, der markedsføres som friske produkter« er blevet indsat for at gøre det klart, at de egenskaber, der er beskrevet i afsnittet, vedrører artiskokker, der markedsføres som friske produkter. |
| --- | --- |

5.2.B.3

Begrundelsen for denne ændring: Teksten er af klarhedshensyn blevet ændret, da det foregående afsnit, der henviste til en ophævet europæisk forordning, er udgået. Udtrykket »Artiskokker, der markedsføres som friske produkter« er blevet indsat for at gøre det klart, at de egenskaber, der er beskrevet i afsnittet, vedrører artiskokker, der markedsføres som friske produkter.

5.2.C   Redaktionelle ændringer af afsnit C, »Geografisk område«, i varespecifikationen

| 5.2.C.1 | Alle uvedkommende oplysninger er udgået af dette afsnit i varespecifikationen. Det indeholder nu blot en liste over de kommuner, der udgør det afgrænsede geografiske område. Slutningen af teksten er også blevet ændret: »samme landbrugsområde, nemlig V eller Ribera« er blevet ændret til »produktionsområde«.
  Begrundelsen for denne ændring: Det første afsnit, der beskriver Navarras beliggenhed og de distrikter, som det består af, er udgået. Teksten indeholder nu blot en liste over de kommuner, der udgør det område, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse »Alcachofa de Tudela«. Resten af oplysningerne definerede ikke dette geografiske område på nogen måde.
  Omvendt er den administrative opdeling af Navarra i landbrugsområder ikke længere den samme som den, der er beskrevet i varespecifikationen, selv om det geografiske område ikke er blevet ændret. Alle henvisninger til landbrugsdistrikter er derfor blevet fjernet fra teksten, som nu blot opregner de kommuner, der fuldt ud udgør det afgrænsede geografiske område.
  Afsnittet om afgrødefordelingen i det afgrænsede område er også blevet slettet, da fordelingen af afgrøder varierer fra år til år, og oplysningerne ikke tilføjer noget til varespecifikationen.
  Sidste afsnit udgår for at fjerne henvisningen til landbrugsdistrikter. Det henviser nu til produktionsområdet i stedet. Som tidligere nævnt har inddelingen i distrikter ændret sig mellem offentliggørelsen af varespecifikationen og i dag. |
| --- | --- |

5.2.C.1

Begrundelsen for denne ændring: Det første afsnit, der beskriver Navarras beliggenhed og de distrikter, som det består af, er udgået. Teksten indeholder nu blot en liste over de kommuner, der udgør det område, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse »Alcachofa de Tudela«. Resten af oplysningerne definerede ikke dette geografiske område på nogen måde.

Omvendt er den administrative opdeling af Navarra i landbrugsområder ikke længere den samme som den, der er beskrevet i varespecifikationen, selv om det geografiske område ikke er blevet ændret. Alle henvisninger til landbrugsdistrikter er derfor blevet fjernet fra teksten, som nu blot opregner de kommuner, der fuldt ud udgør det afgrænsede geografiske område.

Afsnittet om afgrødefordelingen i det afgrænsede område er også blevet slettet, da fordelingen af afgrøder varierer fra år til år, og oplysningerne ikke tilføjer noget til varespecifikationen.

Sidste afsnit udgår for at fjerne henvisningen til landbrugsdistrikter. Det henviser nu til produktionsområdet i stedet. Som tidligere nævnt har inddelingen i distrikter ændret sig mellem offentliggørelsen af varespecifikationen og i dag.

5.2.D   Ændringer, der ikke påvirker centrale elementer i afsnit D, »Bevis for, at produktet har oprindelse i området«, i varespecifikationen

| 5.2.D.1 | Afsnit D, »Bevis for, at produktet har oprindelse i området«, i varespecifikationen er blevet fuldstændig revideret: al uvedkommende tekst er blevet slettet, og ordlyden fokuserer nu på de elementer, der garanterer produktets sporbarhed, oprindelse og egenskaber. Udeladelserne påvirker ikke centrale elementer.
  Begrundelsen for denne ændring: Denne ændring har blot til formål at give en bedre og mere præcis forklaring på, hvordan det påvises, at produktet har oprindelse i det afgrænsede geografiske område og opfylder de øvrige krav i varespecifikationen.
  Den tidligere ordlyd af dette afsnit i varespecifikationen var temmelig vag og gav ikke et klart billede af de kontroller og prøvninger, som kontrolinstansen udførte for at sikre overholdelse af varespecifikationen.
  Den foreslåede nye ordlyd giver en mere detaljeret redegørelse for de faktiske kontroller og prøvninger, der udføres af inspektionskontrollen som led i certificeringsproceduren, som er i overensstemmelse med standarden UNE-EN ISO/IEC 17065: 2012 og er blevet akkrediteret af det nationale akkrediteringsorgan.
  Der er ligeledes udarbejdet en mere detaljeret beskrivelse af inspektionssystemet, der baseres på: inspektioner på stedet af artiskokker, inspektion på forarbejdningsanlæggene og udtagning og analyse af stikprøver i produktionssæsonen. Dette system suppleres af forarbejdningsanlæggenes egne interne kontrolsystemer. Teksten specificerer nu også de registre, hvor de erhvervsdrivende, der er involveret i fremstillingen af artiskokker med den beskyttede geografiske betegnelse, skal opføres, således at inspektionssystemet kan gennemføres. |
| --- | --- |

5.2.D.1

Begrundelsen for denne ændring: Denne ændring har blot til formål at give en bedre og mere præcis forklaring på, hvordan det påvises, at produktet har oprindelse i det afgrænsede geografiske område og opfylder de øvrige krav i varespecifikationen.

Den tidligere ordlyd af dette afsnit i varespecifikationen var temmelig vag og gav ikke et klart billede af de kontroller og prøvninger, som kontrolinstansen udførte for at sikre overholdelse af varespecifikationen.

Den foreslåede nye ordlyd giver en mere detaljeret redegørelse for de faktiske kontroller og prøvninger, der udføres af inspektionskontrollen som led i certificeringsproceduren, som er i overensstemmelse med standarden UNE-EN ISO/IEC 17065: 2012 og er blevet akkrediteret af det nationale akkrediteringsorgan.

Der er ligeledes udarbejdet en mere detaljeret beskrivelse af inspektionssystemet, der baseres på: inspektioner på stedet af artiskokker, inspektion på forarbejdningsanlæggene og udtagning og analyse af stikprøver i produktionssæsonen. Dette system suppleres af forarbejdningsanlæggenes egne interne kontrolsystemer. Teksten specificerer nu også de registre, hvor de erhvervsdrivende, der er involveret i fremstillingen af artiskokker med den beskyttede geografiske betegnelse, skal opføres, således at inspektionssystemet kan gennemføres.

5.2.E   Ændringer, der ikke påvirker hovedelementerne i afsnit E, »Produktionsmetode«, i varespecifikationen

| 5.2.E.1 | Kun den første del af andet afsnit i afsnit E, »Produktionsmetode«, i varespecifikationen, der beskriver kravet om at dyrke produktet som en étårig afgrøde, er ikke blevet ændret. Resten af afsnittet udgår, fordi det er overflødigt.
  Begrundelsen for denne ændring: Teksten udgår, fordi den ikke indeholder krav til produktionsmetoden: den anfører, at vekseldrift traditionelt anbefales, og bemærker, at der ikke er observeret problemer, der skyldes gentagen produktion af den samme afgrøde, når der ikke foretages vekseldrift. |
| --- | --- |

5.2.E.1

Begrundelsen for denne ændring: Teksten udgår, fordi den ikke indeholder krav til produktionsmetoden: den anfører, at vekseldrift traditionelt anbefales, og bemærker, at der ikke er observeret problemer, der skyldes gentagen produktion af den samme afgrøde, når der ikke foretages vekseldrift.

| 5.2.E.2 | Afsnittet »Jordbund« i afsnit E, »Produktionsmetode«, i den oprindelige varespecifikation udgår, fordi det ikke indeholder krav til det beskyttede produkt.
  Begrundelsen for denne ændring: Teksten udgår, fordi den ikke indeholder krav til produktionsmetoden. Det er ikke kontrolinstansen, der afgør, hvilken jordbund der er egnet til dyrkning. Producenten er ansvarlig for udvælgelsen af parceller med jordbundskarakteristika, der gør det muligt at udvikle afgrøden på en sådan måde, at den kan producere artiskokhoveder, der opfylder de kvalitetskrav, der kræves i henhold til BGB'en. |
| --- | --- |

5.2.E.2

Begrundelsen for denne ændring: Teksten udgår, fordi den ikke indeholder krav til produktionsmetoden. Det er ikke kontrolinstansen, der afgør, hvilken jordbund der er egnet til dyrkning. Producenten er ansvarlig for udvælgelsen af parceller med jordbundskarakteristika, der gør det muligt at udvikle afgrøden på en sådan måde, at den kan producere artiskokhoveder, der opfylder de kvalitetskrav, der kræves i henhold til BGB'en.

| 5.2.E.3 | Afsnittet »Gødning« i afsnit E, »Produktionsmetode«, i den oprindelige varespecifikation udgår, fordi den ikke indeholder krav til det beskyttede produkt.
  Begrundelsen for denne ændring: Teksten udgår, fordi den ikke indeholder krav til produktionsmetoden. Den gamle tekst beskriver, hvordan gødning blev anvendt, da varespecifikationen blev udarbejdet, og den henviser til standarder, der siden er blevet ophævet. Både vekseldrift og anvendelse af gødning skal følge bedste praksis i landbruget og overholde den lovgivning, der er gældende på det pågældende tidspunkt. Da de ikke er særlige kendetegn ved fremstillingen af »Alcachofa de Tudela« og i stedet er generelle krav, er det ikke nødvendigt at nævne dem i varespecifikationen. |
| --- | --- |

5.2.E.3

Begrundelsen for denne ændring: Teksten udgår, fordi den ikke indeholder krav til produktionsmetoden. Den gamle tekst beskriver, hvordan gødning blev anvendt, da varespecifikationen blev udarbejdet, og den henviser til standarder, der siden er blevet ophævet. Både vekseldrift og anvendelse af gødning skal følge bedste praksis i landbruget og overholde den lovgivning, der er gældende på det pågældende tidspunkt. Da de ikke er særlige kendetegn ved fremstillingen af »Alcachofa de Tudela« og i stedet er generelle krav, er det ikke nødvendigt at nævne dem i varespecifikationen.

| 5.2.E.4 | Afsnittet »Udplantning« i afsnit E, »Produktionsmetode«, i varespecifikationen er blevet ændret: teksten, der beskriver dyrkningsteknikkerne for artiskokker, er udgået, således at kun det beskyttede produkts afgørende egenskaber er blevet bibeholdt.
  Begrundelsen for denne ændring: De afsnit, der beskriver teknikker til gødning og klargøring af rækker til udplantning, udgår, fordi de henviser til dyrkningsmetoder — hvoraf nogle er forældede — som ikke er specifikke for den beskyttede geografiske betegnelse »Alcachofa de Tudela«.
  Beplantningstætheden og afstanden mellem planterne og rækkerne påvirker ikke afgrødens kvalitet væsentligt, men afhænger i stedet af de maskiner, som producenten råder over. Beskrivelsen er derfor slettet.
  Henvisningen til Navarras institut for landbrugsteknologi og -forvaltning som det organ, der er ansvarligt for at føre tilsyn med planteudvælgelsen, udgår. Der var tale om et offentligt selskab, der rapporterede til Navarras regering, og som ikke længere eksisterer. Nu er de landbrugere, der producerer rodhalsene, ansvarlige for at udvælge den plante, der bliver stående for at producere rodhalsen. Disse landbrugere inddrager ofte uafhængige tredjeparter til at attestere, at planten er udvalgt korrekt.
  Der er stadig en beskrivelse af beplantningssæsonen. Datoerne er imidlertid ikke blevet begrænset, fordi de afhænger af, hvornår artiskokplanten er tørret, rodhalsene er blevet udtaget, og jordforholdene er egnede til udplantning. |
| --- | --- |

5.2.E.4

Begrundelsen for denne ændring: De afsnit, der beskriver teknikker til gødning og klargøring af rækker til udplantning, udgår, fordi de henviser til dyrkningsmetoder — hvoraf nogle er forældede — som ikke er specifikke for den beskyttede geografiske betegnelse »Alcachofa de Tudela«.

Beplantningstætheden og afstanden mellem planterne og rækkerne påvirker ikke afgrødens kvalitet væsentligt, men afhænger i stedet af de maskiner, som producenten råder over. Beskrivelsen er derfor slettet.

Henvisningen til Navarras institut for landbrugsteknologi og -forvaltning som det organ, der er ansvarligt for at føre tilsyn med planteudvælgelsen, udgår. Der var tale om et offentligt selskab, der rapporterede til Navarras regering, og som ikke længere eksisterer. Nu er de landbrugere, der producerer rodhalsene, ansvarlige for at udvælge den plante, der bliver stående for at producere rodhalsen. Disse landbrugere inddrager ofte uafhængige tredjeparter til at attestere, at planten er udvalgt korrekt.

Der er stadig en beskrivelse af beplantningssæsonen. Datoerne er imidlertid ikke blevet begrænset, fordi de afhænger af, hvornår artiskokplanten er tørret, rodhalsene er blevet udtaget, og jordforholdene er egnede til udplantning.

| 5.2.E.5 | Afsnittet »Pleje« i afsnit E, »Produktionsmetode«, i varespecifikationen er udgået, fordi det ikke indeholder nogen krav, men i stedet beskriver, hvordan artiskokker dyrkes, og fordi dele af indholdet er forældet.
  Begrundelsen for denne ændring: Teksten udgår, fordi den ikke indeholder krav, der er specifikke for den beskyttede geografiske betegnelse »Alcachofa de Tudela«. Den beskriver blot den teknik, der blev anvendt på tidspunktet for udarbejdelsen af varespecifikationen. I dag fjernes ukrudt ikke fra mange parceller. I stedet er kontrolleret ukrudtsvækst tilladt for at sikre jorddække og forhindre vandfordampning. Alternativt kan der anvendes dækmaterialer til at bekæmpe ukrudt og fjerne behovet for anvendelse af herbicider. |
| --- | --- |

5.2.E.5

Begrundelsen for denne ændring: Teksten udgår, fordi den ikke indeholder krav, der er specifikke for den beskyttede geografiske betegnelse »Alcachofa de Tudela«. Den beskriver blot den teknik, der blev anvendt på tidspunktet for udarbejdelsen af varespecifikationen. I dag fjernes ukrudt ikke fra mange parceller. I stedet er kontrolleret ukrudtsvækst tilladt for at sikre jorddække og forhindre vandfordampning. Alternativt kan der anvendes dækmaterialer til at bekæmpe ukrudt og fjerne behovet for anvendelse af herbicider.

| 5.2.E.6 | Afsnittet om kunstvanding i afsnit E, »Produktionsmetode«, i varespecifikationen er blevet ændret: de afsnit, der ikke fastsætter krav og blot beskriver det afgrænsede område, er blevet slettet, og ordlyden er blevet forbedret for at gøre den klarere.
  Begrundelsen for denne ændring: I teksten understreges det nu, at kunstvanding er nødvendig for at dyrke artiskokker, fordi der kun er ringe nedbør i produktionsområdet.
  Teksten, der beskriver vandingsteknikker, er blevet slettet, fordi den er generel, da de mest hensigtsmæssige vandingsteknikker vil afhænge af vejrforholdene på de enkelte dyrkningsstadier.
  Teksten om vanding på marker i andet år er udgået, da dette også afhænger af vejrforholdene på de enkelte dyrkningsstadier. |
| --- | --- |

5.2.E.6

Begrundelsen for denne ændring: I teksten understreges det nu, at kunstvanding er nødvendig for at dyrke artiskokker, fordi der kun er ringe nedbør i produktionsområdet.

Teksten, der beskriver vandingsteknikker, er blevet slettet, fordi den er generel, da de mest hensigtsmæssige vandingsteknikker vil afhænge af vejrforholdene på de enkelte dyrkningsstadier.

Teksten om vanding på marker i andet år er udgået, da dette også afhænger af vejrforholdene på de enkelte dyrkningsstadier.

| 5.2.E.7 | Afsnittet »Behandling« udgår af afsnit E, »Produktionsmetode«, i varespecifikationen.
  Begrundelse for denne udeladelse: Denne tekst udgår, fordi den henviser til de plantebeskyttelsesbehandlinger, der blev anvendt ved udarbejdelsen af den oprindelige varespecifikation, hvoraf nogle nu er forbudt. EU-lovgivningen indfører restriktioner for plantebeskyttelsesbehandlinger, og mange producenter af »Alcachofa de Tudela« går over til økologiske behandlinger. Det giver derfor ikke megen mening at nævne plantebeskyttelsesmidler, da disse kan ændre sig over tid, og der ikke er særlige krav til dem for den beskyttede geografiske betegnelse »Alcachofa de Tudela«. |
| --- | --- |

5.2.E.7

Begrundelse for denne udeladelse: Denne tekst udgår, fordi den henviser til de plantebeskyttelsesbehandlinger, der blev anvendt ved udarbejdelsen af den oprindelige varespecifikation, hvoraf nogle nu er forbudt. EU-lovgivningen indfører restriktioner for plantebeskyttelsesbehandlinger, og mange producenter af »Alcachofa de Tudela« går over til økologiske behandlinger. Det giver derfor ikke megen mening at nævne plantebeskyttelsesmidler, da disse kan ændre sig over tid, og der ikke er særlige krav til dem for den beskyttede geografiske betegnelse »Alcachofa de Tudela«.

| 5.2.E.8 | Dele af afsnittet om høstning i afsnit E, »Produktionsmetode«, i produktspecifikationen er udgået, fordi der er tale om generelle beskrivelser af dyrkning af artiskokker. Kun de krav, der specifikt vedrører det beskyttede produkt, bevares.
  Begrundelsen for denne ændring: Afsnittet om den optimale udvikling af artiskokhovederne udgår, fordi det er en generel beskrivelse, der gælder for alle artiskokker, og ikke indeholder specifikke krav, der bør medtages i varespecifikationen.
  De afsnit, der henviser til høstperioder og de påtænkte anvendelser af de høstede artiskokker, udgår. Høsten begynder, når der er fuldt udviklede artiskokker på planten. Det tidspunkt, hvor dette sker, varierer meget afhængigt af vejret om efteråret og af vinterfrost, da høst af artiskokker med henblik på certificering først kan begynde, når frosten er ophørt.
  Anvendelsen af de høstede artiskokker afhænger af efterspørgslen på markedet. Markedet for friske produkter har normalt forrang. Når det ikke kan absorbere alle de artiskokker, der er blevet fremstillet, går de til markedet for konservering, hvor priserne normalt er lidt lavere.
  To ord i afsnittet er blevet ændret for at forbedre ordlyden: »fjernet« er blevet ændret til »skåret«, fordi artiskokker høstes med en kniv, og »dagligt« er blevet ændret til »konstant«, fordi markerne ikke høstes hver dag. Vejrforholdene kan få artiskokkerne til at udvikle sig hurtigere eller langsommere, hvilket gør det nødvendigt at øge eller reducere høstfrekvensen. |
| --- | --- |

5.2.E.8

Begrundelsen for denne ændring: Afsnittet om den optimale udvikling af artiskokhovederne udgår, fordi det er en generel beskrivelse, der gælder for alle artiskokker, og ikke indeholder specifikke krav, der bør medtages i varespecifikationen.

De afsnit, der henviser til høstperioder og de påtænkte anvendelser af de høstede artiskokker, udgår. Høsten begynder, når der er fuldt udviklede artiskokker på planten. Det tidspunkt, hvor dette sker, varierer meget afhængigt af vejret om efteråret og af vinterfrost, da høst af artiskokker med henblik på certificering først kan begynde, når frosten er ophørt.

Anvendelsen af de høstede artiskokker afhænger af efterspørgslen på markedet. Markedet for friske produkter har normalt forrang. Når det ikke kan absorbere alle de artiskokker, der er blevet fremstillet, går de til markedet for konservering, hvor priserne normalt er lidt lavere.

To ord i afsnittet er blevet ændret for at forbedre ordlyden: »fjernet« er blevet ændret til »skåret«, fordi artiskokker høstes med en kniv, og »dagligt« er blevet ændret til »konstant«, fordi markerne ikke høstes hver dag. Vejrforholdene kan få artiskokkerne til at udvikle sig hurtigere eller langsommere, hvilket gør det nødvendigt at øge eller reducere høstfrekvensen.

| 5.2.E.9 | Ordlyden af afsnittet »Optagning af planterne« i afsnit E »Produktionsmetode« i varespecifikationen er blevet ændret for at fjerne overflødig tekst og fremhæve de særlige krav, der gælder for »Alcachofa de Tudela«.
  Begrundelsen for denne ændring: Dette afsnit blev ændret for at understrege, at de rodhalse, der plantes under den beskyttede geografiske betegnelse »Alcachofa de Tudela«, skal stamme fra parceller, hvor artiskokkerne dyrkes som en étårig afgrøde og ikke som en toårig afgrøde.
  Der er tilføjet en henvisning til juli, fordi plantningen finder sted i juli og august.
  Beskrivelsen af rodhalsproduktionen er slettet, fordi denne proces ikke er omfattet af varespecifikationen. |
| --- | --- |

5.2.E.9

Begrundelsen for denne ændring: Dette afsnit blev ændret for at understrege, at de rodhalse, der plantes under den beskyttede geografiske betegnelse »Alcachofa de Tudela«, skal stamme fra parceller, hvor artiskokkerne dyrkes som en étårig afgrøde og ikke som en toårig afgrøde.

Der er tilføjet en henvisning til juli, fordi plantningen finder sted i juli og august.

Beskrivelsen af rodhalsproduktionen er slettet, fordi denne proces ikke er omfattet af varespecifikationen.

| 5.2.E.10 | Overskriften og ordlyden i afsnittet »Præsentation af produktet med henblik på salg som friske produkter« i afsnit E, »Produktionsmetode«, i varespecifikationen er blevet ændret for at lægge større vægt på det beskyttede produkts egenskaber og fjerne afsnit, der ikke indeholder afgørende krav til egenskaberne ved »Alcachofa de Tudela«.
  Begrundelsen for denne ændring: Det understreges nu i teksten, at artiskokker skal stamme fra registrerede parceller, og at sorten skal være Blanca de Tudela: der er tale om særlige egenskaber ved det beskyttede produkt.
  Definitionerne af de tilladte emballagetyper er blevet slettet, således at det står de erhvervsdrivende frit for at beslutte, hvilken type emballage de vil anvende til at markedsføre artiskokkerne. De skal nu underrette kontrolinstansen om den emballage, de anvender. Nu hvor artiskokker sælges som friske produkter i supermarkeder, er der efterspørgsel efter mindre salgsenheder end dem, der blev anvendt til at markedsføre artiskokker, da varespecifikationen blev udarbejdet. Emballagen anses ikke for at være en karakteristisk egenskab ved den friske »Alcachofa de Tudela«.
  Teksten indeholder nu et krav om, at der som med konserverede »Alcachofa de Tudela« ikke må tilsættes syrlige stoffer til artiskokker, der markedsføres som friske produkter.
  Kravet om størrelsessortering er ikke blevet ændret. |
| --- | --- |

5.2.E.10

Begrundelsen for denne ændring: Det understreges nu i teksten, at artiskokker skal stamme fra registrerede parceller, og at sorten skal være Blanca de Tudela: der er tale om særlige egenskaber ved det beskyttede produkt.

Definitionerne af de tilladte emballagetyper er blevet slettet, således at det står de erhvervsdrivende frit for at beslutte, hvilken type emballage de vil anvende til at markedsføre artiskokkerne. De skal nu underrette kontrolinstansen om den emballage, de anvender. Nu hvor artiskokker sælges som friske produkter i supermarkeder, er der efterspørgsel efter mindre salgsenheder end dem, der blev anvendt til at markedsføre artiskokker, da varespecifikationen blev udarbejdet. Emballagen anses ikke for at være en karakteristisk egenskab ved den friske »Alcachofa de Tudela«.

Teksten indeholder nu et krav om, at der som med konserverede »Alcachofa de Tudela« ikke må tilsættes syrlige stoffer til artiskokker, der markedsføres som friske produkter.

Kravet om størrelsessortering er ikke blevet ændret.

| 5.2.E.11 | Første afsnit i afsnittet »Konserverede artiskokker« i afsnit E, »Produktionsmetode«, i varespecifikationen er blevet ændret: nummereringen er blevet tilføjet for at gøre teksten mere sammenhængende, og henvisningen til »afsnit B« er slettet, fordi den ikke indeholder nogen krav.
  Begrundelsen for denne ændring: Nummereringen er blevet tilføjet i overskriften, og henvisningen til »afsnit B« er udgået, fordi den ikke indeholder nogen krav.
  Teksten præciserer nu, at der kun må anvendes »Ekstra klasse« og »klasse I«. Traditionelt har det ikke været tilladt at anvende »klasse II«-produkter til fremstilling af det beskyttede konserverede produkt. Der er derfor tilføjet et krav herom i varespecifikationen. |
| --- | --- |

5.2.E.11

Begrundelsen for denne ændring: Nummereringen er blevet tilføjet i overskriften, og henvisningen til »afsnit B« er udgået, fordi den ikke indeholder nogen krav.

Teksten præciserer nu, at der kun må anvendes »Ekstra klasse« og »klasse I«. Traditionelt har det ikke været tilladt at anvende »klasse II«-produkter til fremstilling af det beskyttede konserverede produkt. Der er derfor tilføjet et krav herom i varespecifikationen.

| 5.2.E.12 | Andet afsnit i afsnittet »Konserverede artiskokker« i afsnit E, »Produktionsmetode«, i varespecifikationen er blevet ændret: nummereringen er blevet tilføjet, teksten er blevet omstruktureret for at gøre den mere sammenhængende, og al tekst, der ikke indeholder krav, er blevet slettet.
  Begrundelsen for denne ændring: Dette afsnit er blevet omstruktureret for at adskille de forskellige faser i fremstillingen af det konserverede produkt. Det understreges nu i teksten, at råvaren skal stamme fra registrerede parceller og være af den beskyttede sort. Henvisningen til handelsklassen for de friske artiskokker, som er fjernet fra det relevante afsnit, udgår også her. Denne ændring er foretaget, fordi lovgivningen om definition af »klasse I« for artiskokker, der markedsføres som friske produkter, er blevet ophævet. |
| --- | --- |

5.2.E.12

Begrundelsen for denne ændring: Dette afsnit er blevet omstruktureret for at adskille de forskellige faser i fremstillingen af det konserverede produkt. Det understreges nu i teksten, at råvaren skal stamme fra registrerede parceller og være af den beskyttede sort. Henvisningen til handelsklassen for de friske artiskokker, som er fjernet fra det relevante afsnit, udgår også her. Denne ændring er foretaget, fordi lovgivningen om definition af »klasse I« for artiskokker, der markedsføres som friske produkter, er blevet ophævet.

| 5.2.E.13 | Tredje afsnit i afsnittet »Konserverede artiskokker« i afsnit E, »Produktionsmetode«, i varespecifikationen udgår.
  Begrundelse for denne udeladelse: Nu hvor afsnittet er blevet omstruktureret, giver dette stykke ikke længere mening. Steriliseringskravene forklares senere i teksten. |
| --- | --- |

5.2.E.13

Begrundelse for denne udeladelse: Nu hvor afsnittet er blevet omstruktureret, giver dette stykke ikke længere mening. Steriliseringskravene forklares senere i teksten.

| 5.2.E.14 | Fjerde afsnit i afsnittet »Konserverede artiskokker« i afsnit E, »Produktionsmetode«, i varespecifikationen er blevet omstruktureret: Det er blevet opdelt i to dele.
  Begrundelsen for denne ændring: Kun afsnittenes struktur er blevet ændret. Der er ikke tilføjet nye oplysninger. Det oprindelige afsnit er blevet opdelt i to, fordi det beskriver to trin i forarbejdningen af konserveret »Alcachofa de Tudela«: vask og blanchering. |
| --- | --- |

5.2.E.14

Begrundelsen for denne ændring: Kun afsnittenes struktur er blevet ændret. Der er ikke tilføjet nye oplysninger. Det oprindelige afsnit er blevet opdelt i to, fordi det beskriver to trin i forarbejdningen af konserveret »Alcachofa de Tudela«: vask og blanchering.

| 5.2.E.15 | femte afsnit i »Konserverede artiskokker« i afsnit E, »Produktionsmetode«, i varespecifikationen er blevet omstruktureret: Det er blevet opdelt i to dele.
  Begrundelsen for denne ændring: Dette stykke er blevet omstruktureret, men indeholder stadig de oprindelige oplysninger. Det præciseres nu også, at størrelsen af artiskokker bestemmes på grundlag af hjertets diameter. Det oprindelige afsnit er blevet opdelt i to, fordi det beskriver to trin i forarbejdningen af konserveret »Alcachofa de Tudela«: størrelsessortering og afskæring. |
| --- | --- |

5.2.E.15

Begrundelsen for denne ændring: Dette stykke er blevet omstruktureret, men indeholder stadig de oprindelige oplysninger. Det præciseres nu også, at størrelsen af artiskokker bestemmes på grundlag af hjertets diameter. Det oprindelige afsnit er blevet opdelt i to, fordi det beskriver to trin i forarbejdningen af konserveret »Alcachofa de Tudela«: størrelsessortering og afskæring.

| 5.2.E.16 | sjette afsnit i afsnittet »Konserverede artiskokker« i afsnit E, »Produktionsmetode«, i varespecifikationen er blevet omstruktureret: Det er blevet opdelt i to dele. En del af teksten er blevet ændret for at fremhæve kravene til »Alcachofa de Tudela«.
  Begrundelse for disse ændringer: Strukturen er blevet ændret. Afsnittet om emballering og tilsætning af konserveringsvæske er blevet adskilt fra afsnittet om forvarmning, fordi der er tale om to forskellige trin i fremstillingen af konserveret »Alcachofa de Tudela«. I afsnittet om emballage understreges det, at produktet ikke må indeholde syrlige stoffer eller surhedsregulerende midler, da deres fravær er et karakteristisk træk ved det beskyttede produkt. I teksten understreges det nu, at beholderen skal være fremstillet af glas, og det bemærkes, at forvarmningsprocessen er valgfri.
  Forvarmningen fjerner mere effektivt den luft, der er indesluttet i beholderne, men hvis der går lang tid mellem, at produktet og beholderne lukkes og steriliseres, er det bedre ikke at øge produktets temperatur på grund af den dermed forbundne mikrobiologiske risiko. Forvarmning vil holde beholderne varmere i tilstrækkelig lang tid til, at termofile mikroorganismer kan vokse, hvilket efterfølgende kan medføre, at produktet fordærves. |
| --- | --- |

5.2.E.16

Begrundelse for disse ændringer: Strukturen er blevet ændret. Afsnittet om emballering og tilsætning af konserveringsvæske er blevet adskilt fra afsnittet om forvarmning, fordi der er tale om to forskellige trin i fremstillingen af konserveret »Alcachofa de Tudela«. I afsnittet om emballage understreges det, at produktet ikke må indeholde syrlige stoffer eller surhedsregulerende midler, da deres fravær er et karakteristisk træk ved det beskyttede produkt. I teksten understreges det nu, at beholderen skal være fremstillet af glas, og det bemærkes, at forvarmningsprocessen er valgfri.

Forvarmningen fjerner mere effektivt den luft, der er indesluttet i beholderne, men hvis der går lang tid mellem, at produktet og beholderne lukkes og steriliseres, er det bedre ikke at øge produktets temperatur på grund af den dermed forbundne mikrobiologiske risiko. Forvarmning vil holde beholderne varmere i tilstrækkelig lang tid til, at termofile mikroorganismer kan vokse, hvilket efterfølgende kan medføre, at produktet fordærves.

| 5.2.E.17 | Syvende afsnit i »Bevarede artiskokker« i afsnit E, »Produktionsmetode«, i varespecifikationen er blevet omstruktureret: Det er blevet opdelt i to dele. Definitionen af begrebet »sterilisering« er blevet udvidet for at gøre den klarere.
  Begrundelsen for denne ændring: Der er anvendt samme struktur som i de foregående afsnit. Teksten indeholder nu et krav om, at varmebehandlingen skal være tilstrækkelig til at sikre, at det konserverede produkt er sterilt til markedsføring. Dette er allerede påkrævet i forbindelse med de nuværende certificeringsprocedurer. Det ville være bedre at give forarbejdningsvirksomhederne mulighed for at beslutte, hvilken form for varmebehandling der skal anvendes for det konserverede produkt, i stedet for at angive temperaturen, som den oprindelige varespecifikation gjorde. Den fastsatte, at sterilisationstemperaturen var mellem 115 °C og 121 °C: Selv om dette er det sædvanlige temperaturinterval for sterilisering af konserverede artiskokker, kan der i fremtiden være nye autoklaver, der tilbyder mere egnede, mindre energiintensive behandlingsmetoder, der bevarer det konserverede produkts tekstur, hvilket er nødvendigt for at opnå en beskyttet status. |
| --- | --- |

5.2.E.17

Begrundelsen for denne ændring: Der er anvendt samme struktur som i de foregående afsnit. Teksten indeholder nu et krav om, at varmebehandlingen skal være tilstrækkelig til at sikre, at det konserverede produkt er sterilt til markedsføring. Dette er allerede påkrævet i forbindelse med de nuværende certificeringsprocedurer. Det ville være bedre at give forarbejdningsvirksomhederne mulighed for at beslutte, hvilken form for varmebehandling der skal anvendes for det konserverede produkt, i stedet for at angive temperaturen, som den oprindelige varespecifikation gjorde. Den fastsatte, at sterilisationstemperaturen var mellem 115 °C og 121 °C: Selv om dette er det sædvanlige temperaturinterval for sterilisering af konserverede artiskokker, kan der i fremtiden være nye autoklaver, der tilbyder mere egnede, mindre energiintensive behandlingsmetoder, der bevarer det konserverede produkts tekstur, hvilket er nødvendigt for at opnå en beskyttet status.

| 5.2.E.18 | I afsnit E, »Produktionsmetode«, i varespecifikationen er kolonnen, der definerer »Klasse II«, fjernet fra tabellen om konserverede »Alcachofa de Tudela«.
  Begrundelsen for denne ændring: Kravene til handelsklassen »Klasse II« er blevet fjernet fra tabellen, fordi BGB'en ikke omfatter denne klasse, og det kan give anledning til forvirring at nævne den. |
| --- | --- |

5.2.E.18

Begrundelsen for denne ændring: Kravene til handelsklassen »Klasse II« er blevet fjernet fra tabellen, fordi BGB'en ikke omfatter denne klasse, og det kan give anledning til forvirring at nævne den.

| 5.2.E.19 | I afsnit E, »Produktionsmetode«, i varespecifikationen er punkt 2) i beskrivelsen af ensartethed i størrelsen blevet udvidet for at gøre den klarere.
  Begrundelsen for denne ændring: Hjertet er den mest værdsatte del af artiskokken, og artiskokker med meget store dækblade anses for at være af dårligere kvalitet end artiskokker med mindre dækblade, fordi der blev skåret mindre af dækbladet væk, da hjertet blev forarbejdet. Derfor understreges det nu i teksten, at ensartetheden måles ved at se på, hvor ensartet dækbladenes længde er. Målingen foretages som tidligere, dvs. ved at tage 20 % af artiskokkerne med længere dækblade og 20 % af artiskokkerne med kortere dækblade og vise resultatet som et forhold mellem de to. |
| --- | --- |

5.2.E.19

Begrundelsen for denne ændring: Hjertet er den mest værdsatte del af artiskokken, og artiskokker med meget store dækblade anses for at være af dårligere kvalitet end artiskokker med mindre dækblade, fordi der blev skåret mindre af dækbladet væk, da hjertet blev forarbejdet. Derfor understreges det nu i teksten, at ensartetheden måles ved at se på, hvor ensartet dækbladenes længde er. Målingen foretages som tidligere, dvs. ved at tage 20 % af artiskokkerne med længere dækblade og 20 % af artiskokkerne med kortere dækblade og vise resultatet som et forhold mellem de to.

5.2.F   Ændringer, der ikke påvirker hovedelementerne i afsnit F, »Tilknytning«, i varespecifikationen

Ændringerne nedenfor vedrører primært udeladelsen af afsnit, der, selv om de er en del af afsnittet »Tilknytning«, ikke berører centrale elementer eller berører tilknytningens karakter.

| 5.2.F.1 | De tre første afsnit i »1. Historie« i afsnit F, »Tilknytning«, i varespecifikationen udgår.
  Begrundelsen for denne ændring: Disse afsnit udgår, fordi de ikke indeholder specifikke oplysninger om »Alcachofa de Tudela«, men snarere omhandler kunstvanding i Navarra. |
| --- | --- |

5.2.F.1

Begrundelsen for denne ændring: Disse afsnit udgår, fordi de ikke indeholder specifikke oplysninger om »Alcachofa de Tudela«, men snarere omhandler kunstvanding i Navarra.

| 5.2.F.2 | Henvisningen til kort 2 og 5 er udgået af afsnittet »2. Naturen« i afsnit F, »Tilknytning«, i varespecifikationen, da disse ikke længere er medtaget som bilag, og ordlyden af afsnittet er blevet ændret, så det kun henviser til det afgrænsede område.
  Begrundelsen for denne ændring: Henvisningen til de to kort er slettet, og teksten beskriver nu blot det afgrænsede område. Kortene i den oprindelige varespecifikation er gamle, og deres opløsning er ringe, og de tilføjer ingen oplysninger til varespecifikationen. |
| --- | --- |

5.2.F.2

Begrundelsen for denne ændring: Henvisningen til de to kort er slettet, og teksten beskriver nu blot det afgrænsede område. Kortene i den oprindelige varespecifikation er gamle, og deres opløsning er ringe, og de tilføjer ingen oplysninger til varespecifikationen.

| 5.2.F.3 | Henvisningen til kort 5 udgår af afsnittet »2. Naturen b) Jordbund 1. Geologi og litologi« i afsnit F, »Tilknytning«, i varespecifikationen, da den ikke længere er medtaget som bilag.
  Begrundelsen for denne ændring: Henvisningen til kortene udgår. Kortene i den oprindelige varespecifikation er gamle, og deres opløsning er ringe, og de tilføjer ingen oplysninger til varespecifikationen. |
| --- | --- |

5.2.F.3

Begrundelsen for denne ændring: Henvisningen til kortene udgår. Kortene i den oprindelige varespecifikation er gamle, og deres opløsning er ringe, og de tilføjer ingen oplysninger til varespecifikationen.

| 5.2.F.4 | De fem første afsnit i »2. Naturen b) Jordbund 2. Jordbundskarakteristika« i afsnit F, »Tilknytning«, i varespecifikationen udgår.
  Begrundelsen for denne ændring: Disse afsnit udgår, fordi de ikke beskriver jordbundens karakteristika i det afgrænsede område og i stedet beskriver den generelle jordbundsklassifikation. Igen er henvisningerne til kortene udgået som forklaret ovenfor. De er ikke længere medtaget som bilag. |
| --- | --- |

5.2.F.4

Begrundelsen for denne ændring: Disse afsnit udgår, fordi de ikke beskriver jordbundens karakteristika i det afgrænsede område og i stedet beskriver den generelle jordbundsklassifikation. Igen er henvisningerne til kortene udgået som forklaret ovenfor. De er ikke længere medtaget som bilag.

| 5.2.F.5 | Henvisningen til kort 8 og de sidste fire afsnit udgår af »2. Naturen c) Klima« i afsnit F, »Tilknytning«, i varespecifikationen.
  Begrundelse for denne udeladelse: Henvisningen til kortene udgår, fordi de ikke længere er en del af varespecifikationen. De afsnit, der beskriver klimaet baseret på de afgrøder, der kan dyrkes, er også udgået, fordi de er generelle: Disse afsnit omhandler mulighederne for at dyrke andre afgrøder end »Alcachofa de Tudela«, dvs. den afgrøde, der er omfattet af varespecifikationen. |
| --- | --- |

5.2.F.5

Begrundelse for denne udeladelse: Henvisningen til kortene udgår, fordi de ikke længere er en del af varespecifikationen. De afsnit, der beskriver klimaet baseret på de afgrøder, der kan dyrkes, er også udgået, fordi de er generelle: Disse afsnit omhandler mulighederne for at dyrke andre afgrøder end »Alcachofa de Tudela«, dvs. den afgrøde, der er omfattet af varespecifikationen.

| 5.2.F.6 | Nogle afsnit og henvisningen til kort 11 er udgået af »2. Naturen d) Hydrografi «i afsnit F, »Tilknytning«, i varespecifikationen.
  Begrundelsen for denne ændring: De afsnit, der omhandler forvaltningen af vandressourcerne, er blevet fjernet fra det afsnit, der beskriver hydrografien, da de ikke er relevante for kendetegnene ved »Alcachofa de Tudela«.
  Henvisningen til kort 11 udgår, fordi den ikke længere er medtaget som bilag, da det er et gammelt kort, der ikke indeholder nogen oplysninger. |
| --- | --- |

5.2.F.6

Begrundelsen for denne ændring: De afsnit, der omhandler forvaltningen af vandressourcerne, er blevet fjernet fra det afsnit, der beskriver hydrografien, da de ikke er relevante for kendetegnene ved »Alcachofa de Tudela«.

Henvisningen til kort 11 udgår, fordi den ikke længere er medtaget som bilag, da det er et gammelt kort, der ikke indeholder nogen oplysninger.

| 5.2.F.7 | Afsnittet »2. Naturen e) Flora og naturlige enge «i afsnit F, »Tilknytning«, i varespecifikationen udgår.
  Begrundelse for denne udeladelse: Afsnittet om flora og naturlige enge udgår. Selv om det indeholder en detaljeret beskrivelse af den flora og de naturlige enge, der findes i det afgrænsede område, vedrører det ingen særlige kendetegn ved »Alcachofa de Tudela«. |
| --- | --- |

5.2.F.7

Begrundelse for denne udeladelse: Afsnittet om flora og naturlige enge udgår. Selv om det indeholder en detaljeret beskrivelse af den flora og de naturlige enge, der findes i det afgrænsede område, vedrører det ingen særlige kendetegn ved »Alcachofa de Tudela«.

5.2.G   Redaktionelle ændringer af afsnit G, »Kontrolinstans«, i varespecifikationen

Den gamle tekst i afsnittet »Kontrolinstans« er blevet revideret: Alle uvedkommende oplysninger er slettet, og oplysningerne om kontrolinstansen er blevet ajourført.

Begrundelsen for denne ændring: Afsnittet »Kontrolinstans« i den tidligere udgave af varespecifikationen indeholdt oplysninger, der ikke er relevante i denne sammenhæng, nemlig en beskrivelse af strukturen, beføjelserne og opgaverne for ledelsesorganet for den beskyttede geografiske betegnelse som fastsat i den nationale lovgivning. Oplysningerne er blevet slettet og erstattet med oplysninger om kontrolinstansen, der kontrollerer overholdelsen af varespecifikationen i overensstemmelse med artikel 37, stk. 1, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer.

5.2.H   Ændringer, der ikke påvirker centrale elementer i afsnit H, »Mærkning«, i varespecifikationen

| 5.2.H.1 | De to første punkter i afsnittet »Mærkning« i varespecifikationen udgår.
  Begrundelse for denne udeladelse: Disse to punkter er blevet slettet, fordi de ikke giver yderligere oplysninger og kan give anledning til fejlfortolkninger. Der kan anvendes to forskellige elementer til certificering af artiskokker, nemlig certificeringsetiketten og båndet, som begge er nummererede og udstedt af kontrolinstansen. De er beskrevet nedenfor. |
| --- | --- |

5.2.H.1

Begrundelse for denne udeladelse: Disse to punkter er blevet slettet, fordi de ikke giver yderligere oplysninger og kan give anledning til fejlfortolkninger. Der kan anvendes to forskellige elementer til certificering af artiskokker, nemlig certificeringsetiketten og båndet, som begge er nummererede og udstedt af kontrolinstansen. De er beskrevet nedenfor.

| 5.2.H.2 | Det tredje punkt i afsnittet »Mærkning« i varespecifikationen er blevet ændret: sidste punktum udgår, og udtrykket »eller bånd« tilføjes i første punktum.
  Begrundelsen for denne ændring: Som nævnt i den foregående præmis skal al »Alcachofa de Tudela«-emballage, hvad enten der er tale om friske eller konserverede artiskokker, være forsynet med enten båndet eller certificeringsetiketten, hvilket er grunden til, at udtrykket »eller bånd« er blevet tilføjet. Den sidste sætning udgår, fordi den ikke tilføjer noget. Det er indlysende, at artiskokker, der hverken er forsynet med en certificeringsetiket eller et certificeringsbånd, ikke er certificerede produkter. |
| --- | --- |

5.2.H.2

Begrundelsen for denne ændring: Som nævnt i den foregående præmis skal al »Alcachofa de Tudela«-emballage, hvad enten der er tale om friske eller konserverede artiskokker, være forsynet med enten båndet eller certificeringsetiketten, hvilket er grunden til, at udtrykket »eller bånd« er blevet tilføjet. Den sidste sætning udgår, fordi den ikke tilføjer noget. Det er indlysende, at artiskokker, der hverken er forsynet med en certificeringsetiket eller et certificeringsbånd, ikke er certificerede produkter.

| 5.2.H.3 | Fjerde og femte punkt i afsnittet »Mærkning« i varespecifikationen er blevet ændret. Det sidste punktum er udgået fra fjerde punkt, og ordlyden af femte punkt er blevet ændret, da de ikke afspejler det nuværende certificeringssystem.
  Begrundelsen for denne ændring: Den sidste del af fjerde punkt udgår, fordi den henviser til begreber, der ikke indgår i den nuværende certificeringsordning, såsom godkendelse af anlæg og kontrolinstansens diskvalifikation af produkter. Kontrolinstansen er ikke ansvarlig for at godkende registrerede anlæg eller for at kvalificere eller diskvalificere produktet. Afgørelser om (dis)kvalifikation træffes af den registrerede operatør. Det fremgår stadig af teksten, at mærkningen skal finde sted i registrerede anlæg. For at blive registreret skal et anlæg bestå alle inspektionerne og certificeres som forarbejdningsanlæg eller afsætningsanlæg for »Alcachofa de Tudela« som beskrevet i afsnittet »Inspektioner«.
  Dette er også grunden til, at kontrolinstansen har fjernet kravet om godkendelse af handelsmærker. I stedet hedder det nu i teksten, at etiketter skal forelægges for kontrolinstansen til registrering. Selv om kontrolinstansen ikke godkender handelsmærker, skal den registrere alle etiketter, der anvender disse mærker. Stykket er derfor blevet ændret for at præcisere, at etiketter skal forelægges for kontrolinstansen. Under registreringsprocessen kan der nægtes tilladelse til at anvende BGB-logoet, hvis etiketterne kan forvirre forbrugerne.
  Endelig er det afsnit, der nævner tilsynsorganets afvisning af at godkende etiketter, blevet slettet, fordi kontrolinstansen i henhold til gældende lovgivning ikke er ansvarlig for at godkende eller afvise at godkende etiketter. |
| --- | --- |

5.2.H.3

Begrundelsen for denne ændring: Den sidste del af fjerde punkt udgår, fordi den henviser til begreber, der ikke indgår i den nuværende certificeringsordning, såsom godkendelse af anlæg og kontrolinstansens diskvalifikation af produkter. Kontrolinstansen er ikke ansvarlig for at godkende registrerede anlæg eller for at kvalificere eller diskvalificere produktet. Afgørelser om (dis)kvalifikation træffes af den registrerede operatør. Det fremgår stadig af teksten, at mærkningen skal finde sted i registrerede anlæg. For at blive registreret skal et anlæg bestå alle inspektionerne og certificeres som forarbejdningsanlæg eller afsætningsanlæg for »Alcachofa de Tudela« som beskrevet i afsnittet »Inspektioner«.

Dette er også grunden til, at kontrolinstansen har fjernet kravet om godkendelse af handelsmærker. I stedet hedder det nu i teksten, at etiketter skal forelægges for kontrolinstansen til registrering. Selv om kontrolinstansen ikke godkender handelsmærker, skal den registrere alle etiketter, der anvender disse mærker. Stykket er derfor blevet ændret for at præcisere, at etiketter skal forelægges for kontrolinstansen. Under registreringsprocessen kan der nægtes tilladelse til at anvende BGB-logoet, hvis etiketterne kan forvirre forbrugerne.

Endelig er det afsnit, der nævner tilsynsorganets afvisning af at godkende etiketter, blevet slettet, fordi kontrolinstansen i henhold til gældende lovgivning ikke er ansvarlig for at godkende eller afvise at godkende etiketter.

| 5.2.H.5 | Sidste punkt i afsnittet »Mærkning« i varespecifikationen er blevet ændret: Udtrykket »og bånd« er også tilføjet her, og grafikken er medtaget i teksten i stedet for at være et bilag (som det var tilfældet i den oprindelige varespecifikation).
  Begrundelsen for denne ændring: Endnu en gang er ordene »og bånd« blevet tilføjet, fordi certificeringselementerne er den certificeringsetiket, der er nævnt i den oprindelige tekst og båndet.
  Grafikken for logoet, certificeringsetiketten og båndet er blevet indsat i hoveddokumentet og ikke medtaget som bilag. |
| --- | --- |

5.2.H.5

Begrundelsen for denne ændring: Endnu en gang er ordene »og bånd« blevet tilføjet, fordi certificeringselementerne er den certificeringsetiket, der er nævnt i den oprindelige tekst og båndet.

Grafikken for logoet, certificeringsetiketten og båndet er blevet indsat i hoveddokumentet og ikke medtaget som bilag.

5.2.I   Ændringer, der ikke påvirker centrale elementer i afsnit I, »Gældende national lovgivning«, i produktspecifikationen

Henvisningerne til ophævet national lovgivning er fjernet. Der er tilføjet en henvisning til lovgivningen om kvalitetsstandarder for konserverede grøntsager, som er relevant, da den fastsætter handelsklasser for konserverede friske produkter.

Begrundelsen for denne ændring: Al den lovgivning, der er nævnt i den foregående liste, er blevet ophævet.

Selv om varespecifikationerne ikke længere skal indeholde dette afsnit om gældende national lovgivning i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer, er det blevet bibeholdt for at bevare henvisningen til premierministerens bekendtgørelse af 21. november 1984 om godkendelse af kvalitetsstandarderne for konservering af friske produkter, da dette er lovgivning, der specifikt finder anvendelse på konserverede »Alcachofa de Tudela«.

ENHEDSDOKUMENT

»ALCACHOFA DE TUDELA«

EU-nr.: PGI-ES-0139-AM01 — 9.9.2021

BOB () BGB (X)

1.   Betegnelse [på BOB eller BGB]

»Alcachofa de Tudela«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Alcachofa de Tudela« fremstilles af artiskokker af sorten Blanca de Tudela, der dyrkes på registrerede plantager.

Artiskokkerne er blomsterhovederne af arten Cynara scolymus L. »Blanca de Tudela«. De er velformede og har den grønne farve og runde, let elliptiske form, som er typisk for sorten.

»Alcachofa de Tudela« kan frembydes som følger:

| — | som friske produkter, enten med stængel (ved salg med en stængel på ca. 18 cm) eller uden stængel (når stænglen er kortere end 10 cm) |
| --- | --- |

—

som friske produkter, enten med stængel (ved salg med en stængel på ca. 18 cm) eller uden stængel (når stænglen er kortere end 10 cm)

| — | i køkkenklar form, når de er skrællet og emballeret på en sådan måde, at produktet forbliver friskt |
| --- | --- |

—

i køkkenklar form, når de er skrællet og emballeret på en sådan måde, at produktet forbliver friskt

| — | i konserveret form, som enten artiskokhjerter eller halve artiskokker uden syretilsætning. Det konserverede produkts endelige pH-værdi skal være over 5,0. |
| --- | --- |

—

i konserveret form, som enten artiskokhjerter eller halve artiskokker uden syretilsætning. Det konserverede produkts endelige pH-værdi skal være over 5,0.

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Råvaren til »Alcachofa de Tudela« er artiskokker af sorten Blanca de Tudela, der udelukkende stammer fra det afgrænsede geografiske område. Kun artiskokker, der dyrkes som en étårig afgrøde, må markedsføres som friske produkter, mens artiskokker, der dyrkes som en étårig eller toårig afgrøde, må anvendes til det konserverede produkt.

Artiskokker, der sælges som friske produkter, skal være hele, sunde, fri for skader forårsaget af sygdom eller skadedyr, rene og fri for fremmed lugt og smag.

Køkkenklare artiskokker skal skrælles og emballeres på en sådan måde, at de forbliver friske. De skal have de samme egenskaber som artiskokker, der er bestemt til konsum som friske produkter.

Konserverede artiskokker skal være fremstillet af »Ekstra klasse« eller »klasse I«, emballeret i glasbeholdere uden tilsatte syrlige stoffer og varmesteriliseret. De kan sælges som hele eller halve.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

De plantager, hvor der dyrkes »Alcachofa de Tudela«, skal være beliggende i de 33 definerede kommuner.

De lagre og industrianlæg, hvor det konserverede produkt tilberedes, og det friske eller færdigpakkede produkt pakkes, skal være beliggende i Navarra.

3.5.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Indholdet af hver enkelt pakning af friske artiskokker, der markedsføres, skal være ensartet og udelukkende bestå af artiskokker, der dyrkes i produktionsområdet af sorten Blanca de Tudela, og som opfylder de kvalitetskrav, der gælder for den angivne handelsklasse.

3.6.   Specifikke regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Al emballage, der anvendes til friske og konserverede produkter, uanset format, skal være forsynet med de nummererede certificeringsetiketter eller -bånd, der er udstedt af kontrolinstansen, og som udgør garanticertifikatet for det beskyttede produkt.

Etiketterne og certificeringsmærkerne for de beskyttede artiskokker skal påsættes i registrerede anlæg. Dette gælder både artiskokker, der sælges som friske produkter, og konserverede artiskokker.

Registrerede forarbejdnings- og/eller tilberedningsvirksomheder skal indsende etiketter til kontrolinstansen til registrering, inden de bringes i omsætning.

BGB-logoet og den nummererede certificeringsetiket og båndet, som kontrolinstansen har udstedt som garanti for certificeringen af det beskyttede produkt, er vist nedenfor:

| | |
| --- | --- |
| BGB-logo for »Alcachofa de Tudela« | Certificeringsetiket |
| |
| Bånd |

Image 1

Image 2

BGB-logo for »Alcachofa de Tudela«

Certificeringsetiket

Image 3

Bånd

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område, hvor plantagerne skal være beliggende, er mere begrænset end det geografiske område, hvor de lagre og industrianlæg, der tilbereder konservesproduktet og emballerer det friske eller køkkenklare produkt, skal være beliggende.

Dyrkningsområdet, hvori »Alcachofa de Tudela« skal være beliggende, består af 33 kommuner, som alle ligger i Navarra: Ablitas, Andosilla, Arguedas, Azagra, Barillas, Buñuel, Cabanillas, Cadreita, Cárcar, Cascante, Castejón, Cintruénigo, Corella, Cortes, Falces, Fitero, Fontellas, Funes, Fustiñana, Lodosa, Marcilla, Mendavia, Milagro, Monteagudo, Murchante, Peralta, Ribaforada, San Adrián, Sartaguda, Tudela, Tulebras, Valtierra og Villafranca.

De lagre og industrianlæg, hvor det konserverede produkt tilberedes og det friske eller køkkenklare produkt emballeres, skal ligge i Navarra.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Forbindelsen mellem det geografiske område og »Alcachofa de Tudela« er baseret på produktets kvalitet, som er præget af det geografiske områdes karakteristika og dyrkningsmetoden for artiskokkerne.

5.1.   Produktets egenart

Den eneste tilladte sort er Blanca de Tudela, som stammer fra det geografiske dyrkningsområde, og som gennem mange år er blevet udviklet af landbrugerne i det afgrænsede område.

Kun artiskokker, der dyrkes som en étårig afgrøde, må markedsføres som friske produkter, mens artiskokker, der dyrkes som en étårig eller toårig afgrøde, må anvendes til det konserverede produkt. Optagningen af planterne og fjernelsen af planter af afvigende typer gør det muligt at opnå artiskokker af høj kvalitet, der har sortens særlige kendetegn: en grøn farve og en rund, let elliptisk form.

Det konserverede produkt pakkes i glasbeholdere og er ikke syrnet. Dette er den traditionelle metode til fremstilling af konserverede artiskokker i det afgrænsede område. Det gør det muligt at bevare produktets naturlige smag, som er mere sammenlignelig med den naturlige smag af friske artiskokker, fordi der hverken anvendes syrlige stoffer eller surhedsregulerende midler.

5.2.   Det geografiske områdes egenart

I det afgrænsede geografiske område har det vandsystem, der udgøres af Ebro-floden og dens bifloder Ega, Aragón og Arga, gjort det muligt at udvikle en dyrkningsmetode, der forsynes af dets vandområder. Kombinationen af kalkholdig jordbund, et solrigt klima og store temperaturforskelle mellem vinter og sommer giver de ideelle betingelser for artiskokker.

Den eneste beskyttede sort, Blanca de Tudela, er blevet udviklet gennem udvælgelse af lokale producenter, som har skabt en sort, der er perfekt egnet til det afgrænsede område.

5.3.   De særlige forhold i det geografiske område påvirker produktet på følgende måder

Det geografiske område, hvor »Alcachofa de Tudela« dyrkes, giver den en række særlige kendetegn. Den vinterdvale, der er en naturlig følge af de lave vintertemperaturer i dyrkningsområdet, giver — når den springer ud sidst på vinteren — artiskokken en kvalitet, der adskiller den fra afgrøder, der dyrkes i mere tempererede og utvivlsomt mere produktive områder. Den herved opnåede artiskok har tættere dækblade og en bedre smag.

Den metode, der anvendes til at fremstille det konserverede produkt — dvs. at produktet ikke forsures, og at det emballeres i glasbeholdere — er karakteristisk for det afgrænsede område og gør det muligt at opnå et produkt med samme organoleptiske egenskaber som friske artiskokker.

»Alcachofa de Tudela« og især sorten Blanca de Tudela egner sig perfekt til jordbunds- og klimaforholdene i det afgrænsede område, når de kunstvandes. Den er blevet dyrket i dette område i hvert fald siden middelalderen.

Der findes talrige bibliografiske henvisninger til »Alcachofa de Tudela«. Anmelderen Caius Apicius (Cristiano Alvarez) henviser til »Alcachofa de Tudela« som »dronningen af alle artiskoksorter«. Mange traditionelle opskrifter i det afgrænsede område er baseret på »Alcachofa de Tudela«, og som Victor Manuel Sarobe bemærker i bogen »La cocina popular navarra« (Traditionel madlavning i Navarra), er »Alcachofa de Tudela« en ingrediens i ægte Tudela menestra (gryderet med grøntsager og bælgfrugter).

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://bit.ly/3iY2g7O.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---

| 13.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 129/61 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 129/61

---

Offentliggørelse af det enhedsdokument, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013, og af henvisningen til offentliggørelsen af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren

(2023/C 129/06)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 98 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (1), senest to måneder efter datoen for offentliggørelse af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»Schouwen-Duiveland«

PDO-NL-02775

Ansøgningsdato: 10.6.2021

1.   Betegnelse, der skal registreres

Schouwen-Duiveland

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserende kvalitetsvin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Kategori 1: Vin, vintype: hvidvin, tør, frugtagtig

Druesorter: de hvide sorter på sortslisten (andelen varierer fra år til år)

Organoleptiske egenskaber:

Farve: grøn/gul

Duft: grønæbler, grapefrugt og honning

Smag: tør, frisk og salt med afbalancerede syrer og noter af ferskner, pærer og kridt

Vinenes analytiske kendetegn:

Sukkerindhold: 0-9 gram pr. liter

Nedenstående egenskaber, som der ikke er fastsat værdier for, er i overensstemmelse med de grænser, der er fastsat i EU-forordningerne.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 11,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | 73,15 i meq/l |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

11,5

Minimalt totalt syreindhold

73,15 i meq/l

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Kategori 1: Vin, vintype: hvidvin, tør, lagret på træfade

Druesorter: de hvide sorter på sortslisten (andelen varierer fra år til år)

Organoleptiske egenskaber:

Farve: lysegul til gul

Duft: vanilje, citrusfrugter, med røgede noter

Smag: en fyldig, tør vin med træagtige noter, bløde syrer og kridt

Vinenes analytiske kendetegn:

Sukkerindhold: 0-9 gram pr. liter

Nedenstående egenskaber, som der ikke er fastsat værdier for, er i overensstemmelse med de grænser, der er fastsat i EU-forordningerne.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 12 |
| Minimalt totalt syreindhold | 73,15 i meq/l |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

12

Minimalt totalt syreindhold

73,15 i meq/l

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Kategori 1: Vin, vintype: Halvtør, halvsød hvidvin, frugtagtig karakter

Druesorter: de hvide sorter på sortslisten (andelen varierer fra år til år)

Organoleptiske egenskaber:

Farve: lys, næsten farveløs til lysegul

Duft: roser, gule æbler, litchi og passionsfrugter

Smag: fyldig vin med sød eftersmag, med noter af ferskner/pærer og bløde syrer

Vinenes analytiske kendetegn:

Sukkerindhold: 10-45 gram pr. liter

Nedenstående egenskaber, som der ikke er fastsat værdier for, er i overensstemmelse med de grænser, der er fastsat i EU-forordningerne.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 12 |
| Minimalt totalt syreindhold | 73,15 i meq/l |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

12

Minimalt totalt syreindhold

73,15 i meq/l

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Kategori 1: Vin, vintype: hvidvin, tør, frugtagtig

Druesorter: de hvide sorter på sortslisten (andelen varierer fra år til år)

Organoleptiske egenskaber:

Farve: lysegul til gul

Duft: kvæde, abrikos og æbler

Smag: sød vin med noter af kvæde, honning, peber og kandiseret frugt

Vinenes analytiske kendetegn:

sukkerindhold på over 45 g/l

Nedenstående egenskaber, som der ikke er fastsat værdier for, er i overensstemmelse med de grænser, der er fastsat i EU-forordningerne.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 12 |
| Minimalt totalt syreindhold | 73,15 i meq/l |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

12

Minimalt totalt syreindhold

73,15 i meq/l

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Kategori 5: Mousserende kvalitetsvin, vintype: mousserende hvidvin, frugtagtig

Druesorter: de hvide sorter på sortslisten (andelen varierer fra år til år)

Organoleptiske egenskaber:

Farve: lys, næsten farveløs til lysegul

Duft: friske, grønne æbler, pærer og abrikoser

Smag: Livlig og forfriskende, salt, æble- og mandel, med et fint skum

Analytiske kendetegn:

Sukkerindhold: 0-12 gram pr. liter

Nedenstående egenskaber, som der ikke er fastsat værdier for, er i overensstemmelse med de grænser, der er fastsat i EU-forordningerne.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 11,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | 73,15 i meq/l |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

11,5

Minimalt totalt syreindhold

73,15 i meq/l

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

a.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Vinkategori 1: Vin, vintype: Tør hvidvin, frugtagtig karakter/halvtør, halvsød hvidvin, frugtagtig karakter/sød hvidvin, frugtagtig karakter

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Koldgæring ved under 20 °C (undtagelse: temperaturstigning ved gæringens begyndelse for vine, der har svært ved at gære).

Vinkategori 1: Vin, vintype: Hvidvin, tør, fyldig, lagret i træ

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Koldgæring ved under 20 °C (undtagelse: temperaturstigning ved gæringens begyndelse for vine, der har svært ved at gære).

Lagring på træfade af mindst 50 % af volumen i mindst 6 måneder

Vinkategori 5: Mousserende kvalitetsvin, vintype: Mousserende kvalitetsvin, hvid, fyldig frugtagtig karakter

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Koldgæring ved under 20 °C (undtagelse: temperaturstigning ved gæringens begyndelse for vine, der har svært ved at gære).

Eftergæring på flaske efter den traditionelle metode.

b.   Maksimale udbytter

For alle anførte druesorter

75 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Det afgrænsede geografiske område er hele øen Schouwen-Duiveland, der udgør kommunen »Schouwen-Duiveland«.

Arealet har en størrelse på 48 800 ha.

7.   Primær(e) druesort(er)

| | Auxerrois B |
| --- | --- |

Auxerrois B

| | Cabernet blanc B (VB-91-26-1) |
| --- | --- |

Cabernet blanc B (VB-91-26-1)

| | Gewürztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewürztraminer Rs

| | Müller Thurgau B |
| --- | --- |

Müller Thurgau B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Souvignier gris |
| --- | --- |

Souvignier gris

8.   Tilknytning til det geografiske område

Afgrænset geografisk område

Vinens terroir — dvs. alle de aspekter, der har indflydelse på vinmarkernes vinstokke — har stor indvirkning på vinens kvalitet. Inden for det afgrænsede geografiske område Schouwen-Duiveland bidrager alle aspekter ved terroiret — klima, beliggenhed, jordbund, forvaltning af vindyrkningsarealer, sortsudvælgelse og vinfremstilling — til kvaliteten af vinene i begge vinkategorier (1. Vin og 5. Mousserende kvalitetsvin).

Klima:

Data fra det kongelige nederlandske meteorologiske institut (Koninklijk Nederlands Meteorologisch Instituut — KNMI) bekræfter, at det milde havklima med flere timer med og en højere intensitet af sollys hjælper druerne med en god modning. Øens beliggenhed betyder, at klitlinjen bryder skyerne (hvilket resulterer i mere sollys), og der er lidt mindre nedbør end i andre dele af Nederlandene (hvilket er gavnligt for druernes sundhed).

KNMI-dataene viser Huglinindekset for 2018 og 2019 på henholdsvis 1 746 og 1 572 (indtil udgangen af september), hvilket viser områdets egnethed til vindyrkning (over 1 500). Samtidig er der gennemsnitligt en halv times mere sol om dagen end andre områder i Nederlandene (hvilket er godt for modning gennem fotosyntese).

Jord og beliggenhed:

Områdets placering i flodlejet, hvor floden (Gouwe) tidligere lå mellem Schouwen og Duiveland, er kendetegnet ved kalk- og sandholdig lerjord med ekstra kalk fra skaller i en dybde på op til 80 cm (moden jord). Kombinationen af sandholdig lerjord (marin lerjord) og kalk danner en ideel jord på grund af dens evne til at bevare fugt og mineraler/kalk til dyrkning og modning af druerne.

Placeringen tæt på havet giver et saltholdigt miljø (havbrise), som bidrager til at forebygge sygdom og har en positiv indvirkning på vinens smag.

De hyppige briser sikrer, at vindyrkningsarealet er godt ventileret og tørrer hurtigt efter nedbør, hvilket fremmer en længere modningsperiode (sunde druer med henblik på optimal fænologisk modenhed).

Det unikke ved dette område er, at det er en ø, der er omgivet af vand i udkanten af Nordsøen med saltholdige vinde (bringer havsalt), flere solskinstimer og sandholdig lerjord, der er rig på kalk (fra skaldyr). Tilsammen giver disse aspekter en udtalt friskhed og mineralitet i vinene. Tidevandet og klitternes placering medfører desuden reduceret nedbør, sjældent hagl og mere solskin, hvilket resulterer i mere ekstrakt i vinene. Afhængigt af druesorten har vinene en meget frisk smag, men også dybe strejf af ferskner/pærer med stærkt krydrede/mineralske noter såsom stikkelsbær, salt, kalk, honning og anis.

Menneskelige aspekter (dyrkning/vinfremstilling)

Sorterne blev valgt, fordi de passer til klimaet og jorden, så druerne opnår optimal modenhed.

Dette forstærkes af plantningsmetoden (tilstrækkelig sol, tilstrækkelig jord pr. plante) og om nødvendigt udtynding af klaser.

Omhyggelig høstforvaltning (kontrol af sukker, syrer og aromaer) og vinfremstilling (koldgæring, lagring på træfade) afslutter produktionen af kvalitetsvine af disse druer.

Oplysninger om de foranstaltninger, der træffes af mennesker, er følgende:

| — | Der anvendes grøn høst (fjernelse af klaser) for at sikre, at vinstokkene kan give tilstrækkeligt med næring til hver klase til at opnå den rette modenhed og dermed forbedre druernes modenhed. |
| --- | --- |

—

Der anvendes grøn høst (fjernelse af klaser) for at sikre, at vinstokkene kan give tilstrækkeligt med næring til hver klase til at opnå den rette modenhed og dermed forbedre druernes modenhed.

| — | Det rigtige høsttidspunkt bestemmes ved at måle kombinationen af sukker/syre og aroma, kombineret med en præcis vejrprognose og et godt billede af druernes sundhed. Disse faktorer tages alle i betragtning, når det besluttes, hvornår druerne skal høstes (høst af optimalt modne druer). |
| --- | --- |

—

Det rigtige høsttidspunkt bestemmes ved at måle kombinationen af sukker/syre og aroma, kombineret med en præcis vejrprognose og et godt billede af druernes sundhed. Disse faktorer tages alle i betragtning, når det besluttes, hvornår druerne skal høstes (høst af optimalt modne druer).

| — | Cirkulær dyrkning, brug af beskæring (hakket) og presserester (skræller) på rækkerne. |
| --- | --- |

—

Cirkulær dyrkning, brug af beskæring (hakket) og presserester (skræller) på rækkerne.

| — | Vinrankerne aftoppes i vækstperioderne, således at næringsstofferne kan nå frem til klaserne. |
| --- | --- |

—

Vinrankerne aftoppes i vækstperioderne, således at næringsstofferne kan nå frem til klaserne.

Yderligere oplysninger om andre vinkategorier (ikke kategorien »vin«)

| — | Mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

—

Mousserende kvalitetsvin

For mousserende kvalitetsvin har basisvinen de samme organoleptiske egenskaber som kategorien »vin«. Den har også de egenskaber, der følger af, at basisvinen omdannes til mousserende vin ved hjælp af gæring på flaske (den traditionelle metode), som gør vinen smukt mousserende. Vinen har et overtryk på mindst 3,5 bar. Den cuvée, der anvendes til den mousserende kvalitetsvin, har et minimumsalkoholindhold i volumen på 11 %.

Link/resumé

Kombinationen af jord (havbund), klima (havklima) og menneskelige aspekter resulterer i genkendelige sortvine og cuvéevine, fyldige og frugtagtige vine, vine med en citrusaroma og mousserende vine med karakteristisk skum, der harmonerer meget godt med fisk og skaldyr. Denne friskhed understøttes entydigt af havklimaet og den marine lerjord, der indeholder kalkskaller (saltholdighed i luft og jord).

9.   Andre vigtige betingelser

—

Link til produktspecifikationen

https://www.rvo.nl/sites/default/files/2021/01/Productdossier%20BOB%20Schouwen%20Duiveland.pdf

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

---

| 13.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 129/67 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 129/67

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2023/C 129/07)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene«

EU-nr.: PDO-BG-02656 — 4.2.2021

BOB (X) BGB ( )

1.   Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

»Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Republikken Bulgarien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.3 — Oste

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene« er et fermenteret mælkeprodukt fremstillet af mælk udelukkende fra køer, får, geder eller bøfler eller blandinger heraf med tilsætning af starterkulturer indeholdende Lactococcus lactis subsp. lactis og Lactobacillus casei samt symbiotiske startere af bakterierne Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus og Streptococcus thermophilus. Produktet er fremstillet ved koagulering med tilsætning af forbehandlet ostegær, modnet i saltlage og bestemt til konsum.

Organoleptiske kendetegn

| — | Udseende: Hvidt, porcelænslignende rent snit, med eller uden isolerede luftlommer forårsaget af bakterier, uden synlig lagdeling, med en farve, der er specifik for mælketypen. Stykkerne er velformede, lette at adskille og smuldrer ikke. |
| --- | --- |

—

Udseende: Hvidt, porcelænslignende rent snit, med eller uden isolerede luftlommer forårsaget af bakterier, uden synlig lagdeling, med en farve, der er specifik for mælketypen. Stykkerne er velformede, lette at adskille og smuldrer ikke.

| — | Form: Firkantede stykker med kvadratisk bund og rektangulære sider — længde: 100-220 mm, bredde: 100-110 mm, højde: 80-100 mm. |
| --- | --- |

—

Form: Firkantede stykker med kvadratisk bund og rektangulære sider — længde: 100-220 mm, bredde: 100-110 mm, højde: 80-100 mm.

| — | Størrelse: mellem 0,2 og 2,0 kg. |
| --- | --- |

—

Størrelse: mellem 0,2 og 2,0 kg.

| — | Farve: Hvid med en specifik farvenuance for hver mælketype. |
| --- | --- |

—

Farve: Hvid med en specifik farvenuance for hver mælketype.

| — | Konsistens: Moderat fast og bøjelig. |
| --- | --- |

—

Konsistens: Moderat fast og bøjelig.

| — | Smag: Specifik for ost modnet i saltlage. Moderat saltet med en behagelig udtalt mælkesyrearoma. Det er kombinationen af starterkulturen og modningen i saltlage, der bestemmer produktets smag og aroma, snarere end mælketypen fra forskellige dyr. Starterkulturerne, hvor Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus og Streptococcus thermophilus indgår i symbiose, samt fermenteringsprocesserne påvirker produktets typiske organoleptiske egenskaber. |
| --- | --- |

—

Smag: Specifik for ost modnet i saltlage. Moderat saltet med en behagelig udtalt mælkesyrearoma. Det er kombinationen af starterkulturen og modningen i saltlage, der bestemmer produktets smag og aroma, snarere end mælketypen fra forskellige dyr. Starterkulturerne, hvor Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus og Streptococcus thermophilus indgår i symbiose, samt fermenteringsprocesserne påvirker produktets typiske organoleptiske egenskaber.

Fysisk-kemiske egenskaber

| — | Det færdige produkt »Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene« skal have et tørstofindhold på mindst 46 %, når det er fremstillet af komælk, gedemælk og blandet mælk, og på mindst 48 %, når det er fremstillet af fåre- og bøffelmælk. |
| --- | --- |

—

Det færdige produkt »Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene« skal have et tørstofindhold på mindst 46 %, når det er fremstillet af komælk, gedemælk og blandet mælk, og på mindst 48 %, når det er fremstillet af fåre- og bøffelmælk.

| — | Fedtindholdet i tørstoffet skal være mindst 44 % for komælk og gedemælk, 48 % for bøffelmælk og fåremælk og 45 % for blandet mælk. |
| --- | --- |

—

Fedtindholdet i tørstoffet skal være mindst 44 % for komælk og gedemælk, 48 % for bøffelmælk og fåremælk og 45 % for blandet mælk.

| — | Det færdige produkt skal have et syreindhold svarende til en pH-værdi på 4,2-4,4 eller til 200-300 °T. |
| --- | --- |

—

Det færdige produkt skal have et syreindhold svarende til en pH-værdi på 4,2-4,4 eller til 200-300 °T.

| — | Konserveringsmidler, stabilisatorer og emulgatorer er ikke tilladt i det færdige produkt. |
| --- | --- |

—

Konserveringsmidler, stabilisatorer og emulgatorer er ikke tilladt i det færdige produkt.

| — | Saltindholdet skal være 3,5 % ± 0,5 % af ostens samlede masse og 6-10 % af saltlagen. |
| --- | --- |

—

Saltindholdet skal være 3,5 % ± 0,5 % af ostens samlede masse og 6-10 % af saltlagen.

| — | Modenhed (forholdet mellem opløseligt og totalt protein i %) skal være mindst 14 % for ost fremstillet af komælk, bøffelmælk, gedemælk og blandet mælk og 16 % for ost fremstillet af fåremælk. |
| --- | --- |

—

Modenhed (forholdet mellem opløseligt og totalt protein i %) skal være mindst 14 % for ost fremstillet af komælk, bøffelmælk, gedemælk og blandet mælk og 16 % for ost fremstillet af fåremælk.

| — | Denne modenhedsgrad opnås med en modningsperiode på mindst 45 dage for ost fremstillet af komælk og gedemælk og 60 dage for ost fremstillet af fåremælk, bøffelmælk og blandet mælk. |
| --- | --- |

—

Denne modenhedsgrad opnås med en modningsperiode på mindst 45 dage for ost fremstillet af komælk og gedemælk og 60 dage for ost fremstillet af fåremælk, bøffelmælk og blandet mælk.

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder med oprindelse uden for det geografiske område udgør op til 20 % pr. år. Det er nødvendigt at supplere foderet under ugunstige klimaforhold, når der ikke produceres tilstrækkeligt foder i det geografiske område. Da dyrene kun får en lille mængde foder med oprindelse uden for det geografiske område, påvirker det ikke produktets egenskaber, som hovedsagelig skyldes det geografiske miljø.

Ud over det supplerende foder går dyrene på græs, og græsgangene er spredt over hele landet. Græsningsperioden varer fra marts til november. De naturlige og klimatiske forhold i Bulgarien er gunstige for husdyravl, idet dyrene året rundt fodres med en blanding af græs, der består af både frisk græs, hø og ensilage. Den lange græsningsperiode er årsagen til, at råmælken indeholder mange forskellige mineraler og vitaminer. Mælken har et specifikt afbalanceret indhold af de vigtigste næringsstoffer såsom mineraler (kalium, magnesium, phosphor og calcium), proteiner og vitaminer (A, B, E, D og folinsyre), der stammer kvægets græsning. Næringsstofferne forefindes i det færdige produkt.

Den råmælk, der anvendes til fremstilling af »Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene«, har oprindelse i Bulgarien. Et af råmælkens særlige kendetegn er det høje indhold af Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus.

Starterkulturer af bakterierne Lactococcus lactis subsp. lactis og Lactobacillus casei samt de symbiotiske starterkulturer af bakterierne Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus og Streptococcus thermophilus, som ikke er genstand for genetisk modifikation, skal også produceres på Bulgariens område.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af produktionsprocessen finder sted på Bulgariens område.

| Etape 1 — | godkendelse, klassificering, standardisering og opbevaring af råvarer |
| --- | --- |

Etape 1 —

godkendelse, klassificering, standardisering og opbevaring af råvarer

| Etape 2 — | pasteurisering af mælk |
| --- | --- |

Etape 2 —

pasteurisering af mælk

| Etape 3 — | koagulering af mælk |
| --- | --- |

Etape 3 —

koagulering af mælk

| Etape 4 — | opskæring og forarbejdning af koagel |
| --- | --- |

Etape 4 —

opskæring og forarbejdning af koagel

| Etape 5 — | presning af ostemassen |
| --- | --- |

Etape 5 —

presning af ostemassen

| Etape 6 — | saltning — våd- eller tørsaltning |
| --- | --- |

Etape 6 —

saltning — våd- eller tørsaltning

| Etape 7 — | formodning |
| --- | --- |

Etape 7 —

formodning

| Etape 8 — | yderligere saltning og lukning af pakninger |
| --- | --- |

Etape 8 —

yderligere saltning og lukning af pakninger

| Etape 9 — | ostemodning i saltlage |
| --- | --- |

Etape 9 —

ostemodning i saltlage

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Produktet udskæres, emballeres og mærkes på mejerier i Bulgarien, hvor det er fremstillet. Emballering i forbrugsenheder efter modningsfasens afslutning skal finde sted på det mejeri i Bulgarien, hvor produktet er fremstillet. Ellers er der risiko for ændringer i produktets fysisk-kemiske, mikrobiologiske og smagsmæssige egenskaber. Produktet skal emballeres, umiddelbart efter det er taget op af saltlagen, for at begrænse kontakt med luft. Produktet er stærkt hygroskopisk, hvilket betyder, at det meget let absorberer andre lugte, hvilket kan forringe smagen og påvirke kvaliteten. Osten kan vakuumpakkes i polyethylenfolie eller emballeres i metaldåser, plastbeholdere og trææsker.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område, hvor »Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene« fremstilles, er Bulgarien.

5.   Tilknytning til det geografiske område

»Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene« er kendt under navnet i Bulgarien og i hele verden. Det har været omtalt i talrige tidsskrifter og publikationer.

Osten fremstilles i hele Bulgarien efter en velkendt teknik. Gunstige natur- og klimaforhold i Bulgarien bidrager til udviklingen af mælkesyrebakterier såsom Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus, som anvendes i produktionen og påvirker ostens særlige egenskaber.

Dr. Stamen Grigoroff, en lægestuderende ved universitetet i Genève, tilskrives opdagelsen af bakterien i 1905. Kort efter i 1907 fik den stavformede mikroorganisme, han havde opdaget, betegnelsen Bacillus bulgaricus (Grigoroff), og i dag benævnes den ifølge Bergeys klassifikation Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus (navnet fremhæver tilknytningen til området).

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Det relativt milde klima med moderat varme og fugt er typisk for Bulgarien, som er det geografiske område, hvor osten fremstilles. Den årlige gennemsnitstemperatur i det meste af Bulgarien ligger på mellem 10 °C og 14 °C, hvilket er typisk for tempererede klimazoner. De naturlige og klimatiske forhold er en forudsætning for tilstedeværelsen af græsgange både i lavlandet på sletterne og i bjergene, hvilket fremmer mælkeproduktionen. Naturlige og såede græsningsarealer og enge sikrer dyrene en afbalanceret og varieret kost bestående af græs, bælgplanter og korn. Disse kulturer trives i både lavlandsområder og højtliggende bjergområder. Over 2 000 typer af urter, f.eks. stenkløver, markbynke, hyrdetaske og andre, vokser naturligt på græsgangene. De vigtigste aktive biologiske stoffer, der giver de antioxiderende egenskaber, er phenolderivater og A-, E- og C-vitamin. De tilfører foderet en særlig aroma og råmælken både aroma og indholdsstoffer. Kvægets græsning og den supplerende fodring med foder hovedsagelig fra det geografiske område har en positiv indvirkning på mineral- og vitaminindholdet i råmælkens sammensætning. Produktets kemiske sammensætning, fysisk-kemiske egenskaber og biologiske modenhed påvirker produktets smag og kvalitet.

Klimaforholdene bidrager til udviklingen af mælkesyrebakterier såsom Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus, der findes overalt i Bulgarien. Bakterien er naturligt forekommende i Bulgarien, hvor den findes i store mængder i landets flora og fauna og i duggen fra græs på engene og i kildevand. I det videnskabelige fagtidsskrift Scripta Scientifica Pharmaceutica (bind 1, 2014, s. 25) fastslås det, at »Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus kun reproducerer sig i det nuværende Bulgarien [...]. I andre dele af verden muterer bakterien og reproducerer sig ikke længere efter 1-2 fermenteringer«. Det er netop bakterien, der giver produktet de specifikke egenskaber.

5.2.   Menneskelige faktorer

Den bulgarske ostebranche har en lang historisk tradition. Historiske referencer til ostemejerier går helt tilbage til 1558. De lokale bulgarske familielandbrugs viden og traditioner, der er blevet overleveret gennem generationer, er afgørende for fremstillingen af denne ost. Osteproducenterne anvender deres viden i den teknologiske proces og ved koagulering af mælken, opskæring af koaglet, presning af ostemassen og saltning. Når mælken koagulerer, måles råmælkens temperatur samt mængden af gær og starterkultur, da det er afgørende faktorer for dannelsen af koagel af høj kvalitet. Osteproducenterne omrører ostemassen manuelt med rolige bevægelser for at undgå at ødelægge koaglet. En korrekt manuel forarbejdning af koaglet er vigtig for at opnå den moderat faste og elastiske konsistens. Ved hjælp af specielle knivredskaber med flere knivskær skæres koaglet også manuelt i tern af en bestemt størrelse. I publikationen Млекарство [mejeribrug] (prof. Nikola Dimov et al., Sofia, 1975) beskrives det, at presningen er den mest sårbare proces, som »skal tilpasses, så overskydende valle løber fra, ostemassen presses sammen og der opnås den ønskede skorpedannelse på overfladen af formen«. Osteproducenternes viden og færdigheder er igen vigtige ved saltningsprocessen, og en korrekt saltning på det rigtige tidspunkt sikrer den særlige og moderat saltede smag. Saltningsgraden og -hastigheden overvåges, hvilket har stor indflydelse på de mikrobiologiske og biokemiske processer under modning og lagring. Maskinelt udstyr blev indført under industrialiseringen, men koagulering og forarbejdning foregår fortsat manuelt. Ostefremstillingshåndværket overleveres fra én producent til den næste, så den traditionelle fremstillingsmetode bevares.

Den viden og de færdigheder, der danner grundlag for osteproduktionen, er beskrevet i flere bøger. I 1872 udgav magasinet Читалище en artikel med titlen »Производство на сирене« [Osteproduktion], og i 1903 blev teknikken beskrevet af Hristo G. Tahtunov i bogen Как се прави кашкавал и бяло саламурено сирене [Fremstilling af gul ost og hvid ost i saltlage]. To år senere opdagede dr. Stamen Grigoroff bakterien Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus, og bakteriestammer blev isoleret og udvalgt i Bulgarien. Kombineret med Streptococcus thermophilus i forholdet 1:1 og ved en temperatur på 39-40 °C tilpasser Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus sig til gæringsprocessen, efterhånden som osten modnes. Under modningen får osten med betegnelsen »Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene« den karakteristiske smag og aroma. I 1934 indførte det bulgarske landbrugsselskab pasteurisering af råmælk og anvendelse af rene kulturer i produktionen. Efterfølgende har undersøgelser foretaget af Institute of Milk Industry i Vidin også påvist, at den bulgarske bakterie Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus i fremstillingen af produktet danner grundlag for produktets særlige smag og aroma.

5.3.   Produktets egenskaber

Produktets særlige smag og konsistens, der er de vigtigste kendetegn, opnås ved en traditionel produktionsteknik, hvor mælkesyrebakterien Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus har afgørende betydning.

Mælkesyrebakteriernes vigtigste funktion i starterkulturen er at producere mælkesyre under mælkesyrefermenteringen. Enzymerne indgår i proteolyse og omdannelse af aminosyrer til aromatiske forbindelser og bidrager også til ostens modning. Det er en kompleks proces at opnå ostens specifikke smag på grund af den unikke kombination af mikrobiologiske, biokemiske og teknologiske faktorer. Produktets smag dannes både af starterkulturens behagelige mælkesyrearoma og af saltlagen i kombination med en let og samtidig markant bitterhed, der skyldes nedbrydningsprodukter fra komplekse proteiner og visse aminosyrer, navnlig glutaminsyre. Under modning er der ca. 130 typer flygtige stoffer: aminer, aldehyder, alkoholer, carboxylsyrer, methylketoner, ethylestere, svovlforbindelser og aromatiske kulbrinter dannes i saltlagen og giver produktet den karakteristiske smag og aroma. Kombinationen af smag og aroma danner ostens »bouquet«.

5.4.   Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

De naturlige og klimatiske forhold i det geografiske område, der er kendetegnet ved moderat varme og fugt, fremmer udviklingen af mælkesyrebakterier, der er typiske for den regionale mikroflora, såsom Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus. Starterkulturer af Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus og Streptococcus thermophilus er vigtige for den behagelige mælkesyresmag og -aroma, som »Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene« er kendt for. De dannes under modningsprocessen i saltlagen. Osten fremstilles ved særlige mikrobiologiske processer med brug af rene kulturer med Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus og særlige produktionsforhold, der er gunstige for deres udvikling.

Osteproducenternes traditionelle metoder og håndelag spiller en afgørende rolle i produktionen. De anvendes i den teknologiske proces, navnlig ved koagulering af mælken, opskæring af koaglet, presning af ostemassen og saltning. Når mælken koagulerer, måles råmælkens temperatur samt mængden af gær og starterkultur, da det er afgørende faktorer for dannelsen af koagel af høj kvalitet. Det er vigtigt for at opnå den moderat faste og elastiske konsistens. Det er også vigtigt at skære koaglet med håndkraft med særlige skæreredskaber med flere knivskær. Osteproducenternes viden og færdigheder er igen vigtige ved saltningsprocessen, hvor der ønskes en særlig og moderat saltet smag.

Produktets særlige egenskaber skyldes også den råmælk, der skal produceres i det geografiske område. Kvægets græsning i området påvirker råmælkens aroma og smag og det høje indhold af Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus. Den lange græsningsperiode er årsagen til, at råmælken indeholder mange forskellige mineraler og vitaminer. Den har et specifikt afbalanceret indhold af mineralske stoffer såsom kalium, magnesium, fosfor og calcium, proteiner og vitaminer (A, B, E, D og folsyre). Mælkens kemiske sammensætning, fysisk-kemiske egenskaber og biologiske modenhed samt modningsforholdene påvirker i væsentlig grad ostens kvalitet og smag.

»Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene« anvendes på mange måder i madlavningen, da strukturen bliver elastisk ved opvarmning. Produktet indgår som ingrediens i traditionelle retter i regionen, herunder shopskasalat, »banitsa« [en bagt ret], »mish-mash« [røræg med grøntsager], som beskrevet af Maria Baltadzhieva.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://www.mzh.government.bg/bg/politiki-i-programi/politiki-i-strategii/politiki-po-agrohranitelnata-veriga/zashiteni-naimenovaniya/blgarsko-byalo-salamureno-sirene/

---

(1)  EUT L 343 af 14.12 2012, s. 1.

---