# Den Europæiske Unions C 156/2023

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 156 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang3. maj 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 156

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang3. maj 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | HENSTILLINGER |
| | Den Europæiske Centralbank |
| 2023/C 156/01 | Den Europæiske Centralbanks henstilling af 24. april 2023 til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta (ECB/2023/12) | 1 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Den Europæiske Centralbank

2023/C 156/01

Den Europæiske Centralbanks henstilling af 24. april 2023 til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta (ECB/2023/12)

1

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 156/02 | VEDTÆGTER FOR ACTRIS ERIC | 2 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 156/02

VEDTÆGTER FOR ACTRIS ERIC

2

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 156/03 | Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner: 3,50 % pr. 1. maj 2023 — Euroens vekselkurs | 22 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 156/03

Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner: 3,50 % pr. 1. maj 2023 — Euroens vekselkurs

22

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 156/04 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 26, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/787 om definition, beskrivelse, præsentation og mærkning af spiritus, brugen af betegnelser for spiritus i præsentation og mærkning af andre fødevarer, beskyttelse af geografiske betegnelser for spiritus, brugen af landbrugsethanol og landbrugsdestillater i alkoholholdige drikkevarer samt om ophævelse af forordning (EF) nr. 110/2008 | 23 |
| 2023/C 156/05 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 27 |
| 2023/C 156/06 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 31 |
| 2023/C 156/07 | Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 35 |
| 2023/C 156/08 | Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 45 |

V   Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

2023/C 156/04

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 26, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/787 om definition, beskrivelse, præsentation og mærkning af spiritus, brugen af betegnelser for spiritus i præsentation og mærkning af andre fødevarer, beskyttelse af geografiske betegnelser for spiritus, brugen af landbrugsethanol og landbrugsdestillater i alkoholholdige drikkevarer samt om ophævelse af forordning (EF) nr. 110/2008

23

2023/C 156/05

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

27

2023/C 156/06

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

31

2023/C 156/07

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

35

2023/C 156/08

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

45

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Den Europæiske Centralbank

| 3.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 156/1

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS HENSTILLING

af 24. april 2023

til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

(ECB/2023/12)

(2023/C 156/01)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 27.1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta, revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB’s Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(1)

Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta, revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB’s Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union.

| (2) | Mandatet for Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Maltas eksterne revisorer blev efter revisionen for regnskabsåret 2022 bragt til ophør ved gensidig aftale. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2023. |
| --- | --- |

(2)

Mandatet for Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Maltas eksterne revisorer blev efter revisionen for regnskabsåret 2022 bragt til ophør ved gensidig aftale. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2023.

| (3) | Central Bank of Malta har valgt Deloitte Audit Ltd som eksterne revisorer for regnskabsårene 2023 til 2027 — |
| --- | --- |

(3)

Central Bank of Malta har valgt Deloitte Audit Ltd som eksterne revisorer for regnskabsårene 2023 til 2027 —

VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

Det henstilles, at Deloitte Audit Ltd udnævnes til eksterne revisorer for Central Bank of Malta for regnskabsårene 2023 til 2027.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 24. april 2023.

Christine LAGARDE

Formand for ECB

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 3.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 156/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 156/2

---

VEDTÆGTER FOR ACTRIS ERIC

(2023/C 156/02)

PRÆAMBEL

IDET DET BEMÆRKES, at videnskaben om klimaændringer og luftkvalitet kræver forståelse af den rumlige og tidsmæssige variabilitet af kortlivede atmosfæriske bestanddele;

IDET DET BEMÆRKES, at en dybere forståelse af drivkræfterne bag klimaændringer og luftforurening gør det nødvendigt at overvåge den firedimensionale fordeling af kortlivede atmosfæriske bestanddele;

IDET DET BEMÆRKES, at der for at opnå en dybere forståelse af den atmosfæriske variabilitet af kortlivede atmosfæriske bestanddele kræves indsigt de komplekse processer, der driver deres interaktion;

IDET DET BEMÆRKES, at videnskaben om klimaændringer og luftkvalitet kræver sikker adgang til langsigtede observationsdata med tilstrækkelig præcision og geografisk dækning;

IDET DET BEMÆRKES, at forbedring af viden og teknologier inden for videnskaben om klimaændringer og luftkvalitet kræver adgang til stærkt instrumenterede forskningsplatforme i naturlig og kontrolleret atmosfære;

IDET DET BEMÆRKES, at ACTRIS tilvejebringer en unik ekspertise inden for metrologi forbundet med aerosoler, skyer og reaktive sporgasser, i forbindelse med tilvejebringelse af data vedrørende variabiliteten af kortlivede atmosfæriske bestanddele og procedurerne for adgang til disse oplysninger;

IDET DET BEMÆRKES, at ACTRIS-dataprodukter er nødvendige for at fuldstændiggøre jordobservationssystemet for klima og luftkvalitet og bidrage til at løse usikkerheden i klima- og jordsystemmodeller med henblik på udvikling af bæredygtige løsninger til imødegåelse af miljømæssige udfordringer;

IDET DET BEMÆRKES, at ACTRIS har til hensigt at øge det teknologiske niveau, der anvendes i den distribuerede forskningsinfrastruktur, og kvaliteten af de tjenester, der tilbydes til et meget bredt fællesskab af brugere, der omfatter partnere fra den private sektor;

IDET DET BEMÆRKES, at ACTRIS også fremmer uddannelse af operatører og brugere og styrker forbindelsen mellem forskning, uddannelse og innovation inden for atmosfærevidenskaber og klimaforskning;

HERAF FØLGER:

at de medlemmer og observatører, der er opført i bilag I

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

KAPITEL 1

VÆSENTLIGE ELEMENTER

Artikel 1

Navn

Der er oprettet en forskningsinfrastruktur for aerosoler, skyer og sporgasser (ACTRIS) som et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (ERIC) i henhold til forordning (EF) nr. 723/2009, benævnt »ACTRIS ERIC«.

Artikel 2

Opgaver og aktiviteter

1.   Formålet med ACTRIS er at producere integrerede datasæt af høj kvalitet inden for atmosfærevidenskaber og levere tjenester, herunder adgang til instrumenterede platforme, der er skræddersyet til videnskabelig og teknologisk brug.

2.   ACTRIS ERIC har til hovedopgave at etablere og drive den distribuerede forskningsinfrastruktur og koordinere den strategiske og finansielle udvikling og den langsigtede drift af ACTRIS.

3.   ACTRIS ERIC afholder i forbindelse med udførelsen af sin hovedopgave og i overensstemmelse med reglerne i disse vedtægter følgende aktiviteter:

| (a) | koordinere og overvåge passende tilvejebringelse af data fra de nationale faciliteter |
| --- | --- |

(a)

koordinere og overvåge passende tilvejebringelse af data fra de nationale faciliteter

| (b) | koordinere og overvåge aktiviteterne i de centrale faciliteter og deres strategier for udvikling af tjenester |
| --- | --- |

(b)

koordinere og overvåge aktiviteterne i de centrale faciliteter og deres strategier for udvikling af tjenester

| (c) | sikre åben og rettidig adgang til ACTRIS’ data og dataprodukter gennem datacentret |
| --- | --- |

(c)

sikre åben og rettidig adgang til ACTRIS’ data og dataprodukter gennem datacentret

| (d) | administrere fysisk adgang og fjernadgang til temacentre, datacenter og nationale faciliteter. |
| --- | --- |

(d)

administrere fysisk adgang og fjernadgang til temacentre, datacenter og nationale faciliteter.

4.   ACTRIS ERIC kan også udføre følgende aktiviteter:

| (a) | fremme ACTRIS over for forskersamfund, den private sektor og den brede offentlighed |
| --- | --- |

(a)

fremme ACTRIS over for forskersamfund, den private sektor og den brede offentlighed

| (b) | gennemføre den samfundsmæssige og teknologiske udvikling i forbindelse med den opgave og de aktiviteter, der er omhandlet i vedtægternes artikel 2, stk. 2 og 3 |
| --- | --- |

(b)

gennemføre den samfundsmæssige og teknologiske udvikling i forbindelse med den opgave og de aktiviteter, der er omhandlet i vedtægternes artikel 2, stk. 2 og 3

| (c) | udvikle fælles aktiviteter med brugergrupper, herunder industrien |
| --- | --- |

(c)

udvikle fælles aktiviteter med brugergrupper, herunder industrien

| (d) | fremme overførsel af viden til erhvervslivet, samfundet og politiske beslutningstagere |
| --- | --- |

(d)

fremme overførsel af viden til erhvervslivet, samfundet og politiske beslutningstagere

| (e) | harmonisere gennemførelsen af ACTRIS i overensstemmelse med nationale prioriteter og strategier |
| --- | --- |

(e)

harmonisere gennemførelsen af ACTRIS i overensstemmelse med nationale prioriteter og strategier

| (f) | promovere ACTRIS’ ressourcer til uddannelsesformål |
| --- | --- |

(f)

promovere ACTRIS’ ressourcer til uddannelsesformål

| (g) | samarbejde og interagere med andre forskningsinfrastrukturer på relaterede og komplementære områder |
| --- | --- |

(g)

samarbejde og interagere med andre forskningsinfrastrukturer på relaterede og komplementære områder

| (h) | fremme uddannelse, opsøgende aktiviteter og internationalt samarbejde |
| --- | --- |

(h)

fremme uddannelse, opsøgende aktiviteter og internationalt samarbejde

| (i) | deltage som finansieret partner eller finansieringspartner i videnskabelige forskningsaktiviteter, der er relevante for dennes opgave |
| --- | --- |

(i)

deltage som finansieret partner eller finansieringspartner i videnskabelige forskningsaktiviteter, der er relevante for dennes opgave

| (j) | udføre enhver anden tilknyttet aktivitet, der er nødvendig for at gennemføre konsortiets opgaver. |
| --- | --- |

(j)

udføre enhver anden tilknyttet aktivitet, der er nødvendig for at gennemføre konsortiets opgaver.

5.   ACTRIS ERIC skal forfølge sin hovedopgave uden gevinst for øje. ACTRIS ERIC kan uden at det berører de gældende statsstøtteregler udføre begrænsede økonomiske aktiviteter, forudsat at de er tæt forbundet med dets hovedopgave, og at de ikke kompromitterer gennemførelsen heraf. ACTRIS ERIC skal registrere udgifter og indtægter i forbindelse med sine økonomiske aktiviteter særskilt og fakturere sådanne aktiviteter til markedsprisen eller, hvis markedsprisen ikke kan fastslås, til en pris, der dækker alle omkostninger plus en rimelig fortjeneste. ACTRIS ERIC anvender eventuelle indtægter fra disse begrænsede økonomiske aktiviteter til at forbedre og styrke dets indsats.

Artikel 3

Beliggenhed og vedtægtsmæssigt hjemsted

1.   ACTRIS ERIC er en distribueret forskningsinfrastruktur med vedtægtsmæssigt hjemsted i Helsinki, Finland, og hovedkontorer i Finland og Italien.

2.   Den distribuerede forskningsinfrastruktur omfatter et datacenter, temacentre og nationale faciliteter i forskellige lande. Datacentret, temacentre og de nationale faciliteter forbindes med ACTRIS ERIC gennem aftaler med de organisationer, der er vært for faciliteterne.

Artikel 4

Varighed og afvikling

1.   ACTRIS ERIC oprettes i et ubegrænset tidsrum, uden at dette berører bestemmelserne om afvikling af ERIC.

2.   Afviklingen af ACTRIS ERIC besluttes af generalforsamlingen i henhold til vedtægternes artikel 18, stk. 8.

3.   Resterende aktiver efter betaling af ACTRIS ERIC’s gæld fordeles mellem medlemmerne, observatørerne og de faste observatører i forhold til deres respektive årlige bidrag til ACTRIS ERIC, medmindre generalforsamlingen aftaler andet.

4.   Når der er truffet beslutning om at afvikle, underretter ACTRIS ERIC hurtigst muligt og under alle omstændigheder senest ti dage efter en sådan beslutning Europa-Kommissionen derom. Når afviklingen er afsluttet, underretter ACTRIS ERIC hurtigst muligt og under alle omstændigheder senest ti dage efter afslutningen Europa-Kommissionen herom.

5.   ACTRIS ERIC ophører med at bestå fra den dag, hvor bekendtgørelsen herom offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 5

Ansvar og forsikring

1.   ACTRIS ERIC hæfter for sin gæld.

2.   Medlemmernes, observatørernes og de faste observatørers finansielle ansvar for ACTRIS ERIC’s gæld begrænses til deres årlige bidrag til ACTRIS ERIC.

3.   ACTRIS ERIC tegner de relevante forsikringer til dækning af risiciene i forbindelse med etablering og drift af ACTRIS ERIC.

Artikel 6

Adgangspolitik for brugere

1.   ACTRIS ERIC giver effektiv adgang til data, værktøjer og tjenester. Der anvendes en ikke-diskriminerende prioritering på grundlag af videnskabelig værdi, teknisk gennemførlighed og/eller andre relevante kriterier, der er af betydning for ACTRIS’ mål.

2.   Adgangen skal være baseret på principperne om fri adgang i henhold til de kriterier, procedurer og retningslinjer, der er fastsat i ACTRIS ERIC’s dokumenter om datapolitik og adgangs- og servicepolitik, som generalforsamlingen har godkendt. Procedurer og evalueringskriterier skal gøres offentligt tilgængelige på ACTRIS ERIC’s webportal. ACTRIS ERIC yder vejledning til brugerne, blandt andet gennem sin webportal, for at lette adgangen til data, værktøjer og tjenester.

Artikel 7

Evalueringspolitik

ACTRIS ERIC’s aktiviteter evalueres årligt af det rådgivende organ for videnskab og innovation. ACTRIS’ tjenester, drift og forvaltning evalueres desuden mindst hvert femte år af uafhængige eksterne evaluatorer, som ikke kan være medlemmer af det rådgivende organ for videnskab og innovation, og som udpeges af og rapporterer til generalforsamlingen.

Artikel 8

Formidlingspolitik

1.   ACTRIS ERIC fremmer åben videnskab og innovation og tilskynder brugerne til at gøre deres resultater offentligt tilgængelige. Når ACTRIS’ data, tjenester og infrastruktur anvendes, skal det fremgå af de pågældende publikationer og andre dokumenter. Der gives flere oplysninger i ACTRIS ERIC’s interne regler.

2.   ACTRIS ERIC skal bruge forskellige kanaler til at nå sine målgrupper, herunder webportaler, sociale medier, nyhedsbreve, workshops og deltagelse i konferencer samt artikler i tidsskrifter og dagblade.

Artikel 9

Politik for intellektuel ejendomsret

1.   Med forbehold af en eventuel kontrakt mellem ACTRIS ERIC og dets brugere tilfalder intellektuelle ejendomsrettigheder, som ACTRIS ERIC-brugere opretter, disse brugere.

2.   ACTRIS-data samt intellektuelle ejendomsrettigheder og anden viden, der produceres og udvikles inden for ACTRIS, skal tilhøre den enhed eller person, der har genereret dem. Dataleverandørerne giver ACTRIS ERIC ret til at anvende ACTRIS’ data i overensstemmelse med betingelserne i ACTRIS’ dokumenter om datapolitik og adgangs- og servicepolitik.

3.   ACTRIS’ data skal være tilgængelige i henhold til principperne om åben videnskab og fri adgang, der er nærmere fastsat i de interne regler.

Artikel 10

Ansættelsespolitik

1.   ACTRIS ERIC’s beskæftigelsespolitik er underlagt lovene i det land, hvor personalet er ansat.

2.   Procedurerne for udvælgelse, rekruttering og ansættelse af ansøgere til ACTRIS ERIC skal være baseret på gennemsigtighed, ikke-diskrimination og ligestilling. De nærmere regler for ansættelse af personale fastsættes i interne regler.

Artikel 11

Udbudspolitik

ACTRIS ERIC behandler kandidater og tilbudsgivere på lige og ikke-diskriminerende vilkår, uafhængigt af om de er baseret i Unionen. ACTRIS ERIC’s indkøbspolitik følger principperne om gennemsigtighed, ikke-diskrimination og konkurrence. Detaljerede regler om indkøbsprocedurer og -kriterier fastsættes i interne regler.

KAPITEL 2

MEDLEMSKAB OG OBSERVATØRSTATUS

MEDLEMSKAB OG OBSERVATØRSTATUS

Artikel 12

Medlemmer, observatører, faste observatører og de enheder, der repræsenterer dem

1.   Følgende enheder kan blive medlemmer af ACTRIS ERIC med stemmeret eller blive faste observatører eller observatører uden stemmeret i ACTRIS ERIC:

| (a) | EU-medlemsstaterne |
| --- | --- |

(a)

EU-medlemsstaterne

| (b) | associerede lande som defineret i artikel stk. 2, litra c), i forordning (EF) nr. 723/2009 |
| --- | --- |

(b)

associerede lande som defineret i artikel stk. 2, litra c), i forordning (EF) nr. 723/2009

| (c) | tredjelande som defineret i artikel 2, litra b), i forordning (EF) nr. 723/2009, bortset fra associerede lande |
| --- | --- |

(c)

tredjelande som defineret i artikel 2, litra b), i forordning (EF) nr. 723/2009, bortset fra associerede lande

| (d) | mellemstatslige organisationer. |
| --- | --- |

(d)

mellemstatslige organisationer.

2.   Betingelserne for at blive medlem, observatør eller fast observatør er fastsat i artikel 13. ACTRIS ERIC skal som minimum have én medlemsstat af Den Europæiske Union og mindst to andre lande, der enten er medlemsstater eller associerede lande som deltagere.

3.   Medlemsstater og associerede lande har under alle omstændigheder tilsammen flertallet af generalforsamlingens stemmerettigheder. Generalforsamlingen sikrer, at ACTRIS ERIC til enhver tid opfylder dette krav.

4.   Et medlem, en observatør eller en fast observatør, der er omhandlet i stk. 12, stk. 1, litra a)-c), kan i generalforsamlingen repræsenteres af en eller flere offentlige enheder, inklusive regioner eller private enheder med en public service-opgave, udpeget efter eget valg og i henhold til egne regler og procedurer. Disse medlemmer, observatører eller faste observatører skal underrette formanden for generalforsamlingen om ændringer af den repræsentative enhed, ophævelse af dennes mandat eller enhver anden ændring af den repræsentative enheds specifikke rettigheder og forpligtelser.

5.   ACTRIS ERIC’s medlemmer, observatører og faste observatører og de enheder, de repræsenterer, er opført på listen i bilag I. Bilag I ajourføres af formanden for generalforsamlingen eller en person, som denne bemyndiger hertil.

6.   Hvis ACTRIS ERIC finder det fordelagtigt, kan det også indgå en aftale med tredjeparter, f.eks. lande, der ikke kan være medlemmer, observatører eller faste observatører i et ERIC.

Artikel 13

Betingelser for at blive medlem, observatør eller fast observatør

1.   Enheder, der har underskrevet den officielle anmodning om oprettelse af ACTRIS ERIC, bliver medlemmer eller observatører på grundlag af Kommissionens beslutning om at oprette ACTRIS ERIC i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 723/2009.

2.   Med forbehold af artikel 13, stk. 1 skal enheder, der er omhandlet i artikel 12, stk. 1, og som ønsker at blive medlemmer af ACTRIS ERIC, indgive en skriftlig ansøgning til formanden for generalforsamlingen. Denne ansøgning skal indeholde en beskrivelse af, hvordan enheden vil bidrage til fuldbyrdelsen af ACTRIS ERIC’s opgaver og aktiviteter som beskrevet i artikel 2, samt hvordan den vil opfylde de forpligtelser, der er anført i artikel 15.

3.   Med forbehold af artikel 13, stk. 1 kan enheder, der er omhandlet i artikel 12, stk. 1, og som ønsker at bidrage til ACTRIS ERIC, men som ikke er i stand til at tilslutte sig som medlemmer, ansøge om at blive observatør eller fast observatør. Ansøgere skal indsende en skriftlig ansøgning til generalforsamlingens formand. Denne ansøgning skal indeholde en beskrivelse af, hvordan ansøgeren vil bidrage til fuldbyrdelsen af ACTRIS ERIC’s opgaver og aktiviteter som beskrevet i artikel 2, samt hvordan denne vil opfylde de forpligtelser, der er anført i artikel 16.

Artikel 14

Et medlems, en observatørs eller en fast observatørs udtræden og ophør af medlemskab eller observatørstatus

1.   Et medlem eller en fast observatør må ikke udtræde i de første fem år af ACTRIS ERIC’s virke.

2.   Efter de første fem år efter etableringen af ACTRIS ERIC kan et medlem eller en fast observatør udtræde ved udgangen af et regnskabsår, forudsat at der senest seks måneder forinden er indgivet officiel anmodning herom til generalforsamlingens formand.

3.   En observatør kan udtræde ved udgangen af et regnskabsår, forudsat at der er indgivet officiel anmodning herom senest seks måneder før til generalforsamlingens formand.

4.   Medlemmer, observatører og faste observatører skal opfylde alle finansielle og andre forpligtelser, inden deres udtrædelse kan træde i kraft.

5.   Generalforsamlingen kan opsige et medlemskab eller ophæve en observatørstatus, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| (a) | Et medlem, en fast observatør eller en observatør har gjort sig skyldig i en alvorlig overtrædelse af en eller flere af sine vedtægtsmæssige forpligtelser. |
| --- | --- |

(a)

Et medlem, en fast observatør eller en observatør har gjort sig skyldig i en alvorlig overtrædelse af en eller flere af sine vedtægtsmæssige forpligtelser.

| (b) | Et medlem, en fast observatør eller en observatør har ikke rettet op på en sådan overtrædelse senest seks måneder efter at være blevet skriftligt underrettet om overtrædelsen af generalforsamlingens formand. |
| --- | --- |

(b)

Et medlem, en fast observatør eller en observatør har ikke rettet op på en sådan overtrædelse senest seks måneder efter at være blevet skriftligt underrettet om overtrædelsen af generalforsamlingens formand.

6.   Medlemmet, den faste observatør eller observatøren, der er omhandlet i artikel 14, stk. 5, har ret til at redegøre for sin holdning over for generalforsamlingen, inden generalforsamlingen træffer afgørelse om spørgsmålet.

7.   Medlemmet, den faste observatør eller observatøren, der trækker sig tilbage, eller hvis medlemskab eller observatørstatus ophører, har hverken ret til tilbagebetaling eller godtgørelse af ydede bidrag.

8.   Med forbehold af artikel 14, stk. 1 til 3, kan medlemmer, faste observatører og observatører, som er tredjelande, der ikke er associerede lande eller mellemstatslige organisationer, udtræde af ACTRIS ERIC efter ændringer i Rådets forordning (EF) nr. 723/2009, som ville få væsentlig indflydelse på deres rettigheder og forpligtelser i forhold til ACTRIS ERIC. Sådanne ændringer anses for væsentlige, hvis de indebærer øgede gebyrer (herunder årlige bidrag), ændrer stemmeberettigede aktier, pålægger krav i strid med gældende lovgivning i henhold til artikel 31 i disse vedtægter, fjerner retten til at være repræsenteret i generalforsamlingen eller andre organer, som ACTRIS ERIC har oprettet, eller ændrer deres rettigheder i forbindelse med repræsentation eller brug af ACTRIS-tjenester og -faciliteter.

Forpligtelser og virkninger, der er en følge af udtræden fra ACTRIS ERIC, vedtages i første omgang i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4, på betingelse af, at der er enstemmighed på generalforsamlingen.

Uanset artikel 14, stk. 1 til 3, giver det berørte medlem og den faste observatør (senest seks måneder efter den relevante ændring af ERIC-forordningerne) generalforsamlingen meddelelse om sin udtræden med mindst tre måneders varsel, idet denne udtræden træder i kraft når som helst fem år efter disse vedtægters ikrafttræden.

Uanset artikel 14, stk. 1 til 3, giver den berørte observatør (senest seks måneder efter den relevante ændring af ERIC-forordningerne) generalforsamlingen meddelelse om sin udtræden med mindst tre måneders varsel

KAPITEL 3

MEDLEMMERS OG OBSERVATØRERS RETTIGHEDER OG FORPLIGTELSER

MEDLEMMERS OG OBSERVATØRERS RETTIGHEDER OG FORPLIGTELSER

Artikel 15

Medlemmer

1.   Med forbehold af andre rettigheder i henhold til disse vedtægter, interne politikker eller gældende love har alle medlemmer ret til at:

| a) | deltage i og stemme på generalforsamlingen |
| --- | --- |

a)

deltage i og stemme på generalforsamlingen

| b) | deltage i ACTRIS ERIC’s arrangementer og aktiviteter |
| --- | --- |

b)

deltage i ACTRIS ERIC’s arrangementer og aktiviteter

| c) | have adgang til støtte fra ACTRIS ERIC og temacentrene i den distribuerede forskningsinfrastruktur til deres nationale faciliteter |
| --- | --- |

c)

have adgang til støtte fra ACTRIS ERIC og temacentrene i den distribuerede forskningsinfrastruktur til deres nationale faciliteter

| d) | udpege repræsentanter i henhold til artikel 12 |
| --- | --- |

d)

udpege repræsentanter i henhold til artikel 12

| e) | vælge og blive valgt til ACTRIS ERIC’s styrende organer gennem deres delegerede i generalforsamlingen |
| --- | --- |

e)

vælge og blive valgt til ACTRIS ERIC’s styrende organer gennem deres delegerede i generalforsamlingen

| f) | være vært for en central facilitetsenhed og lede en central facilitet |
| --- | --- |

f)

være vært for en central facilitetsenhed og lede en central facilitet

| g) | købe varer og tjenesteydelser, der skal leveres i naturalier til ACTRIS ERIC’s officielle og eksklusive brug, og som udelukkende er til ACTRIS ERIC’s ikke-økonomiske aktiviteter (og som bogføres som sådan i ACTRIS ERIC’s regnskaber). |
| --- | --- |

g)

købe varer og tjenesteydelser, der skal leveres i naturalier til ACTRIS ERIC’s officielle og eksklusive brug, og som udelukkende er til ACTRIS ERIC’s ikke-økonomiske aktiviteter (og som bogføres som sådan i ACTRIS ERIC’s regnskaber).

2.   Hvert medlem skal:

| (a) | yde det årlige bidrag i henhold til artikel 26 |
| --- | --- |

(a)

yde det årlige bidrag i henhold til artikel 26

| (b) | give sine repræsentanter fuld bemyndigelse til at stemme om alle spørgsmål, der rejses på et møde i generalforsamlingen |
| --- | --- |

(b)

give sine repræsentanter fuld bemyndigelse til at stemme om alle spørgsmål, der rejses på et møde i generalforsamlingen

| (c) | forpligte sig til at gennemføre opgaver og aktiviteter under ACTRIS ERIC som fastsat i artikel 2 |
| --- | --- |

(c)

forpligte sig til at gennemføre opgaver og aktiviteter under ACTRIS ERIC som fastsat i artikel 2

| (d) | tilskynde til vedtagelse af ACTRIS-standarder inden for de nationale videnskabelige kredse i ACTRIS |
| --- | --- |

(d)

tilskynde til vedtagelse af ACTRIS-standarder inden for de nationale videnskabelige kredse i ACTRIS

| (e) | drive nationale faciliteter af tilstrækkelig kvalitet til at levere tjenester til ACTRIS. |
| --- | --- |

(e)

drive nationale faciliteter af tilstrækkelig kvalitet til at levere tjenester til ACTRIS.

Artikel 16

Faste observatører og observatører

1.   Observatørerne har ret til at:

| (a) | deltage i generalforsamlingens møder uden stemmeret |
| --- | --- |

(a)

deltage i generalforsamlingens møder uden stemmeret

| (b) | deltage i ACTRIS ERIC’s arrangementer og aktiviteter |
| --- | --- |

(b)

deltage i ACTRIS ERIC’s arrangementer og aktiviteter

| (c) | have adgang til støtte fra ACTRIS ERIC og temacentrene i den distribuerede forskningsinfrastruktur til deres nationale faciliteter |
| --- | --- |

(c)

have adgang til støtte fra ACTRIS ERIC og temacentrene i den distribuerede forskningsinfrastruktur til deres nationale faciliteter

| (d) | udpege en repræsentant i henhold til artikel 12. |
| --- | --- |

(d)

udpege en repræsentant i henhold til artikel 12.

2.   Hver observatør skal:

| (a) | yde det årlige bidrag i henhold til artikel 26 |
| --- | --- |

(a)

yde det årlige bidrag i henhold til artikel 26

| (b) | forpligte sig til at gennemføre opgaver og aktiviteter under ACTRIS ERIC som fastsat i artikel 2 |
| --- | --- |

(b)

forpligte sig til at gennemføre opgaver og aktiviteter under ACTRIS ERIC som fastsat i artikel 2

| (c) | tilskynde til vedtagelse af ACTRIS-standarder inden for de nationale videnskabelige kredse i ACTRIS |
| --- | --- |

(c)

tilskynde til vedtagelse af ACTRIS-standarder inden for de nationale videnskabelige kredse i ACTRIS

| (d) | opbygge den tekniske infrastruktur, der er nødvendig for at give forskerne adgang. |
| --- | --- |

(d)

opbygge den tekniske infrastruktur, der er nødvendig for at give forskerne adgang.

3.   En observatør optages i højst tre år med mulighed for to etårige forlængelser, hvis generalforsamlingen godkender det.

4.   En observatør, der forventer en varig deltagelse i konsortiet, men som ikke er i stand til at blive medlem, kan få status som fast observatør, hvis generalforsamlingen godkender det. Faste observatører har samme rettigheder og forpligtelser som medlemmer som anført i artikel 15, stk. 1 og 2, og artikel 26, bortset fra retten til at stemme på generalforsamlingen.

Artikel 17

Suspension af medlemmers, observatørers og faste observatørers rettigheder

1.   Hvis et medlem skylder bidrag i henhold til artikel 26, der svarer til eller overstiger, hvad det pågældende medlem skal betale for det foregående år, suspenderes dets stemmerettigheder på generalforsamlingen automatisk, indtil bidragene er betalt.

2.   Hvis en observatør eller en fast observatør skylder bidrag i henhold til artikel 26, der svarer til eller overstiger de bidrag, som denne observatør eller faste observatør skal betale for det foregående år, suspenderes vedkommendes ret til at deltage i generalforsamlingens møder automatisk, indtil bidragene er betalt.

KAPITEL 4

FORVALTNING

FORVALTNING

Artikel 18

Generalforsamling

1.   Generalforsamlingen er ACTRIS ERIC’s styrende organ og består af delegerede blandt medlemmerne, observatørerne og de faste observatører. Hvert medlem, hver faste observatør og hver observatør repræsenteres af op til to delegerede. De delegerede udpeges af et medlem, en fast observatør eller en observatør. Generalforsamlingen træder sammen mindst én gang om året og er ansvarlig for den overordnede ledelse af og det overordnede tilsyn med ACTRIS ERIC. Generalforsamlingen vælger en formand og en næstformand for en periode på to år, der kan forlænges to gange. Alle medlemmer, observatører eller faste observatører underretter uden unødig forsinkelse formanden for generalforsamlingen skriftligt om enhver udnævnelse eller ophævelse af udnævnelse af deres delegerede. De delegerede kan ledsages af op til to eksperter alene med henblik på at rådgive de delegerede. Eksperterne må ikke udtale sig under møderne, medmindre formanden har opfordret dem hertil. Generalforsamlingen vedtager sine egne interne regler.

2.   Hvert medlem har én stemme, der suppleres med én yderligere stemme for et medlem, der bidrager til mindst én central ACTRIS-facilitet, og med yderligere én stemme for at bidrage til mere end tre forskellige centrale ACTRIS-faciliteter. Faste observatører og observatører deltager i generalforsamlingens møder uden stemmeret.

3.   Generalforsamlingen indkaldes og ledes af formanden. Generalforsamlingen ledes af næstformanden i formandens fravær.

4.   Der indkaldes til et ekstraordinært møde i generalforsamlingen, hvis en tredjedel af medlemmerne anmoder herom.

5.   En medlemsstat kan højst repræsentere ét andet medlem. Det medlem, der repræsenteres, underretter skriftligt formanden forud for et møde i generalforsamlingen.

6.   Afgørelser kan også træffes ved skriftlig procedure. Den skriftlige procedure er fastsat i de interne regler, der vedtages af generalforsamlingen.

7.   To tredjedele af medlemmerne og stemmerne skal forefindes for, at der foreligger et beslutningsdygtigt møde. Hvis der ikke er et beslutningsdygtigt antal, skal der indkaldes til et nyt møde så hurtigt som muligt med en ny invitation og samme dagsorden. Ved det nye møde anses det beslutningsdygtige antal for at være nået, hvis 50 % af medlemmerne og stemmerne er til stede.

8.   Generalforsamlingen skal navnlig:

| | Træffe afgørelse med enstemmighed blandt de tilstedeværende medlemmer på mødet om ændring af ACTRIS ERIC’s vedtægter. |
| --- | --- |

Træffe afgørelse med enstemmighed blandt de tilstedeværende medlemmer på mødet om ændring af ACTRIS ERIC’s vedtægter.

| | Med forbehold af artikel 26, stk. 2, kræver afgørelser om følgende spørgsmål a) et flertal på 2/3 af de tilstedeværende medlemmers stemmer og b) et flertal på 60 % af de årlige medlemsbidrag, der er betalt for det seneste hele regnskabsår:







  (a) | godkendelse af finansieringsplanen for ACTRIS ERIC |
| --- | --- | --- |

Med forbehold af artikel 26, stk. 2, kræver afgørelser om følgende spørgsmål a) et flertal på 2/3 af de tilstedeværende medlemmers stemmer og b) et flertal på 60 % af de årlige medlemsbidrag, der er betalt for det seneste hele regnskabsår:

(a)

godkendelse af finansieringsplanen for ACTRIS ERIC

| (b) | godkendelse af interne finansielle regler. |
| --- | --- |

(b)

godkendelse af interne finansielle regler.

| | Med forbehold af artikel 26, stk. 2, kræver afgørelser om følgende spørgsmål et flertal på 2/3 af de tilstedeværende medlemmers stemmer:







  (a) | godkendelse af de årlige arbejdsplaner og budgettet |
| --- | --- | --- |

Med forbehold af artikel 26, stk. 2, kræver afgørelser om følgende spørgsmål et flertal på 2/3 af de tilstedeværende medlemmers stemmer:

(a)

godkendelse af de årlige arbejdsplaner og budgettet

| (b) | godkendelse af andre interne regler end interne finansielle regler |
| --- | --- |

(b)

godkendelse af andre interne regler end interne finansielle regler

| (c) | medlemmernes og de faste observatørers bidrag |
| --- | --- |

(c)

medlemmernes og de faste observatørers bidrag

| (d) | frivillig likvidation og afvikling af ACTRIS ERIC |
| --- | --- |

(d)

frivillig likvidation og afvikling af ACTRIS ERIC

| (e) | godkendelse af tidligere årsregnskaber og aktivitetsrapport |
| --- | --- |

(e)

godkendelse af tidligere årsregnskaber og aktivitetsrapport

| (f) | udnævnelse af formanden og næstformanden |
| --- | --- |

(f)

udnævnelse af formanden og næstformanden

| (g) | udnævnelse eller afskedigelse af generaldirektøren |
| --- | --- |

(g)

udnævnelse eller afskedigelse af generaldirektøren

| (h) | godkendelse af nye medlemmer, faste observatører og observatører og fornyelse af en observatørstatus |
| --- | --- |

(h)

godkendelse af nye medlemmer, faste observatører og observatører og fornyelse af en observatørstatus

| (i) | generalforsamlingens opsigelse af et medlemskab eller en observatørstatus med undtagelse af det pågældende medlems stemme |
| --- | --- |

(i)

generalforsamlingens opsigelse af et medlemskab eller en observatørstatus med undtagelse af det pågældende medlems stemme

| (j) | oprettelse og afskaffelse af yderligere rådgivende organer, der ikke er omfattet af disse vedtægter, samt udvalg og arbejdsgrupper. |
| --- | --- |

(j)

oprettelse og afskaffelse af yderligere rådgivende organer, der ikke er omfattet af disse vedtægter, samt udvalg og arbejdsgrupper.

| | Træffe afgørelse med simpelt flertal: | Andet. |
| --- | --- | --- |

Træffe afgørelse med simpelt flertal:

Andet.

Artikel 19

Generaldirektør

1.   Generaldirektøren udnævnes af generalforsamlingen i henhold til en procedure, der vedtages af generalforsamlingen. Generaldirektøren ansættes af ACTRIS ERIC. Generaldirektøren er ACTRIS ERIC’s juridiske repræsentant. Generaldirektøren er ansvarlig for gennemførelsen af generalforsamlingens beslutninger og sikrer, at ACTRIS’ videnskabelige og strategiske udvikling lever op til forventningerne med hensyn til samfundsøkonomiske virkninger, teknologisk udvikling og innovation. Generaldirektøren bidrager aktivt til at opbygge fællesskaber, fremme eksterne forbindelser og strategiske partnerskaber og føre tilsyn med og koordinere ACTRIS’ aktiviteter. Generaldirektøren repræsenterer ACTRIS ERIC i alle tvister.

2.   Generaldirektøren udnævnes for en periode på fem år. Generalforsamlingen kan genudnævnes én gang.

3.   Generaldirektøren har hjemsted på ACTRIS ERIC’s vedtægtsmæssige hjemsted og er ansvarlig for forvaltningen af ACTRIS ERIC’s personale og aktiviteter i overensstemmelse med ACTRIS ERIC’s budget og interne regler.

Artikel 20

Hovedkontor

Hovedkontoret er ACTRIS’ centrale knudepunkt, der koordinerer ACTRIS’ operationer og administrerer ACTRIS’ tjenester. Hovedkontoret støtter arbejdet i generalforsamlingen og ACTRIS ERIC’s rådgivende organer og udvalg.

Artikel 21

Det rådgivende udvalg for videnskab og innovation

1.   Generalforsamlingen nedsætter et uafhængigt rådgivende udvalg for videnskab og innovation. Medlemmerne af det rådgivende udvalg for videnskab og innovation udnævnes af generalforsamlingen.

2.   Det rådgivende organ for videnskab og innovation skal:

| a) | overvåge den videnskabelige og operative kvalitet af ACTRIS ERIC og de distribuerede forskningsinfrastrukturaktiviteter |
| --- | --- |

a)

overvåge den videnskabelige og operative kvalitet af ACTRIS ERIC og de distribuerede forskningsinfrastrukturaktiviteter

| b) | give feedback og fremsætte anbefalinger til udvikling af ACTRIS ERIC og de distribuerede forskningsinfrastrukturaktiviteter |
| --- | --- |

b)

give feedback og fremsætte anbefalinger til udvikling af ACTRIS ERIC og de distribuerede forskningsinfrastrukturaktiviteter

| c) | mødes og give anbefalinger til generalforsamlingen mindst en gang om året. |
| --- | --- |

c)

mødes og give anbefalinger til generalforsamlingen mindst en gang om året.

Artikel 22

Det etiske rådgivende organ

1.   Generalforsamlingen nedsætter et uafhængigt etisk rådgivende organ. Generalforsamlingen udnævner medlemmerne af det etiske rådgivende organ.

2.   Det etiske rådgivende organ skal:

| a) | give feedback og fremsætte anbefalinger til udvikling af de etiske aspekter af ACTRIS ERIC og de distribuerede forskningsinfrastrukturaktiviteter |
| --- | --- |

a)

give feedback og fremsætte anbefalinger til udvikling af de etiske aspekter af ACTRIS ERIC og de distribuerede forskningsinfrastrukturaktiviteter

| b) | mødes og fremsætte henstillinger, når det er nødvendigt, til generalforsamlingen og generaldirektøren. |
| --- | --- |

b)

mødes og fremsætte henstillinger, når det er nødvendigt, til generalforsamlingen og generaldirektøren.

Artikel 23

Finansudvalget

1.   Generalforsamlingen nedsætter et finansudvalg og udpeger sine medlemmer.

2.   Finansudvalget skal:

| a) | støtte generalforsamlingen i spørgsmål vedrørende forvaltningen af den finansielle planlægning |
| --- | --- |

a)

støtte generalforsamlingen i spørgsmål vedrørende forvaltningen af den finansielle planlægning

| b) | mødes og give deres anbefalinger til generalforsamlingen efter behov. |
| --- | --- |

b)

mødes og give deres anbefalinger til generalforsamlingen efter behov.

3.   Finansudvalget vedtager sin egen forretningsorden der godkendes af generalforsamlingen.

Artikel 24

Andre organer, udvalg og arbejdsgrupper

ACTRIS ERIC kan, hvis det skønnes nødvendigt, oprette yderligere organer, udvalg og arbejdsgrupper og fastlægge deres opgaver og mandat.

KAPITEL 5

FINANSIERING OG BIDRAG

FINANSIERING OG BIDRAG

Artikel 25

Finansielle midler

ACTRIS ERIC's ressourcer omfatter følgende:

| (a) | bidrag fra medlemmer, observatører og faste observatører i henhold til artikel 26 og bilag II |
| --- | --- |

(a)

bidrag fra medlemmer, observatører og faste observatører i henhold til artikel 26 og bilag II

| (b) | tilskud og donationer |
| --- | --- |

(b)

tilskud og donationer

| (c) | andre ressourcer inden for de grænser og på de vilkår, der er godkendt af generalforsamlingen. |
| --- | --- |

(c)

andre ressourcer inden for de grænser og på de vilkår, der er godkendt af generalforsamlingen.

Artikel 26

Bidrag

1.   Bidrag fra medlemmer, faste observatører og observatører beregnes i overensstemmelse med de grundlæggende regler og principper, der er fastsat i bilag II, og som er nærmere beskrevet i ACTRIS ERIC’s interne finansielle regler.

2.   Alle ændringer af bidragene skal godkendes af det eller de medlemmer eller den eller de faste observatører, der berøres af ændringen, før de kan godkendes af generalforsamlingen.

Artikel 27

Budgetprincipper, regnskab og revision

1.   ACTRIS ERIC’s regnskabsår begynder den 1. januar og slutter den 31. december.

2.   ACTRIS ERIC er underlagt lovkravene i det land, hvor det har sit vedtægtsmæssige hjemsted, om opstilling, fremlæggelse, revision og offentliggørelse af regnskaber. Der gives mere detaljerede bestemmelser i ACTRIS ERIC’s interne finansielle regler.

3.   ACTRIS ERIC’s årsregnskab ledsages af en beretning om den budgetmæssige og finansielle forvaltning for regnskabsåret. Årsrapporten og det årlige budget forelægges generalforsamlingen.

4.   Donationer, gaver og andre indtægter fra medlemmer, observatører, faste observatører eller tredjeparter kan modtages, hvis generalforsamlingen godkender det.

Artikel 28

Fritagelse for moms og punktafgifter

1.   Momsfritagelser på grundlag af artikel 143, stk. 1, litra g), og artikel 151, stk. 1, litra b), i Rådets direktiv 2006/112/EF og i overensstemmelse med artikel 50 og 51 i Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 282/2011 skal anvendes på indkøb af varer og tjenesteydelser som defineret i artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 723/2009 af 25. juni 2009 om fællesskabsrammebestemmelser for et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (ERIC), og i den i kapitel 2 og 3 i vedtægterne anvendte betydning, som er til officiel og eksklusiv brug for ACTRIS ERIC, forudsat at sådanne indkøb alene foretages til ACTRIS ERIC’s ikke-økonomiske aktiviteter i overensstemmelse med dets aktiviteter. Momsfritagelser skal være begrænset til indkøb på over 300 EUR.

2.   Fritagelse for punktafgifter på grundlag af artikel 11 i Rådets direktiv (EU) 2020/262 er begrænset til ACTRIS ERIC’s indkøb til officiel og eksklusiv brug for ACTRIS ERIC, forudsat at sådanne indkøb alene foretages til ACTRIS ERIC’s ikkeøkonomiske aktiviteter i overensstemmelse med dets aktiviteter, og at indkøbet er på over 300 EUR.

3.   Personalets indkøb er ikke omfattet af fritagelserne.

KAPITEL 6

DIVERSE

DIVERSE

Artikel 29

Rapportering til Europa-Kommissionen

1.   ACTRIS ERIC udarbejder en årlig aktivitetsrapport, hvori der navnlig redegøres for de videnskabelige, operationelle og finansielle aspekter af dets aktiviteter. Rapporten godkendes af generalforsamlingen og sendes til Europa-Kommissionen og de berørte offentlige myndigheder senest seks måneder efter afslutningen på det pågældende regnskabsår. Denne rapport skal gøres offentligt tilgængelige på ACTRIS ERIC’s websted.

2.   ACTRIS ERIC underretter Europa-Kommissionen om eventuelle omstændigheder, der kan bevirke, at ACTRIS ERIC ikke kan udføre sine opgaver, eller som kan hindre ACTRIS ERIC i at overholde de betingelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 723/2009.

Artikel 30

Arbejdssprog

ACTRIS ERIC’s arbejdssprog er engelsk.

Artikel 31

Gældende lovgivning

ACTRIS ERIC's interne funktion er underlagt:

| (a) | a) EU-retten, navnlig forordning (EF) nr. 723/2009 og de afgørelser, der er omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra a), og artikel 11, stk. 1, i nævnte forordning |
| --- | --- |

(a)

a) EU-retten, navnlig forordning (EF) nr. 723/2009 og de afgørelser, der er omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra a), og artikel 11, stk. 1, i nævnte forordning

| (b) | b) lovgivningen i den stat, hvor ACTRIS ERIC har sit vedtægtsmæssige hjemsted for så vidt angår spørgsmål, der ikke eller kun delvis er reguleret af de retsakter, der er omhandlet i litra a) |
| --- | --- |

(b)

b) lovgivningen i den stat, hvor ACTRIS ERIC har sit vedtægtsmæssige hjemsted for så vidt angår spørgsmål, der ikke eller kun delvis er reguleret af de retsakter, der er omhandlet i litra a)

| (c) | disse vedtægter og gennemførelsesbestemmelserne hertil. |
| --- | --- |

(c)

disse vedtægter og gennemførelsesbestemmelserne hertil.

Artikel 32

Tvister

1.   ACTRIS ERIC’s medlemmer, observatører og faste observatører bestræber sig på at bilægge tvister i mindelighed.

2.   Den Europæiske Unions Domstol er den kompetente instans, hvad angår tvister mellem medlemmer, observatører og faste observatører i relation til ACTRIS ERIC, tvister mellem medlemmer, observatører og faste observatører og ACTRIS ERIC og enhver tvist, som EU er part i.

3.   Ved tvister mellem ACTRIS ERIC og tredjeparter gælder EU-lovgivningens bestemmelser om jurisdiktion. I tilfælde, der ikke er omfattet af EU-lovgivningen, er det lovgivningen i den stat, hvor ACTRIS ERIC har sit vedtægtsmæssige hjemsted, der afgør, hvilken instans der har kompetence til at bilægge sådanne tvister.

Artikel 33

Ajourføring og tilgængelighed af vedtægterne

Vedtægten ajourføres og offentliggøres på ACTRIS ERIC’s websted og på dets vedtægtsmæssige hjemsted.

Artikel 34

Bestemmelser om etablering

1.   Efter ikrafttrædelsen af Europa-Kommissionens afgørelse om etablering af ACTRIS ERIC indkalder den stat, hvori ACTRIS ERIC har sit vedtægtsmæssige hjemsted, hurtigst muligt til det første møde i generalforsamlingen.

2.   Inden det første møde og senest 45 kalenderdage efter ikrafttrædelsen af Europa-Kommissionens afgørelse om etablering af ACTRIS ERIC underretter den pågældende stat de stiftende medlemmer og observatørerne om alle specifikke, uopsættelige retlige foranstaltninger, der skal træffes på vegne af ACTRIS ERIC. De retlige foranstaltninger gennemføres af en af den pågældende stat bemyndiget person, medmindre et stiftende medlem gør indsigelse senest fem dage efter at være blevet underrettet.

---

BILAG I

LISTE OVER MEDLEMMER, FASTE OBSERVATØRER, OBSERVATØRER OG DERES REPRÆSENTANTER

| Medlemmer | Repræsentanter |
| --- | --- |
| Republikken Østrig | Forbundsministeriet for uddannelse, videnskab og forskning (Bundesministerium für Bildung, Wissenschaft und Forschung) |
| Kongeriget Belgien | Service public de programmation Politique scientifique (BELSPO) — Autorité fédérale
  Departement Economie, Wetenscap en Innovatie (EWI) — Vlaamse overheid
  Service public de Wallonie — Direction Générale opérationelle de l’Economie, de l’Emploi & de la Recherche (EER) — Région wallonne |
| Republikken Bulgarien | Ministeriet for uddannelse og videnskab |
| Cypern | Det delegerede ministerium med ansvar for forskning, innovation og digital politik |
| Tjekkiet | Ministeriet for uddannelse, ungdom og sport |
| Kongeriget Danmark | Uddannelses- og Forskningsstyrelsen |
| Republikken Finland | Ministeriet for uddannelse og kultur
  Ministeriet for transport og kommunikation |
| Den Franske Republik | Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS) |
| Forbundsrepublikken Tyskland | Forbundsministeriet for miljø, naturbeskyttelse, nuklear sikkerhed og forbrugerbeskyttelse (Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz, Bau und Reaktorsicherheit) |
| Den Italienske Republik | Det nationale forskningsråd (CNR) |
| Kongeriget Norge | Norges forskningsråd |
| Republikken Polen | Ministeriet for uddannelse og videnskab |
| Rumænien | Ministeriet for forskning, innovation og digitalisering (Ministerul Cercetării, Inovării și Digitalizării) |
| Kongeriget Spanien | Ministeriet for videnskab og innovation |
| Kongeriget Sverige | Vetenskapsrådet (VR) |
| Observatører | Repræsentanter |
| Det Schweiziske Forbund | Federal Office for the Environment (FOEN) |

Medlemmer

Repræsentanter

Republikken Østrig

Forbundsministeriet for uddannelse, videnskab og forskning (Bundesministerium für Bildung, Wissenschaft und Forschung)

Kongeriget Belgien

Service public de programmation Politique scientifique (BELSPO) — Autorité fédérale

Departement Economie, Wetenscap en Innovatie (EWI) — Vlaamse overheid

Service public de Wallonie — Direction Générale opérationelle de l’Economie, de l’Emploi & de la Recherche (EER) — Région wallonne

Republikken Bulgarien

Ministeriet for uddannelse og videnskab

Cypern

Det delegerede ministerium med ansvar for forskning, innovation og digital politik

Tjekkiet

Ministeriet for uddannelse, ungdom og sport

Kongeriget Danmark

Uddannelses- og Forskningsstyrelsen

Republikken Finland

Ministeriet for uddannelse og kultur

Ministeriet for transport og kommunikation

Den Franske Republik

Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS)

Forbundsrepublikken Tyskland

Forbundsministeriet for miljø, naturbeskyttelse, nuklear sikkerhed og forbrugerbeskyttelse (Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz, Bau und Reaktorsicherheit)

Den Italienske Republik

Det nationale forskningsråd (CNR)

Kongeriget Norge

Norges forskningsråd

Republikken Polen

Ministeriet for uddannelse og videnskab

Rumænien

Ministeriet for forskning, innovation og digitalisering (Ministerul Cercetării, Inovării și Digitalizării)

Kongeriget Spanien

Ministeriet for videnskab og innovation

Kongeriget Sverige

Vetenskapsrådet (VR)

Observatører

Repræsentanter

Det Schweiziske Forbund

Federal Office for the Environment (FOEN)

---

BILAG II

MEDLEMMERNES, DE FASTE OBSERVATØRERS OG OBSERVATØRERNES BIDRAG TIL OPERATIONERNE

Forord

Ressourcerne til de nationale ACTRIS-faciliteter organiseres nationalt, og finansieringen af dem betragtes ikke som værtspræmie eller bidrag til medlemskab af ACTRIS ERIC eller værtsbidrag til de centrale faciliteter, der ikke indgår i ACTRIS ERIC.

De lande, der er værter for enhederne i den centrale facilitet, er ansvarlige for finansieringen af deres opførelse i overensstemmelse med deres nationale ordninger.

Driften af de centrale faciliteter, der indgår i ACTRIS ERIC, finansieres delvis gennem værtslandenes bidrag til værtspræmien og delvis gennem bidrag fra ACTRIS ERIC's medlemmer, faste observatører og observatører som beskrevet nedenfor.

Driften af de centrale faciliteter, der ikke indgår i ACTRIS ERIC, finansieres dels gennem værtsbidragene fra værtslandene for de centrale faciliteter og dels af ACTRIS ERIC gennem omfordeling af medlemsbidragene som beskrevet nedenfor.

ACTRIS' budget og aktiviteter vil blive justeret i forhold til indtægterne.

Principper for bidrag

| 1. | Medlemmernes og de faste observatørers årlige bidrag består af medlemsbidrag og, hvor det er relevant, værtsbidrag og værtspræmie. Observatørernes årlige bidrag består udelukkende af medlemsbidrag. |
| --- | --- |

1.

Medlemmernes og de faste observatørers årlige bidrag består af medlemsbidrag og, hvor det er relevant, værtsbidrag og værtspræmie. Observatørernes årlige bidrag består udelukkende af medlemsbidrag.

| 2. | Medlemsbidrag er kontante bidrag til ACTRIS ERIC fra alle medlemmer, faste observatører og observatører, som ACTRIS ERIC anvender til at bidrage til finansieringen af de centrale faciliteters årlige driftsomkostninger. |
| --- | --- |

2.

Medlemsbidrag er kontante bidrag til ACTRIS ERIC fra alle medlemmer, faste observatører og observatører, som ACTRIS ERIC anvender til at bidrage til finansieringen af de centrale faciliteters årlige driftsomkostninger.

| 3. | Værtspræmien er den støtte, som ACTRIS ERIC-medlemmer og faste observatører yder til driften af de centrale faciliteter, der indgår i ACTRIS ERIC, og som befinder sig i deres eget land. |
| --- | --- |

3.

Værtspræmien er den støtte, som ACTRIS ERIC-medlemmer og faste observatører yder til driften af de centrale faciliteter, der indgår i ACTRIS ERIC, og som befinder sig i deres eget land.

| 4. | Værtsbidraget er den støtte, som ACTRIS ERIC’s medlemmer og faste observatører yder til driften af centrale faciliteter, der ikke indgår i ACTRIS ERIC, og som befinder sig i deres eget land. Værtsbidrag ydes som fastsat i princip 6 og kan helt eller delvis overføres til ACTRIS ERIC, som videresender dem til de respektive institutioner i deres eget land. |
| --- | --- |

4.

Værtsbidraget er den støtte, som ACTRIS ERIC’s medlemmer og faste observatører yder til driften af centrale faciliteter, der ikke indgår i ACTRIS ERIC, og som befinder sig i deres eget land. Værtsbidrag ydes som fastsat i princip 6 og kan helt eller delvis overføres til ACTRIS ERIC, som videresender dem til de respektive institutioner i deres eget land.

| 5. | Det er aftalt at yde værtsbidrag og værtspræmie på ca. 70 % af omkostningerne forbundet med den centrale facilitet. De centrale faciliteters maksimale bidrag til værtsbidrag eller værtspræmier må ikke overstige 70 % af deres årlige budget og må ikke udgøre mindre end 50 %. |
| --- | --- |

5.

Det er aftalt at yde værtsbidrag og værtspræmie på ca. 70 % af omkostningerne forbundet med den centrale facilitet. De centrale faciliteters maksimale bidrag til værtsbidrag eller værtspræmier må ikke overstige 70 % af deres årlige budget og må ikke udgøre mindre end 50 %.

| 6. | Værtsbidrag og værtspræmie kan ydes i kontanter eller naturalier. Reglerne for bidrag i kontanter og naturalier fastlægges i interne regler. |
| --- | --- |

6.

Værtsbidrag og værtspræmie kan ydes i kontanter eller naturalier. Reglerne for bidrag i kontanter og naturalier fastlægges i interne regler.

| 7. | Kvoten for hver central facilitets årlige driftsomkostninger, der ikke dækkes af værtsbidraget eller værtspræmien, finansieres af ACTRIS ERIC gennem medlemsbidrag fra ACTRIS ERIC’s medlemmer, faste observatører og observatører. |
| --- | --- |

7.

Kvoten for hver central facilitets årlige driftsomkostninger, der ikke dækkes af værtsbidraget eller værtspræmien, finansieres af ACTRIS ERIC gennem medlemsbidrag fra ACTRIS ERIC’s medlemmer, faste observatører og observatører.

| 8. | Medlemsbidragene ydes kun i kontanter. |
| --- | --- |

8.

Medlemsbidragene ydes kun i kontanter.

| 9. | Medlemsbidragene til ACTRIS ERIC ydes i euro. |
| --- | --- |

9.

Medlemsbidragene til ACTRIS ERIC ydes i euro.

| 10. | De årlige medlemsbidrag for observatører og faste observatører er baseret på de samme principper som for medlemmer. |
| --- | --- |

10.

De årlige medlemsbidrag for observatører og faste observatører er baseret på de samme principper som for medlemmer.

| 11. | Medlemmer, observatører og faste observatører, der slutter sig til ACTRIS ERIC, betaler det årlige pro rata-bidrag for det år, hvor de tiltræder ACTRIS ERIC, afhængigt af, hvilken måned de tiltræder. |
| --- | --- |

11.

Medlemmer, observatører og faste observatører, der slutter sig til ACTRIS ERIC, betaler det årlige pro rata-bidrag for det år, hvor de tiltræder ACTRIS ERIC, afhængigt af, hvilken måned de tiltræder.

| 12. | De årlige bidrag for mellemstatslige organisationer besluttes af generalforsamlingen på det tidspunkt, hvor deres ansøgning som medlem eller observatør accepteres. |
| --- | --- |

12.

De årlige bidrag for mellemstatslige organisationer besluttes af generalforsamlingen på det tidspunkt, hvor deres ansøgning som medlem eller observatør accepteres.

| 13. | Medlemsbidragene består af:






  a) | Generel støtte til driften af hovedkontoret og datacentret for den del, der ikke er dækket af værtsbidraget eller værtspræmien. |
| --- | --- | --- |

13.

Medlemsbidragene består af:

a)

Generel støtte til driften af hovedkontoret og datacentret for den del, der ikke er dækket af værtsbidraget eller værtspræmien.

| b) | Driftsstøtte til støtte for driften af temacentrene for den del, der ikke er dækket af værtsbidraget eller værtspræmien. |
| --- | --- |

b)

Driftsstøtte til støtte for driften af temacentrene for den del, der ikke er dækket af værtsbidraget eller værtspræmien.

De årlige medlemsbidrag beregnes i henhold til følgende ligning og er nærmere beskrevet i de interne finansielle regler:

| Ligningen for den generelle støtte og driftsstøtten:


  For hvert land, der er medlem/observatør i (fra 1 til N)

  Medlemsbidrag (i) = generel støtte (i) + driftsstøtte (i)







  1. | |
| --- | --- |

Ligningen for den generelle støtte og driftsstøtten:

For hvert land, der er medlem/observatør i (fra 1 til N)

Medlemsbidrag (i) = generel støtte (i) + driftsstøtte (i)

1.

Formula

| 2. | |
| --- | --- |

2.

Formula

Hvor

| — | Forkortelser: MB = medlemsbidrag, HK = hovedkontor, DC = datacenter, TC = temacenter, BNI = bruttonationalindkomst. |
| --- | --- |

—

Forkortelser: MB = medlemsbidrag, HK = hovedkontor, DC = datacenter, TC = temacenter, BNI = bruttonationalindkomst.

| — | MB del af HK/DC/TC = 30 % af driftsomkostningerne for HK/DC/TC |
| --- | --- |

—

MB del af HK/DC/TC = 30 % af driftsomkostningerne for HK/DC/TC

| — | Kapacitets-TC er den maksimumskapacitet, som TC har angivet, udtrykt som det maksimale antal NF, som der kan ydes operationel støtte til |
| --- | --- |

—

Kapacitets-TC er den maksimumskapacitet, som TC har angivet, udtrykt som det maksimale antal NF, som der kan ydes operationel støtte til

| — | Nr(i,j) er antallet af nationale faciliteter i landet i (fra 1 til N), som vil få operationel støtte fra temacenter j (fra 1 til 6). |
| --- | --- |

—

Nr(i,j) er antallet af nationale faciliteter i landet i (fra 1 til N), som vil få operationel støtte fra temacenter j (fra 1 til 6).

De første 5-årige finansielle forpligtelser

Den vejledende plan for ACTRIS ERIC's indtægter og udgifter er vist nedenfor for den første femårsperiode for ACTRIS ERIC (tabel 1).

I de første fem år beregnes medlemsbidragene i henhold til ovenstående ligning på grundlag af de omkostninger, der er forbundet med at intensivere driften af de centrale faciliteter, samt medlemmernes, observatørernes og de faste observatørers planer for at bringe nationale faciliteter ind i ACTRIS. Medlemsbidrag, der skal betales af medlemmer, faste observatører og observatører, beregnes for den første femårige periode og fremgår af tabel 2.

De anslåede årlige værtspræmier til ACTRIS ERIC for den første femårsperiode fremgår af tabel 2. De vejledende værtsbidrag til de centrale faciliteter, som ikke indgår i ACTRIS ERIC, fremgår af tabel 3.

Mindst et år inden udløbet af den indledende 5-årige periode indleder generalforsamlingen beslutningsprocessen for den efterfølgende finansieringsplan og de efterfølgende medlemsbidrag.

Tabel 1

Planen for ACTRIS ERIC's indtægter og udgifter for de første fem år

| ACTRIS ERIC’S INDTÆGTER | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Medlemsbidrag | 1 475 320 | 2 069 497 | 2 421 496 | 2 720 060 | 3 088 263 |
| Værtspræmie | 889 400 | 924 400 | 951 400 | 993 400 | 1 067 400 |
| I ALT | 2 364 720 | 2 993 897 | 3 372 896 | 3 713 460 | 4 155 663 |

ACTRIS ERIC’S INDTÆGTER

2021

2022

2023

2024

2025

Medlemsbidrag

1 475 320

2 069 497

2 421 496

2 720 060

3 088 263

Værtspræmie

889 400

924 400

951 400

993 400

1 067 400

I ALT

2 364 720

2 993 897

3 372 896

3 713 460

4 155 663

| ACTRIS ERIC’S UDGIFTER | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hovedkontor | 1 158 895 | 1 209 290 | 1 241 027 | 1 302 089 | 1 402 081 |
| Datacenter, ERIC | 78 312 | 78 312 | 82 312 | 82 312 | 86 312 |
| Medlemsbidrag omfordelt til de centrale faciliteter, der ikke indgår i ACTRIS ERIC | 1 127 512 | 1 706 296 | 2 049 557 | 2 329 059 | 2 667 270 |
| I ALT | 2 364 720 | 2 993 897 | 3 372 896 | 3 713 460 | 4 155 663 |

ACTRIS ERIC’S UDGIFTER

2021

2022

2023

2024

2025

Hovedkontor

1 158 895

1 209 290

1 241 027

1 302 089

1 402 081

Datacenter, ERIC

78 312

78 312

82 312

82 312

86 312

Medlemsbidrag omfordelt til de centrale faciliteter, der ikke indgår i ACTRIS ERIC

1 127 512

1 706 296

2 049 557

2 329 059

2 667 270

I ALT

2 364 720

2 993 897

3 372 896

3 713 460

4 155 663

Tabel 2

Anslåede årlige medlemsbidrag og værtspræmier til ACTRIS ERIC i de første frem år

| Land | Bidrag | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ØSTRIG | Medlemsbidrag | 51 000 | 76 742 | 83 486 | 96 865 | 107 141 |
| BELGIEN | Medlemsbidrag | 86 227 | 110 044 | 120 199 | 128 664 | 140 113 |
| BULGARIEN | Medlemsbidrag | 48 581 | 61 336 | 66 783 | 72 739 | 80 954 |
| CYPERN | Medlemsbidrag | 66 946 | 78 713 | 83 726 | 89 401 | 96 941 |
| TJEKKIET | Medlemsbidrag | 57 901 | 83 624 | 90 523 | 103 485 | 113 181 |
| DANMARK | Medlemsbidrag | 43 568 | 57 853 | 63 477 | 70 246 | 93 649 |
| FINLAND | Værtspræmie, hovedkontor | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 |
| Værtspræmie, DC | 7 200 | 7 200 | 7 200 | 7 200 | 7 200 |
| Medlemsbidrag | 83 769 | 109 163 | 153 669 | 180 067 | 211 134 |
| FRANKRIG | Værtspræmie, DC | 34 500 | 34 500 | 34 500 | 34 500 | 34 500 |
| Medlemsbidrag | 210 698 | 262 706 | 294 487 | 315 407 | 347 968 |
| TYSKLAND | Medlemsbidrag | 220 163 | 360 321 | 416 454 | 505 778 | 605 431 |
| ITALIEN | Værtspræmie, hovedkontor | 111 000 | 146 000 | 169 000 | 211 000 | 281 000 |
| Værtspræmie, DC | 13 000 | 13 000 | 17 000 | 17 000 | 21 000 |
| Medlemsbidrag | 128 645 | 248 588 | 297 000 | 320 619 | 344 335 |
| NORGE | Værtspræmie, DC | 23 700 | 23 700 | 23 700 | 23 700 | 23 700 |
| Medlemsbidrag | 66 247 | 81 318 | 87 587 | 95 014 | 104 688 |
| POLEN | Medlemsbidrag | 74 690 | 101 707 | 121 326 | 142 714 | 169 500 |
| RUMÆNIEN | Medlemsbidrag | 82 255 | 99 041 | 134 294 | 147 967 | 158 643 |
| SPANIEN | Medlemsbidrag | 145 271 | 175 830 | 190 798 | 204 847 | 223 905 |
| SVERIGE | Medlemsbidrag | 58 425 | 75 352 | 123 895 | 138 371 | 149 300 |
| SCHWEIZ | Medlemsbidrag | 50 935 | 87 161 | 93 793 | 107 876 | 141 380 |
| Medlemsbidrag i alt | 1 475 320 | 2 069 497 | 2 421 496 | 2 720 060 | 3 088 263 |
| Værtspræmie i alt | 889 400 | 924 400 | 951 400 | 993 400 | 1 067 400 |

Land

Bidrag

2021

2022

2023

2024

2025

ØSTRIG

Medlemsbidrag

51 000

76 742

83 486

96 865

107 141

BELGIEN

Medlemsbidrag

86 227

110 044

120 199

128 664

140 113

BULGARIEN

Medlemsbidrag

48 581

61 336

66 783

72 739

80 954

CYPERN

Medlemsbidrag

66 946

78 713

83 726

89 401

96 941

TJEKKIET

Medlemsbidrag

57 901

83 624

90 523

103 485

113 181

DANMARK

Medlemsbidrag

43 568

57 853

63 477

70 246

93 649

FINLAND

Værtspræmie, hovedkontor

700 000

700 000

700 000

700 000

700 000

Værtspræmie, DC

7 200

7 200

7 200

7 200

7 200

Medlemsbidrag

83 769

109 163

153 669

180 067

211 134

FRANKRIG

Værtspræmie, DC

34 500

34 500

34 500

34 500

34 500

Medlemsbidrag

210 698

262 706

294 487

315 407

347 968

TYSKLAND

Medlemsbidrag

220 163

360 321

416 454

505 778

605 431

ITALIEN

Værtspræmie, hovedkontor

111 000

146 000

169 000

211 000

281 000

Værtspræmie, DC

13 000

13 000

17 000

17 000

21 000

Medlemsbidrag

128 645

248 588

297 000

320 619

344 335

NORGE

Værtspræmie, DC

23 700

23 700

23 700

23 700

23 700

Medlemsbidrag

66 247

81 318

87 587

95 014

104 688

POLEN

Medlemsbidrag

74 690

101 707

121 326

142 714

169 500

RUMÆNIEN

Medlemsbidrag

82 255

99 041

134 294

147 967

158 643

SPANIEN

Medlemsbidrag

145 271

175 830

190 798

204 847

223 905

SVERIGE

Medlemsbidrag

58 425

75 352

123 895

138 371

149 300

SCHWEIZ

Medlemsbidrag

50 935

87 161

93 793

107 876

141 380

Medlemsbidrag i alt

1 475 320

2 069 497

2 421 496

2 720 060

3 088 263

Værtspræmie i alt

889 400

924 400

951 400

993 400

1 067 400

Tabel 3

Angivne årlige værtsbidrag, både til gennemførelsen og de operationelle aktiviteter i de centrale faciliteter, der ikke indgår i ACTRIS ERIC (ikke-ERIC-del af datacentret og temacentrene). Disse værtsbidrag indgår ikke i ACTRIS ERIC's indtægter og udgifter, der fremgår af tabel 1

| Land | Bidrag til | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ØSTRIG | CIS, CREGARS | 437 000 | 520 000 | 402 000 | 432 000 | 319 000 |
| BELGIEN | CREGARS | 651 000 | 731 000 | 580 000 | 561 000 | 527 000 |
| TJEKKIET | CAIS-ECAC | 115 000 | 102 000 | 106 000 | 106 000 | 95 000 |
| FINLAND | DC, CAIS-ECAC, CCRES, CiGas | 1 714 000 | 788 000 | 772 000 | 802 000 | 833 000 |
| FRANKRIG | DC, CAIS-ECAC, CARS, CCRES, CiGas, CREGARS | 2 644 000 | 2 261 000 | 2 430 000 | 2 144 000 | 1 915 000 |
| TYSKLAND | CAIS-ECAC, CARS, CIS, CCRES, CiGas, CREGARS | 4 610 000 | 5 214 000 | 4 219 000 | 4 544 000 | 3 052 000 |
| ITALIEN | HK (*1), DC, CAIS-ECAC, CARS | 2 675 000 | 3 497 000 | 940 000 | 956 000 | 1 198 000 |
| NORGE | DC | 1 256 000 | 1 116 000 | 1 119 000 | 709 000 | 585 000 |
| RUMÆNIEN | BILER | 105 000 | 255 000 | 265 000 | 272 000 | 282 000 |
| SPANIEN | DC, CARS | 380 000 | 400 000 | 407 000 | 414 000 | 398 000 |
| SCHWEIZ | CiGas | 121 000 | 116 000 | 112 000 | 108 000 | 104 000 |
| Værtspræmie I alt | 14 708 000 | 15 000 000 | 11 352 000 | 11 048 000 | 9 308 000 |

Land

Bidrag til

2021

2022

2023

2024

2025

ØSTRIG

CIS, CREGARS

437 000

520 000

402 000

432 000

319 000

BELGIEN

CREGARS

651 000

731 000

580 000

561 000

527 000

TJEKKIET

CAIS-ECAC

115 000

102 000

106 000

106 000

95 000

FINLAND

DC, CAIS-ECAC, CCRES, CiGas

1 714 000

788 000

772 000

802 000

833 000

FRANKRIG

DC, CAIS-ECAC, CARS, CCRES, CiGas, CREGARS

2 644 000

2 261 000

2 430 000

2 144 000

1 915 000

TYSKLAND

CAIS-ECAC, CARS, CIS, CCRES, CiGas, CREGARS

4 610 000

5 214 000

4 219 000

4 544 000

3 052 000

ITALIEN

HK (*1), DC, CAIS-ECAC, CARS

2 675 000

3 497 000

940 000

956 000

1 198 000

NORGE

DC

1 256 000

1 116 000

1 119 000

709 000

585 000

RUMÆNIEN

BILER

105 000

255 000

265 000

272 000

282 000

SPANIEN

DC, CARS

380 000

400 000

407 000

414 000

398 000

SCHWEIZ

CiGas

121 000

116 000

112 000

108 000

104 000

Værtspræmie I alt

14 708 000

15 000 000

11 352 000

11 048 000

9 308 000

---

(*1)  Italiens værtsbidrag omfatter bidragene til gennemførelsen af HK-enheden i 2021-2022.

---

BILAG III

DEFINITIONER

I disse vedtægter gælder følgende definitioner:

»ACTRIS«: Forskningsinfrastruktur for aerosoler, skyer og sporgasser, som producerer data af høj kvalitet, der dokumenterer kortlivede atmosfæriske bestanddele og processer, der fører til variabilitet i naturlig og kontrolleret atmosfære, og som integrerer, harmoniserer og distribuerer datasæt, aktiviteter og tjenester, der leveres af centrale faciliteter og nationale faciliteter.

»ACTRIS-data« er defineret i ACTRIS' datapolitik som accepteret og ændret ved generalforsamlingens beslutninger.

»ACTRIS ERIC«: Forskningsinfrastruktur for aerosoler, skyer og sporgasser (ACTRIS), der er oprettet som et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (ERIC) i henhold til forordning (EF) nr. 723/2009.

»Central facilitet«: En ACTRIS-komponent på europæisk plan, et hovedkontor, et datacenter eller et temacenter, der tilbyder ACTRIS-data eller forskningstjenester og andre tjenester til brugerne samt operationel støtte til nationale faciliteter.

»Bidrag til en central facilitet«: Et land bidrager til en central facilitet, hvis det huser en del af den centrale facilitet eller bidrager til denne dels aktiviteter. At bidrage til en central facilitet betyder at bidrage til finansieringen af den centrale facilitet gennem værtsbidrag.

»Samarbejdsaftale«: En aftale mellem ACTRIS ERIC og en national facilitet eller mellem ACTRIS ERIC og en central facilitet, som ikke er omfattet af ACTRIS ERIC.

»Datacenter«: den centrale facilitet, der er ansvarlig for ACTRIS' datasikring, opbevaring og distribution af data, produkter og værktøjer med merværdi og hosting af ACTRIS-dataportalen.

»Hovedkontor«: Den centrale facilitet, der er ansvarlig for at koordinere og repræsentere ACTRIS, og som administrerer adgangen til ACTRIS-tjenester.

»Værtsland«: Ethvert land, hvor den centrale facilitet er beliggende og drives.

»Værtsbidrag«: Den støtte, som medlemmer eller faste observatører yder til driften af centrale faciliteter, der ikke indgår i ACTRIS ERIC, og som befinder sig i deres eget land.

»Værtspræmie«: Den støtte, som ACTRIS ERIC-medlemmer og faste observatører yder til driften af de centrale faciliteter, der indgår i ACTRIS ERIC, og som befinder sig i deres eget land.

»Intellektuel ejendomsret«: Det, der er anført i artikel 2 i konventionen om oprettelse af Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret den 14. juli 1967 og som ændret den 28. september 1979.

»Medlemsbidrag«: Det beløb, som landene betaler for at deltage i ACTRIS ERIC som medlemmer, faste observatører eller observatører.

»National facilitet«: En observations- eller undersøgelsesplatform, som har et kontraktforhold til ACTRIS ERIC, og som leverer data og/eller fysisk adgang/fjernadgang til sine lokaler.

»Temacenter«: En central facilitet, som enten indgår i ACTRIS ERIC eller har et kontraktforhold med ACTRIS ERIC, og som tilbyder tjenester og driftsstøtte til kvalitetssikring/kvalitetskontrol af målinger og data (herunder uddannelse, kalibrering, kvalitetssikrings-/kvalitetskontrolværktøjer og udvikling af standardiserede drifts- og evalueringsprocedurer).

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 3.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 156/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 156/22

---

Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner (1):

3,50 % pr. 1. maj 2023

Euroens vekselkurs (2)

2. maj 2023

(2023/C 156/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0965 |
| JPY | japanske yen | 150,70 |
| DKK | danske kroner | 7,4538 |
| GBP | pund sterling | 0,87868 |
| SEK | svenske kroner | 11,2915 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9841 |
| ISK | islandske kroner | 149,70 |
| NOK | norske kroner | 11,7620 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 23,587 |
| HUF | ungarske forint | 371,98 |
| PLN | polske zloty | 4,5758 |
| RON | rumænske leu | 4,9305 |
| TRY | tyrkiske lira | 21,3508 |
| AUD | australske dollar | 1,6371 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4885 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,6075 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7654 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4646 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 470,32 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 20,1460 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,5791 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 143,37 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,8948 |
| PHP | filippinske pesos | 60,712 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 37,478 |
| BRL | brasilianske real | 5,4853 |
| MXN | mexicanske pesos | 19,6703 |
| INR | indiske rupee | 89,7515 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0965

JPY

japanske yen

150,70

DKK

danske kroner

7,4538

GBP

pund sterling

0,87868

SEK

svenske kroner

11,2915

CHF

schweiziske franc

0,9841

ISK

islandske kroner

149,70

NOK

norske kroner

11,7620

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

23,587

HUF

ungarske forint

371,98

PLN

polske zloty

4,5758

RON

rumænske leu

4,9305

TRY

tyrkiske lira

21,3508

AUD

australske dollar

1,6371

CAD

canadiske dollar

1,4885

HKD

hongkongske dollar

8,6075

NZD

newzealandske dollar

1,7654

SGD

singaporeanske dollar

1,4646

KRW

sydkoreanske won

1 470,32

ZAR

sydafrikanske rand

20,1460

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,5791

IDR

indonesiske rupiah

16 143,37

MYR

malaysiske ringgit

4,8948

PHP

filippinske pesos

60,712

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

37,478

BRL

brasilianske real

5,4853

MXN

mexicanske pesos

19,6703

INR

indiske rupee

89,7515

---

(1)  Rentesats for den seneste transaktion inden den angivne dato. Ved refinansieringstransaktioner til en variabel rente er rentesatsen den marginale rentesats.

(2)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

| 3.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 156/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 156/23

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 26, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/787 om definition, beskrivelse, præsentation og mærkning af spiritus, brugen af betegnelser for spiritus i præsentation og mærkning af andre fødevarer, beskyttelse af geografiske betegnelser for spiritus, brugen af landbrugsethanol og landbrugsdestillater i alkoholholdige drikkevarer samt om ophævelse af forordning (EF) nr. 110/2008

(2023/C 156/04)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 27 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/787 (1).

ENHEDSDOKUMENT

»Borzag pálinka«

EU-nr.: PGI-HU-02845

Indgivet den 23.5.2022

1.   Betegnelse, der skal registreres

»Borzag pálinka«

2.   Spirituskategori

| 9. | Frugtbrændevin |
| --- | --- |

9.

Frugtbrændevin

3.   Type geografisk betegnelse

Geografisk betegnelse

4.   Beskrivelse af spiritussens karakteristika

Produktets fysiske, kemiske og organoleptiske karakteristika

Det er fremstillet af stenfrugter af sommerhyld (Sambucus ebulus), og det kaldes i daglig tale for borzag,»Borzag pálinka« på ungarsk.

| — | Det er klart og generelt farveløst, selv om frugtens særligt stærke farvebestanddele kan overføres til det endelige destillat ved destillation og endda kan give en lys gullig farve under hvile. |
| --- | --- |

—

Det er klart og generelt farveløst, selv om frugtens særligt stærke farvebestanddele kan overføres til det endelige destillat ved destillation og endda kan give en lys gullig farve under hvile.

| — | »Borzag pálinka« har et maksimalt tilladt methanolindhold på 1 000 g/hl alkohol (100 % vol.) og et hydrogencyanidindhold på højst 7 g/hl alkohol (100 % vol.) samt |
| --- | --- |

—

»Borzag pálinka« har et maksimalt tilladt methanolindhold på 1 000 g/hl alkohol (100 % vol.) og et hydrogencyanidindhold på højst 7 g/hl alkohol (100 % vol.) samt

| — | en unik, særlig udtalt karakter med en stærk smag og aroma. |
| --- | --- |

—

en unik, særlig udtalt karakter med en stærk smag og aroma.

Særlige karakteristiska(i forhold til anden spiritus fra samme kategori)

| — | »Borzag pálinka« har et alkoholindhold på over 40 % vol., fordi dens aromatiske karakteristika er fremherskende og udvikler sig ved et højere alkoholindhold. Produktet har et indhold af flygtige stoffer på mindst 350 g/hl alkohol (100 % vol.), hvilket skyldes, at råvaren, dvs. sommerhyld, der vokser i amtet Nógrád, er så rig på aromatiske stoffer. |
| --- | --- |

—

»Borzag pálinka« har et alkoholindhold på over 40 % vol., fordi dens aromatiske karakteristika er fremherskende og udvikler sig ved et højere alkoholindhold. Produktet har et indhold af flygtige stoffer på mindst 350 g/hl alkohol (100 % vol.), hvilket skyldes, at råvaren, dvs. sommerhyld, der vokser i amtet Nógrád, er så rig på aromatiske stoffer.

| — | De aromatiske karakterisktika i »Borzag pálinka« består af sødme (en behagelig smag af chokolade, frugt og honning), en krydret karakter, en eventuel urteagtig karakter (mynte, grønne urter, vanilje, anis, enebær), samtidig med at strejf af appelsinskræl og marcipan afledt af stenbær også kan forekomme. |
| --- | --- |

—

De aromatiske karakterisktika i »Borzag pálinka« består af sødme (en behagelig smag af chokolade, frugt og honning), en krydret karakter, en eventuel urteagtig karakter (mynte, grønne urter, vanilje, anis, enebær), samtidig med at strejf af appelsinskræl og marcipan afledt af stenbær også kan forekomme.

5.   Afgrænsning af det geografiske område

Det administrative område i amtet Nógrád

6.   Metode til fremstilling af spiritussen

Frugterne med oprindelse i det afgrænsede område kan moses, gæres, destilleres og hvile i et destilleri beliggende i det geografiske område.

Produktionen af »Borzag pálinka« består af følgende primære etaper:

| 1. | Udvælgelse og godkendelse af frugten |
| --- | --- |

1.

Udvælgelse og godkendelse af frugten

| 2. | Mæskning |
| --- | --- |

2.

Mæskning

| 3. | Gæring |
| --- | --- |

3.

Gæring

| 4. | Destillation |
| --- | --- |

4.

Destillation

| 5. | Hvile, lagring |
| --- | --- |

5.

Hvile, lagring

| 6. | Fremstilling og behandling af pálinka |
| --- | --- |

6.

Fremstilling og behandling af pálinka

6.1.   Udvælgelse og godkendelse af frugten

Bærrene skal være modne og fri for råd og fremmedlegemer.

6.2.   Mæskning

De små bær skal afstilkes og knuses, men kun i det omfang stenen ikke beskadiges (hvilket mindsker risikoen for dannelse af hydrogencyanid). Råvaren tilføres derefter direkte til gæringstanke (rustfrit stål, eventuelt plast).

Afhængigt af frugtens konsistens kan det være nødvendigt at tilsætte vand, hvis bærrene er let tørrede, da gæringen kun kan finde sted under de rigtige forhold.

6.3.   Gæring

Anvendelse af de nyeste teknologier og hjælpematerialer (kontrolleret gæring, kulturgær, pectinenzymer) er tilladt og anbefales. Den optimale pH-værdi i mæsken er mellem 2,8 og 3,5. Den gærede mæsk bør destilleres hurtigst muligt og senest 30 dage efter gæringen. Om nødvendigt opbevares den gærede mæsk ved 10-22 °C.

6.4.   Destillation

»Borzag pálinka« kan fremstilles ved hjælp af et hvilket som helst destillationsudstyr, der kan fås i handelen. Teknologien i destillationsapparatet kan nævnes specifikt, hvis pálinka blev fremstillet ved hjælp af destillationsudstyr med en maksimal kapacitet på 1 000 liter og en kobberoverflade ved hjælp af mindst dobbelt fraktioneret destillation.

6.5.   Hvile, lagring

Efter raffinering/destillation skal »Borzag pálinka« hvile i et rum, der er beskyttet mod lys og har en ensartet temperatur på under 20 °C og moderat fugtighed, således at de komplekse aromaer og duftstoffer blandes. Hvileperioden skal være på mindst 60 dage. I den periode bør der ikke udføres fysiske eller kemiske processer i pálinka.

6.6.   Fremstilling og behandling af pálinka

Alkoholindholdet i det destillat, der har hvilet, skal justeres til det niveau, der er egnet til indtagelse, ved tilsætning af blødgjort vand med mindst 40 % v/v, fordi de aromatiske karakteristika ved »Borzag pálinka« er fremherskende og udvikler sig korrekt ved et højere alkoholindhold. (Alkoholindholdet kan afvige med ± 0,3 % v/v efter fortynding fra den værdi, der er angivet på etiketten.)

Den alkoholprocent, der er egnet til indtagelse, bør justeres nøje i flere faser ved at tilsætte 5–10 % vand ad gangen over en periode på flere dage for at undgå uigennemsigtighed og beskytte de aromatiske bestanddele.

7.   Særlige regler for emballering

—

8.   Særlige regler for mærkning

Ud over de elementer, der er angivet i lovgivningen, omfatter mærkningen også følgende:

| — | »Földrajzi jelzés« [geografisk betegnelse] (særskilt fra betegnelsen) |
| --- | --- |

—

»Földrajzi jelzés« [geografisk betegnelse] (særskilt fra betegnelsen)

| — | Betegnelsen »Borzag pálinka« skal anføres på alle flaskeetiketter (på forsiden og/eller bagsiden og/eller siden). |
| --- | --- |

—

Betegnelsen »Borzag pálinka« skal anføres på alle flaskeetiketter (på forsiden og/eller bagsiden og/eller siden).

9.   Beskrivelse af sammenhængen mellem spiritussen og dens oprindelse

Sammenhængen mellem »Borzag pálinka« og området er baseret på produktets karakteristika og omdømme.

Råvaren til »Borzag pálinka« er stenfrugter fra sommerhyld – også kendt på ungarsk som borzag – med oprindelse i Nógrád-distriktet.

Borzag er den populære, oprindelige betegnelse, givet til Sambucus ebulus L. af ungarerne i amtet Nógrád (Pallas Nagylexikon: https://mek.oszk.hu/00000/00060/html/015/pc001524.html#10) som klart viser, at »Borzag pálinka« har oprindelse i amtet Nógrád, da det kun er her, at sommmerhyld kaldes for borzag. Desuden anfører Sándor Póczos i sin bog om »Borzag pálinka«, at der er et amt i Ungarn, nemlig Nógrád, hvor der er et udbredt kendskab til sommerhylden(borzag), og forarbejdningen af pálinka er accepteret og endda naturlig.

Amtet Nógrád ligger i den nordlige del af Ungarn i skæringspunktet mellem fire bjergkæder (Börzsöny, Mátra, Cserhát og Karancs-Medves). Med hensyn til områdets topografi består det af spredte bjergkæder af vulkansk oprindelse, 400-600 m i højden, herunder skovarealer (der tegner sig for ca. 40 % af amtets område). Området har en lav naturlig vandforsyning. Områdets næringsfattige sure, hårde jordbund og særlige klimatiske forhold – kølige, fugtige og skyggefuld områder – er gunstige for dyrkning af frugten, hvilket bekræftes af undersøgelser. De afgørende karakteristika ved hylden er i vid udstrækning påvirket af vejret. Takket være miljøforholdene er den sommerhyld, der dyrkes i regionen, meget rig på bitter ester, iridoide glycosider (ebulosider, isoswerosider), saponin, tannin, cyanogene glycosider, harpiks, æterisk olie og organiske syrer. Den bitre smag af iridoide glycosider bidrager betydeligt til smagen af marzipan og den krydrede karakter hos »Borzag pálinka«. Dens bær indeholder også en høj andel af æterisk olie, sukker, cyanogene glycosider og purpurfarvestof, som bidrager til dens aromatiske strejf af sødme og den undertiden svagt gullige farve i produktet, efter at det har hvilet.

Produktionen af »Borzag pálinka« i amtet Nógrád går århundreder tilbage. Næsten alle kommercielle destillerier i amtet Nógrád fremstiller pálinka fra sommerhyld på baggrund af de gamle traditioner, der går flere århundreder tilbage. Det er kun i disse områder (amtet Nógrád), at planten kaldes borzag. Andre steder er den kendt som gyalogbodza [den ungarske standardbenævnelse for sommerhyld].

Allerede i midten af 1800-tallet var denne robuste og lidet krævende plante blevet udbredt i amtet Nógrád, som Zoltán Szerémy, der blev født i Nógrádmegyer i 1861, erindrer: »... Men jorden overgik landbrugerne i opfindsomhed og snarrådighed. Helt af sig selv begyndte en lille hyldeblomstlignende busk at gro på denne jord... «(Zoltán Szerémy: Emlékeim a régi jó időkből [Min erindringer om de gode gamle dage] s. 27-28. Színészek Szövetsége. Budapest, 1929).

Sommerhyld indgik i folkemedicinen. Den blev brugt til at fremstille marmelade, og ud over de sporadiske forekomster i den region, hvor Palóc-folket bor, navnlig i amtet Nógrád, blev og anvendes den fortsat til fremstilling af pálinka. Dette fremgår også af en artikel i Nógrád Megyei Hírlap [Nógráds amtsavis] med titlen Forró az üst, forr a cefre [kedlen er varm, mæsken koger] (21. september 2004, s. 2), som nævner de tre vigtigste ingredienser i den lokale fremstilling af pálinka: æbler, pærer og, på tredjepladsen, hyldebær fra sommerhyld (borzag).

Priser, der viser det omdømme, som »Borzag pálinka« nyder:

| — | 2012– første nationale konkurrence for pálinka fremstillet af skovfrugt og vildtvoksende frugt– guldmedalje |
| --- | --- |

—

2012– første nationale konkurrence for pálinka fremstillet af skovfrugt og vildtvoksende frugt– guldmedalje

| — | 2013– anden nationale konkurrence for pálinka fremstillet af skovfrugt og vildtvoksende frugt– guldmedalje |
| --- | --- |

—

2013– anden nationale konkurrence for pálinka fremstillet af skovfrugt og vildtvoksende frugt– guldmedalje

| — | 2014– tredje nationale konkurrence for pálinka fremstillet af skovfrugt og vildtvoksende frugt– sølvmedalje |
| --- | --- |

—

2014– tredje nationale konkurrence for pálinka fremstillet af skovfrugt og vildtvoksende frugt– sølvmedalje

| — | 2015 – 11. konkurrence for vin- og spiritus fra Mátra – guldmedalje |
| --- | --- |

—

2015 – 11. konkurrence for vin- og spiritus fra Mátra – guldmedalje

| — | 2016 – fjerde nationale konkurrence for pálinka fremstillet af skovfrugt og vildtvoksende frugt– guldmedalje |
| --- | --- |

—

2016 – fjerde nationale konkurrence for pálinka fremstillet af skovfrugt og vildtvoksende frugt– guldmedalje

| — | 2018 – Pálinka-kollegium – Spiritus-prisen Fortissimus |
| --- | --- |

—

2018 – Pálinka-kollegium – Spiritus-prisen Fortissimus

| — | 2020 – national pálinka- og druekvaspálinka-konkurrence –sølvmedalje |
| --- | --- |

—

2020 – national pálinka- og druekvaspálinka-konkurrence –sølvmedalje

»Borzag pálinka« tilbydes også på regionens bedste firestjernede hotel som en specialitet for amtet Nógrád.

Et stigende antal producenter indfører »Borzag pálinka« i den årlige nationale konkurrence for pálinka fremstillet af skovfrugt og vildtvoksende frugt.

Selv om »Borzag pálinka« er etableret og velkendt i amtet Nógrád, findes der desværre kun få skriftlige optegnelser, der viser produktets omdømme. For at råde bod på denne mangel blev der i 2018 udgivet en publikation af Sándor Póczos med titlenPalócok pálinkája, a borzag [Borzag (sommerhyld) – [Palóc-folkets pálinka], som indeholder historiske beviser til støtte for produktets lokale omdømme. Publikationen indeholder også erindringer om og beskrivelser af »Borzag pálinka« fra en række personer, der bor i eller kommer fra amtet Nógrád (også kendt som Palóc-folket).

Sándor Póczos fastslår i sin bog Palócok pálinkája, a borzag, at det omdømme, der knytter sig til »Borzag pálinka«, har en sammenhæng med det geografiske område på følgende måde: »Der er et andet vigtigt forhold, der forklarer udbredelsen af sommerhyld i Nógrád. Det er en grundlæggende kendsgerning, at hvis noget ikke virker et sted, vil det ikke blive lavet der, fordi det ikke vil blive godt, eller det simpelthen ikke vil give det forventede resultat. Måske fordi råmaterialet var til rådighed i relativt store mængder og ikke krævede nogen særlig investering eller pleje, er det sandsynligt, at produktionen af »Borzag pálinka« også blev forsøgt i andre dele af landet, men uden et vellykket resultat. Da der kke var nogen reelle markante forskelle i den teknologi, der blev anvendt til fremstilling af destilleret spiritus, kan miljøfaktorer alene forklare den særlige karakter af »Borzag pálinka« fra amtet Nógrád. Vi kan med rette gå ud fra, at det er den særlige jord, det særlige klima og sidst, men ikke mindst, Palóc-folket, der tilføjer denne pálinka-specialitet en værdi, der rækker langt ud over amtet.«

Publikationsspecifikation – publikationsreference

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  EUT L 130 af 17.5.2019, s. 1.

---

| 3.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 156/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 156/27

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2023/C 156/05)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»Szabolcsi alma«

EU-nr.: PGI-HU-02852 — 22.6.2022

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse(r) på BGB

»Szabolcsi alma«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Ungarn

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.6: Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Den beskyttede geografiske betegnelse »Szabolcsi alma« kan anvendes på æbler, der er beregnet på at blive spist friske, af sorterne Gala, Jonathan, Jonagold, Golden Delicious, Red Delicious, Idared og Pinova fra arten Malus domestica og deres varianter (mutanter/kloner), som dyrkes i det afgrænsede geografiske område og har nedenstående kvalitetsegenskaber.

»Szabolcsi alma« har følgende kvalitetsegenskaber:

| — | de er sødsyrlige med en forfriskende smag og duft og med sprødt kød |
| --- | --- |

—

de er sødsyrlige med en forfriskende smag og duft og med sprødt kød

| — | de har et højt sukkerindhold: mindst 12 °Brix for Gala, Red Delicious og Idared og mindst 13 °Brix for Jonathan, Jonagold, Golden Delicious og Pinova, alt afhængigt af sorten |
| --- | --- |

—

de har et højt sukkerindhold: mindst 12 °Brix for Gala, Red Delicious og Idared og mindst 13 °Brix for Jonathan, Jonagold, Golden Delicious og Pinova, alt afhængigt af sorten

| — | deres kød har en fasthed på mindst 5,5 kg/cm2. |
| --- | --- |

—

deres kød har en fasthed på mindst 5,5 kg/cm2.

Kvalitetsegenskaberne med hensyn til størrelse (form, gennemsnitsvægt og diameter) samt skrællens farve er vist i tabellen alt efter sort:

| Sort | Størrelse | Skrællens farve |
| --- | --- | --- |
| Gala | Lille, kugleformet eller fladt
  Gennemsnitsvægt: 150-170 g
  Diameter: 65-85 mm | Det modne æbles grundfarve er gullig med et rødt farvestrøg på overfladen og med striber på nogle varianter. |
| Jonathan | Lille til mellemstort, kegle- eller kugleformet, let ribbet og symmetrisk
  Gennemsnitsvægt: 120-130 g
  Diameter: 65-75 mm | Det modne æbles grundfarve er gulgrøn med en klar rød skræl, der har brede, mørkerøde striber. |
| Jonagold | Stort, kugleformet eller let kegleformet, velafbalanceret og minimalt ribbet
  Gennemsnitsvægt: 220-250 g
  Diameter: 70-90 mm | Grundfarven er gulgrøn, og 40-60 % af skrællen har en lys eller mørk rød farve. |
| Golden Delicious | Kugleformet eller let aflangt og keglestubformet
  Gennemsnitsvægt: 140-180 g
  Diameter: 70-85 mm | Grundfarven er først grøngul og senere gul. |
| Red Delicious | Mellemstort eller stort, aflangt, ribbet over bægerbladet
  Gennemsnitsvægt: 150-170 g
  Diameter: 70-90 mm | Grundfarven har et mørkerødt farvestrøg med striber, og hele den let stribede overflade har en skinnende og dyb rød farve. |
| Idared | Mellemstort til stort, fladt kugleformet og fint ribbet
  Gennemsnitsvægt: 170-220 g
  Diameter: 70-95 mm | Dets grundfarve er klar rød med farvestrøg på skrællen. |
| Pinova | Mellemstort, let aflangt og kegleformet
  Gennemsnitsvægt: 150-180 g
  Diameter: 65-85 mm | Grundfarven er gul, og over halvdelen af overfladen er dækket af eller har striber med en karakteristisk cinnoberrød farve. |

Sort

Størrelse

Skrællens farve

Gala

Lille, kugleformet eller fladt

Gennemsnitsvægt: 150-170 g

Diameter: 65-85 mm

Det modne æbles grundfarve er gullig med et rødt farvestrøg på overfladen og med striber på nogle varianter.

Jonathan

Lille til mellemstort, kegle- eller kugleformet, let ribbet og symmetrisk

Gennemsnitsvægt: 120-130 g

Diameter: 65-75 mm

Det modne æbles grundfarve er gulgrøn med en klar rød skræl, der har brede, mørkerøde striber.

Jonagold

Stort, kugleformet eller let kegleformet, velafbalanceret og minimalt ribbet

Gennemsnitsvægt: 220-250 g

Diameter: 70-90 mm

Grundfarven er gulgrøn, og 40-60 % af skrællen har en lys eller mørk rød farve.

Golden Delicious

Kugleformet eller let aflangt og keglestubformet

Gennemsnitsvægt: 140-180 g

Diameter: 70-85 mm

Grundfarven er først grøngul og senere gul.

Red Delicious

Mellemstort eller stort, aflangt, ribbet over bægerbladet

Gennemsnitsvægt: 150-170 g

Diameter: 70-90 mm

Grundfarven har et mørkerødt farvestrøg med striber, og hele den let stribede overflade har en skinnende og dyb rød farve.

Idared

Mellemstort til stort, fladt kugleformet og fint ribbet

Gennemsnitsvægt: 170-220 g

Diameter: 70-95 mm

Dets grundfarve er klar rød med farvestrøg på skrællen.

Pinova

Mellemstort, let aflangt og kegleformet

Gennemsnitsvægt: 150-180 g

Diameter: 65-85 mm

Grundfarven er gul, og over halvdelen af overfladen er dækket af eller har striber med en karakteristisk cinnoberrød farve.

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

»Szabolcsi alma« må kun dyrkes og høstes i det geografiske område, der er afgrænset i punkt 4.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Den beskyttede geografiske betegnelse »Szabolcsi alma« skal være anført med større skrift end alle andre angivelser på emballagens etiket.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

»Szabolcsi alma« dyrkes og høstes inden for amtet Szabolcs-Szatmár-Beregs administrative grænser.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytningen mellem »Szabolcsi alma« og det geografiske område bygger på kvalitet.

»Szabolcsi alma« adskiller sig fra andre æbler på grund af de særlige egenskaber, der er angivet i punkt 3.2.

De særlige egenskaber ved »Szabolcsi alma«, der er angivet i punkt 3.2, skyldes den tætte forbindelse mellem det geografiske område, de gunstige jordbunds- og klimaforhold i produktionsområdet og æbleavlernes betydelige ekspertise.

Jordbundsforholdene i amtet Szabolcs-Szatmár-Bereg er særdeles velegnede til æbleproduktion. Jordbundsforholdene og de topografisk-klimatiske forhold i de naturlige geografiske områder i amtet Szabolcs-Szatmár-Bereg har gjort det muligt at dyrke æbler og andre frugtarter, der er naturligt hjemmehørende i et tempereret klima, på en økonomisk levedygtig måde i amtet (Pethő, 2005).

Den næststørste alluviale slette i Ungarn, som når op på en højde på 20-50 meter fra flodsletten Transtisza, er beliggende i amtet Szabolcs-Szatmár-Bereg. Humusindholdet — ca. 2 % — og det høje calciumindhold i chernozemjorden, der er dannet på den sandede løssjord i den alluviale slettes flade områder, samt den lette siltjord, der er dannet af Tiszas bifloder, er gunstigt for plantningen af æbletræer.

Antallet af solskinstimer ligger mellem 1 950 og 2 050, hvilket er ca. 300-400 timer mere end i landene vest og nord for Ungarn. Amtets klimaforhold er således gunstige for æbleproduktion. Ud over solskin påvirkes amtets klima også af luftmasserne fra kysten, fastlandet og Middelhavet. Som følge heraf er det nogle gange påvirkningen fra kystklimaet og andre gange påvirkningen fra fastlandsklimaet, der er dominerende.

Dyrkningssæsonen i amtet Szabolcs-Szatmár-Bereg begynder 6-8 dage senere end i andre amter i Ungarn. Somrene er moderat varme med en gennemsnitstemperatur i juli på 20-23 °C. I efterårsmånederne er den daglige gennemsnitstemperatur 1-2 °C lavere end i resten af landet på grund af den højere stråling om natten, hvilket gør modningsprocessen langsommere.

De iboende kvaliteter og nydelsesværdien af »Szabolcsi alma« skyldes primært miljøfaktorerne under modningen, nemlig temperatur, sollys og fugtighed tidligt om morgenen. Den relative luftfugtighed er ca. 75 % i sommermånederne. Den højere relative luftfugtighed i september har en yderst gavnlig indvirkning på frugtens farve og modningstempoet. Modningsprocessen for »Szabolcsi alma« er således langsommere, og der dannes flere af de forskellige næringsstoffer i frugten. Derfor har »Szabolcsi alma« et højere sukkerindhold, nemlig mindst 12 °Brix for Gala, Red Delicious og Idared og mindst 13 °Brix for Jonathan, Jonagold, Golden Delicious og Pinova, alt afhængigt af sorten. Det er det høje sukkerindhold, som giver »Szabolcsi alma« sin sødsyrlige karakter.

I september bidrager de varme dage, den høje relative luftfugtighed og de kølige nætter samt dugdannelsen tidligt om morgenen i betydelig grad til den kraftige farve på »Szabolcsi alma« og til dannelsen af et højt syreindhold og aromaer, der resulterer i en sødsyrlig smag.

Jordbundens høje calciumindhold betyder, at frugtkødet også har et højere calciumindhold, hvilket giver »Szabolcsi alma« et sprødt kød og en fasthed på mindst 5,5 kg/cm2.

Ud over at have et ideelt produktionsområde nyder producenterne i amtet Szabolcs-Szatmár-Bereg godt af en ekspertise, der bygger på erfaringer, som er indsamlet gennem århundreder, og som har en positiv indvirkning på produktionen af »Szabolcsi alma«. Ekspertise i produktion af »Szabolcsi alma« videreføres fra generation til generation i det afgrænsede geografiske område.

Af afgørende betydning for de egenskaber, der er nævnt i punkt 3.2, er producenternes ajourførte viden om sorter, anvendelse af certificeret formeringsmateriale og æbledyrkning. Forskningsinstituttet for dyrkning af frugt og prydplanter, Újfehértó, har i over 70 år støttet dette med sortsvedligeholdelse, produktion af certificeret formeringsmateriale og ydelse af ekspertrådgivning. Forskningsinstituttet beskæftiger sig med forskning i produktionsområdet for »Szabolcsi alma«, registrering af frugttræer, dyrkning og fysiologiske undersøgelser af æblesorter samt udvikling af metoder til sortscertificering.

Frugtproduktion er en århundredgammel tradition i amtet Szabolcs-Szatmár-Bereg takket være de gunstige jordbunds- og klimaforhold. Dette bekræftes i værkerne fra den berømte osmanniske rejsende Evliya Çelebi, som i sine bind, hvor han beskrev sine rejser i Ungarn mellem 1660 og 1666, skrev om de rige frugtplantager i Szabolcs, avlernes velstand og den yderst velsmagende frugt. Han skrev også, at der blev produceret så stor en mængde frugt i området, at den gav rigeligt med næring til de invaderende osmanniske tropper.

Efter Anden Verdenskrig blev der indført en stor plantageordning, som resulterede i oprettelsen af næsten 50 % af landets æbleplantager i amtet Szabolcs-Szatmár-Bereg, der tegner sig for over halvdelen af den nationale produktion.

Den ungarske æbledyrknings omdømme var baseret på »Szabolcsi alma«. Navnet »Szabolcsi alma« er blevet ensbetydende med et mærke af høj kvalitet. (T. Szabó – Zs. Csoma 2001).

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---

| 3.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 156/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 156/31

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2023/C 156/06)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»Sidra da Madeira«

EU-nr.: PGI-PT-02641 — 14.10.2020

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse

»Sidra da Madeira«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Portugal

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.8. Andre produkter anført i bilag I til traktaten (krydderier m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Sidra da Madeira« er en drikkevare, der fremstilles ved fermentering af den naturlige saft, der presses af frisk frugt af traditionelle og andre æblesorter (Malus domestica Borkh.), og undertiden blandinger af æbler og pærer (Pyrus communis L.), der udelukkende dyrkes på øen Madeira. Den fremstilles på øen efter traditionelle eller særlige produktionsmetoder.

Det er en naturlig cider, der udelukkende fremstilles ved fermentering af saft fremstillet ved udskæring, formaling, mostning og presning af lokalt dyrkede æbler og undertiden pærer, hvilket betyder, at indholdet af sukker og kulsyre er af rent endogen oprindelse. Den findes også som en kulsyreholdig naturlig cider, der helt eller delvist er blevet suppleret ved tilsætning af kulsyre.

Cideren har generelt følgende egenskaber: alkoholindhold på minimum 5 % (udtryk i volumen ved 20 oC); indhold af gæringsdygtigt sukker på under 15 g/l totalt syreindhold (i æblesyre) på mindst 3 g/l og op til 10 g/l; indhold af flygtig syre (udtrykt som eddikesyre) på højst 1,8 g/l og et samlet indhold af svovldioxid (udtrykt som SO2) på højst 200 mg/l.

Afhængigt af kombinationen af de anvendte frugttyper og -sorter har »Sidra da Madeira« en lys citrongul til strågul farve med orange toner, og cideren er klar, hvis den filtreres, eller med bundfald, hvis den ikke filtreres.

Cideren har en frisk, autentisk aroma med en frugtagtig karakter af middel til stærk intensitet med markante noter af grønne æbler, modne æbler, kvæde og/eller citrusfrugter, der danner en afbalanceret og behagelig helhed.

Den er normalt uden brus med en let og ikke særlig sød smag, der danner en harmonisk balance mellem skarphed og bitterhed og med en tør eftersmag. Cideren er kendetegnet ved en kraftig aroma og smag af æble og ved sin friskhed på grund af det markante syreindhold.

Den sælges som cider på flaske eller emballeret i egnede beholdere (tønder eller balloner) til salg på drikke- og spisesteder og til detailsalg til slutforbrugerne.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

De traditionelle sorter, der anvendes til fremstilling af »Sidra da Madeira«, er æblesorterne »Barral«, »Cara-de-dama«, »Branco«, »Bico de melro«, »Da Festa«, »Domingos«, »Da Ponta do Pargo«, »Calhau«, »Focinho de rato« og »Vime« og i nogle tilfælde pæresorterne »Do Santo« og »Tenra de São Jorge«.

Landmændene på Madeira anvender en traditionel praksis med at formere og dele genetisk materiale fra træer og frugt med de bedste egenskaber til konsum som frisk frugt og/eller til ciderproduktion, og dermed dyrkes andre fremavlede æble- og pæresorter stadig, navnlig æblesorterne »Baunesa«, »Camacha«, »Espelho«, »Parda«, »Rajada«, »Reineta Tenra da Camacha«»Santa Isabel«, »Ázimo«, »Amarelo«, »Amargo«, »Camoesa«, »De vinho«, »Ouro«, »Pevide«, »Rajado«, »Rijo«, »Riscado« og »Serra« samt pæresorterne »Santa Isabel ou de Santana«, »São João«, »Curé« og »Pardas«, som også, om end i mindre omfang, anvendes i partier, der er bestemt til fremstilling af »Sidra da Madeira«.

Da nogle producenter meget tidligt ønskede at diversificere frugtplantagerne med eksotiske sorter til konsum som frisk frugt, såsom æbler af sorterne »Golden«, »Fuji«, »Starking«, »Royal Gala« og »Reineta« og pæresorten »Rocha«, hvoraf mange allerede blev fundet på øen af Vieira Natividade i 1947, kan disse sorter også anvendes i produktionen af »Sidra da Madeira«, hvis de er tilgængelige på bedriften eller udelukkende er dyrket på øen.

Sammenblandingen eller »sammenstikningen« af denne brede vifte af traditionelle æble- og pæresorter og undertiden også andre æble- og pæresorter, som kan være mere eller mindre skarpe, bitre eller søde i smagen, og som dyrkes på øen, giver den varierede farve, aroma og smag og den forfriskende syrlighed, der kendetegner »Sidra da Madeira«, som fremstilles forskellige steder på øen af de forskellige producenter.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle trin i fremstillingen af cider, fra produktion af råvaren, udvinding af naturlig saft og gæring til lagring og konservering, finder sted på øen Madeira.

3.5.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Emballering af »Sidra da Madeira« i flasker eller beholdere (tønder eller balloner), der er egnet til detailsalg til den endelige forbruger, finder sted på øen Madeira for at sikre, at den særlige farve, aroma og smag bevares i den naturlige (undertiden kulsyreholdige) cider, for at undgå oxidering eller kontaminering, der kan forringe produktets organoleptiske egenskaber, og for at sikre, at produktet er fuldt ud sporbart.

3.6.   Specifikke regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Øen Madeira.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Ansøgningen om registrering af »Sidra da Madeira« er begrundet i sammenhængen mellem ciderens farve-, aroma- og smagsegenskaber samt det markante syreindhold og de mange forskellige kombinationer af frugt af traditionelle og andre æble- og pæresorter, der udelukkende dyrkes på øen Madeira, og som anvendes til fremstilling af cideren, og desuden i jordbunds- og klimaforholdene i de områder, hvor den friske frugt dyrkes. »Sidra da Madeiras« stærke omdømme og ciderens betydning i de forskellige områder af øen, hvor den fremstilles, bidrager også til tilknytningen.

Produktets egenart

»Sidra da Madeira« adskiller sig ved, at det er en naturlig (undertiden kulsyreholdig) cider med stor variation i farve, aroma og smag og en markant syrlighed, som har gjort den meget populær blandt forbrugerne, og som er resultatet af gæring af den naturlige saft, der presses af forskellige »blandinger« eller kombinationer af frisk frugt af traditionelle og andre æblesorter, og undertiden pærer, der dyrkes og plukkes på frugtplantager, der er plantet i forskellige områder på øen Madeira med udpræget tempereret mikroklima og sur jord, som giver frugten de særlige organoleptiske egenskaber.

Cideren er også værdsat blandt producenter og forbrugere, fordi den altid har været meget vigtig for indbyggerne i de områder af øen, hvor betingelserne er gunstige for dyrkning af den friske frugt, som cideren er fremstillet af, hvor den mest traditionelle ciderfremstillingsmetode er blevet udviklet, og hvor der er indført nye tilladte fremgangsmåder for denne type drikkevare for at forbedre og differentiere produktionen. I disse områder afholdes også »festivaler« og arrangementer hvert år for at promovere »Sidra da Madeira« og de æbler og pærer, som cideren er fremstillet af.

Det geografiske områdes egenart

Naturlige faktorer. Madeira er en vulkansk ø i den subtropiske region i Nordatlanten. Den er præget af et meget ujævnt terræn med stejle bjerge adskilt af dybe dale og med en central bjergkæde, der løber fra øst til vest, og som ligger vinkelret i forhold til de dominerende vinde med højder på over 1 200 m. På grund af den geografiske beliggenhed har Madeira et mildt klima med kun små temperaturudsving, undtagen i højderne, hvor temperaturerne er lavere. Øens bjergrige terræn og eksponering for vindene har skabt forskellige mikroklimaer, hvor sydsiden er solrig og i læ, mens nordsiden er skyggefuld, kølig og præget af nedbør.

Den dominerende basaltiske jordbunds egenskaber ændrer sig, jo højere beliggenheden er over havet, hvor klimaet er vådere og koldere. Derfor dyrkes frugt til fremstilling af »Sidra da Madeira« hovedsageligt i områder på øen med et tempereret og fugtigt mikroklima — hovedsageligt i højder over 400 m på sydsiden og 300 m på nordsiden — hvor halvsur til sur jord af jordtyperne cambisol og andosol dominerer, og hvor der er god vind og dræning af jorden.

Menneskelige faktorer. Blandt de frugttræer, der blev indført af de første portugisiske bosættere i 1420'erne, var adskillige æble- og pæresorter, der kom fra Portugal, og som her havde ideelle vækstbetingelser i områder med et mere tempereret mikroklima og overvejende sandjord med middel til højt syreindhold.

Det menes, at produktionen af »Sidra da Madeira« begyndte, så snart plantagerne producerede tilstrækkeligt med frugt til konsum og forarbejdning. Dette bekræftes af beretninger fra kronikøren Gomes Eanes de Zurara (1410-1474) og af andre optegnelser, hvoraf det fremgår, at »æblevin« var at finde blandt de forsyninger, som de portugisiske flåder hentede på øen Madeira fra midten af det 15. århundrede og frem.

Det er også kendt, at der fra begyndelsen af det 17. århundrede ud over Madeirahedvinen blev fremstillet »æblevin« på de samme presser, og at den i visse tilfælde tilmed blev anvendt til at forfalske hedvinen, indtil der i begyndelsen af det 20. århundrede blev indført et forbud mod at anvende æblevin til fremstilling af forfalsket Madeira. Forbuddet betød, at de lokale producenter begyndte at gære æblesaften for at fremstille »en ny drikkevare«, som de oprindeligt kaldte »cidra« eller »sidra« og derefter »Sidra da Madeira«, for at adskille den fra cider fremstillet andre steder.

I en artikel offentliggjort i 1906 af agronomen João da Mota Prego (1859-1931) beskrives de metoder, der skal anvendes til »fremstilling af cider på Madeira«, og de lokale producenter opfordres til at begynde at producere cider. Artiklen bidrog væsentligt til udviklingen, og mange producenter følger stadig anbefalingerne i dag. Desuden kortlagde agronomen Vieira Natividade (1899-1968) i 1947 i en beskrivelse af udviklingen af frugtavl på Madeira det brede udvalg af æble- og pæresorter på øen og identificerede de sogne, hvor traditionen med ciderfremstilling videreføres.

Frugttræer er lette at formere, og den traditionelle fremgangsmåde på Madeira med at formere og udveksle genetisk materiale fra frugter med de bedste egenskaber har sikret, at der er udviklet en lang række traditionelle æble- og pæresorter ud fra de sorter, der oprindeligt blev indført af portugiserne og senere af de briter, der boede på øen mellem det 16. og 18. århundrede. De blev udvalgt og bevaret på forskellige områder af øen, hvor de sorter, der var bedst tilpasset de lokale jordbunds- og klimaforhold og producerede de bedste frugter til konsum og ciderfremstilling, blev bevaret og efterfølgende reproduceret ved podning og plantet på andre dele af øen med lignende egenskaber.

Gennem århundrederne har denne praksis ikke blot fremmet udviklingen af de primære traditionelle frugtsorter, men også den senere introduktion af eksotiske æble- og pæresorter, som dyrkes og plukkes på i frugtplantagerne på Madeira. Disse sorter har også et markant syreindhold og anvendes også af nogle producenter til fremstilling af cider ved hjælp af traditionelle eller særlige produktionsmetoder, der er udviklet i de forskellige områder af øen.

Forbruget af »Sidra da Madeira« var længe begrænset til de steder, hvor cideren blev fremstillet, da den først og fremmest blev forbrugt af producenterne og deres familier. I de seneste årtier har situationen ændret sig, og der er set en betydelig stigning i salget til restauranter og barer på det regionale marked samt en stigning i direkte salg til slutforbrugerne på lokale markeder og på »festivaler« eller arrangementer, der afholdes for at promovere cideren og æblerne.

Interessen for traditionerne og produktets kvalitet førte i midten af 2016 til, at sammenslutningen af ciderproducenter på Madeira (APSRAM) blev etableret. Den består af ca. 30 ciderproducenter og har til formål at fremme og bevare kvaliteten og ægtheden af »Sidra da Madeira«, fremme forskning og udbrede kendskabet til produktet.

Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets egenskaber og omdømme

De særlige jordbunds- og klimaforhold i de forskellige områder af øen, der er gunstige for at tilpasse og plante frugtplantager og træer af en lang række æble- og pæresorter, giver frugterne den særlige syrlighed og de unikke smagsegenskaber, som alt efter den frugtkombination, der anvendes i ciderfremstillingen, i større eller mindre grad er afgørende for kvaliteten af »Sidra da Madeira«.

På grund af »Sidra da Madeiras« farve, aroma og smag, som bestemmes af de særlige egenskaber ved de »blandinger« eller kombinationer af frugt af traditionelle og andre æblesorter og undertiden pærer, der anvendes til fremstilling af cideren, samt det markante syreindhold, som primært skyldes jordbunds- og klimaforholdene i de områder, hvor frugten dyrkes, har »Sidra da Madeira« vundet flere nationale priser, såsom »Concurso Nacional de Cervejas e Sidras Tradicionais Portuguesas« (konkurrence for nationalt, traditionelt fremstillet portugisisk øl og cider) og »Great Taste – Portugal«. Det er imidlertid de lokale forbrugere og i stigende grad turisterne, der besøger øen, som sikrer cideren det fremragende omdømme.

Ud fra de historiske optegnelser, der bekræfter den udbredte produktion af »æblevin«, »cidra«, »sidra« og »Sidra da Madeira« gennem de seneste 600 år, kan de lokale producenter bekræfte, at cider er blevet fremstillet på øen siden de første portugisiske bosættelser i de områder, hvor forholdene er bedst egnede til at etablere de frugtplantager, der leverer frugten. Det er baggrunden for, at der er en stærk tradition for at fremstille og drikke cider på hele øen, men først og fremmest i São Roque do Faial — Santana, Santo António da Serra — Machico, Camacha — Santa Cruz, Jardim da Serra — Câmara de Lobos, Ponta do Pargo — Calheta og Prazeres — Calheta, hvor der hvert år som følge af den særlige rivalisering mellem øerne afholdes traditionelle og kulturelle arrangementer for at fremme produktionen og forbruget af »Sidra da Madeira«.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://tradicional.dgadr.gov.pt/pt/cat/bebidas-espirituosas/outras-bebidas/1084-sidra-da-madeira-igp

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---

| 3.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 156/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 156/35

---

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2023/C 156/07)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen om ændring, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»Vorarlberger Alpkäse«

EU-nr.: PDO-AT-1413-AM01 — 5.4.2022

BOB (X) BGB ( )

1.   Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Vorarlberger Alpwirtschaftsverein, Montfortstr. 9, 6900 Bregenz, Østrig

Tlf. +43 (5574) 400-350

Fax +43 (5574) 400-600

E-mail: fritz.metzler@lk-vbg.at

Sammenslutningens oprindelige adresse har ændret sig og er nu blevet rettet i overensstemmelse hermed. Ansøgeren repræsenterer interesserne for producenter af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Vorarlberger Alpkäse« og har derfor en legitim interesse i at ansøge om ændringer af varespecifikationen.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Østrig

3.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

| ☐ | Produktets betegnelse |
| --- | --- |

☐

Produktets betegnelse

| ☒ | Beskrivelse af produktet |
| --- | --- |

☒

Beskrivelse af produktet

| ☒ | Geografisk område |
| --- | --- |

☒

Geografisk område

| ☒ | Bevis for oprindelse |
| --- | --- |

☒

Bevis for oprindelse

| ☒ | Produktionsmetode |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetode

| ☒ | Tilknytning til det geografiske område |
| --- | --- |

☒

Tilknytning til det geografiske område

| ☒ | Mærkning |
| --- | --- |

☒

Mærkning

| ☒ | Andet [ændring af den kompetente myndigheds oplysninger, navnet på den oprindeligt ansøgende sammenslutning, kontrolorgan, krav i nationale bestemmelser, redaktionelle ændringer] |
| --- | --- |

☒

Andet [ændring af den kompetente myndigheds oplysninger, navnet på den oprindeligt ansøgende sammenslutning, kontrolorgan, krav i nationale bestemmelser, redaktionelle ændringer]

4.   Type ændring

| ☐ | Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB. |
| --- | --- |

☐

Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

| ☒ | Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende). |
| --- | --- |

☒

Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5.   Ændring(er)

I lyset af de erfaringer, der er opnået gennem håndteringen af de praktiske aspekter af den beskyttede betegnelse, efter at den blev indført, er de ønskede ændringer af varespecifikationen nødvendige for at give en mere detaljeret beskrivelse af alle de vigtige fremstillings- og markedsføringsbetingelser, herunder de forskellige stadier af fremstillingen, og for at sikre kvaliteten af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Vorarlberger Alpkäse«.

Den tidligere varespecifikation, der bestod af flere særskilte dokumenter og bilag, er blevet samlet i ét dokument, som er revideret og opdateret for at give en mere præcis beskrivelse af kravene, navnlig for så vidt angår produktionsmetoden og beviset for oprindelse, hvilket bidrager til at bevare kvaliteten af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Vorarlberger Alpkäse«.

Mere specifikt vedrører disse ændringer:

1.   Beskrivelse af produktet

Teksten i varespecifikationens punkt 5b (Beskrivelse) er blevet medtaget i punkt 4.2 (Beskrivelse). Dette punkt er til gengæld blevet opdelt i punkt 4.2.1 (Generelt) og punkt 4.2.2 (Egenskaber). Den oprindelige tekst er blevet præciseret nærmere og struktureret bedre. Oplysningerne om fedtindholdet i tørstoffet er blevet slettet. De enkelte ostehjuls vægt er blevet sat op til 40 kg (i stedet for 35 kg), og den minimale modningsperiode er angivet til 3 måneder (i stedet for 3-6 måneder).

Punkt 5b i varespecifikationen:

»Hård ost fremstillet af naturlig rå mælk (ikke termiseret, ikke steriliseret ved centrifugering, upasteuriseret, uden konserveringsmidler eller stabilisatorer, uden kemiske tilsætningsstoffer og uden genetisk modificeret løbe) fra kvæg, der har græsset i alperne eller på alpegræsgange, med en tør, granuleret, brungul til brun skorpe. Osten er fast til formbar, elfenbensfarvet og indeholder generelt runde huller på størrelse med en ært. Fedtindholdet i tørstoffet er over 45 %. Ostehjulene vejer op til 35 kg. Smagen er mild og aromatisk og bliver skarp med alderen.

Den minimale modningsperiode er 3-6 måneder med mulighed for afvigende egenskaber (ingen revner og mindre huller).«

er blevet omformuleret som følger:

4.2.   Beskrivelse

4.2.1.   Generelt

»Vorarlberger Alpkäse« er en hård ost, der fremstilles i alperne og på alpegræsgange i det afgrænsede område af ubehandlet, silofri rå komælk, som er velegnet til fremstilling af hård ost. De enkelte ostehjul vejer højst 40 kg og modnes i mindst 3 måneder.

4.2.2.   Egenskaber

Osten har en tør, brungul til brun granuleret skorpe og en fast til glat tekstur. Den er elfenbensfarvet. Når osten skæres over, kommer der jævnt fordelte, men spredte matte til skinnende runde huller til syne, som nogenlunde er på størrelse med en ært. Hullerne er generelt runde og på størrelse med en ært. Smagen er mild og bliver skarp med alderen.

Alt efter modenheden kan de beskrevne egenskaber være mere eller mindre udtalte, uden at det berører eller ændrer det overordnede omdømme for »Vorarlberger Alpkäse«.

»Vorarlberger Alpkäse« kan markedsføres i portioner af forskellig størrelse.

Begrundelse

Angivelsen »fedtindholdet i tørstoffet er over 45 %« udgår og er ikke blevet erstattet, da den er unødvendig i betragtning af de eksisterende lovkrav. For så vidt angår den ordlyd, som dels stammer fra varespecifikationen og dels fra en nu tilføjet formulering, er der tale om præciseringer, som tjener til afklaring og forbedring med hensyn til fuldstændigheden af produktbeskrivelsen, hvorved kontrolorganet får mere præcise og pålidelige produktparametre til rådighed for at sikre produktets kvalitet. Den minimale modningsperiode er også defineret mere nøjagtigt og er således blevet præciseret.

Markeds- og salgssituationen, hvor tendensen går mod oste, der er modnet i længere tid, kræver en større tolerance med hensyn til formens højde og de enkelte ostehjuls vægt. Derfor er vægten blevet sat op til højst 40 kg. Denne ændring har ingen negativ indvirkning eller indflydelse på kvaliteten af »Vorarlberger Alpkäse«.

2.   Bevis for oprindelse

Bevis for oprindelse

Den tidligere tekst om produktets historie, der var angivet i punkt 5d (Bevis for oprindelse) i den oprindelige varespecifikation, og som skulle medtages i dette punkt på det tidspunkt, hvor den pågældende betegnelse blev anerkendt, er nu blevet flyttet til punkt 4.6 (Tilknytning til det geografiske område). I stedet for er der medtaget sektorspecifikke bestemmelser om sikring af sporbarhed i punkt 4.4 (Bevis for oprindelse) i den ændrede varespecifikation:

»Den ansøgende sammenslutning fører et producentregister, hvor alle alpine sæterbrug (»Sennalpe«), der fremstiller »Vorarlberger Alpkäse« i det geografiske område, er opført sammen med alpens navn og kontaktadressen. Det alpine sæterbrug skal indgive en specifik ansøgning til den ansøgende sammenslutning for at blive optaget i dette register.

Videretransport af den anvendte mælk fra et godkendt alpint ostemejeri til et andet ostemejeri inden for det afgrænsede område er tilladt. For at sikre sporbarheden skal den transporterede mængde mælk dokumenteres ved hjælp af en følgeseddel.

For at sikre, at »Vorarlberger Alpkäse« kan spores ud over forsyningskæderne, udsteder den ansøgende sammenslutning et kaseinmærke efter anmodning. Det indeholder et serienummer.

Det kaseinmærke, der skal anvendes, omfatter følgende tekst:

»G.U.-VBG

ALPKAESE

XXXXXX«

Det alpine sæterbrug skal sætte kaseinmærket, der indeholder et serienummer, på alle producerede ostehjul, inden osten presses, og registrere det i den daglige produktionsrapport. Den daglige produktionsrapport dokumenterer også produktionsdatoen, mængden af forarbejdet mælk, opvarmningstemperaturen og antallet af oste, der fremstilles den pågældende dag. Modningsperiodens overholdelse kan spores ved hjælp af produktionsregistret/partiet. Osten kan også modnes og lagres i regionale modningskældre ved lavere højder i det afgrænsede område.

Ved salg af »Vorarlberger Alpkäse« skal det alpine sæterbrug føre fortegnelser, der muliggør sporbarheden (f.eks. følgesedler/partier).«

Begrundelse

Eftersom varespecifikationen hidtil ikke har indeholdt bestemmelser om bevis for oprindelse, anses det for hensigtsmæssigt at medtage oplysninger om produktets sporbarhed i punkt 4.4 (Bevis for oprindelse) i varespecifikationen. Den indeholder nu bestemmelser om sikring af sporbarheden. Desuden er noget af teksten flyttet fra det oprindelige punkt 5h (Mærkning) til punkt 4.4. Videretransport af den anvendte mælk fra et godkendt alpint ostemejeri til et andet ostemejeri inden for det afgrænsede område er fremover tilladt, eftersom det i betragtning af den aktuelle teknologiske udvikling ikke længere påvirker kvaliteten og sikrer produktionen af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Vorarlberger Alpkäse«. Dette er blevet nødvendigt på grund af de stadig større vanskeligheder med at finde personale i betragtning af den enorme arbejdsintensitet og den dermed forbundne usikkerhed med hensyn til opretholdelsen af produktionen af alpeost i vores alper. Den transporterede mængde mælk skal dokumenteres.

3.   Geografisk område

Geografisk område

Punkt 5c i varespecifikationen:

»Områder med alper og alpegræsgange i den østrigske provins Vorarlberg. De officielt anerkendte alpine bedrifter er beliggende i en højde på mellem 1 000 m og 1 800 m over havets overflade og er kun aktive i sommermånederne i forbindelse med græsningsskiftet i alperne.«

og det kort over Østrig, der var vedlagt som bilag,

er ændret som følger:

4.3.   Geografisk område

»Vorarlberger Alpkäse« fremstilles i provinsen Vorarlberg i en højde på mellem 1 000 m og 1 800 m over havets overflade. De officielt anerkendte alpine bedrifter er kun aktive i sommermånederne i forbindelse med græsningsskiftet i alperne."

Højdekort over det afgrænsede geografiske område:

Begrundelse

Teksten er gjort kortere. Kravet i varespecifikationen vedrørende officielt anerkendte alpine bedrifter er fastsat i punkt 4.5 (Produktionsmetode) (navnlig punkt 4.5.1 (Råvare — mælk)). Der er også tilføjet et nyt kort over det afgrænsede geografiske område. Kortet indeholder nu også oplysninger om højden over havets overflade. Dette ændrer ikke det geografiske områdes afgrænsning.

4.   Produktionsmetode

Produktionsmetode

Den oprindelige tekst i punkt 5e (Produktionsmetode) i varespecifikationen er blevet formuleret mere præcist og opdelt i punkt 4.5.1 (Råvare — mælk), punkt 4.5.2 (Produktion) og punkt 4.5.3 (Ekspertise — viden om produktion).

Punkt 5e i varespecifikationen:

»Den ensilagefri rå mælk, der er velegnet til fremstilling af hård ost fra officielt kontrollerede kvægbesætninger i alperne, og som ikke er termiseret, pasteuriseret eller steriliseret ved centrifugering, forarbejdes på stedet uden transport eller midlertidig oplagring. Den mælk, der produceres om aftenen, hældes straks i mindre beholdere (mælkeskåle eller mælkekar af træ), så fløden kan stige op til overfladen. Dagen efter skummes fløden (alpesmørret) manuelt for at opnå det ønskede fedtindhold i produktet. Derefter blandes denne modnede og skummede mælk med sødmælk fra morgenens malkning, mælkesyre-/bakteriekulturer og alpeosteløbe i alpine (kobber)kedler. Ostemassen fjernes manuelt ved hjælp af osteklæder og uden brug af maskiner. Ostemassen opvarmes til mellem 51,5 °C og 52,5 °C, presses og behandles regelmæssigt med saltlage for at opnå en god skorpedannelse. Osteproduktionen finder kun sted under kvægets sommergræsning (hvor kvæget udelukkende fodres gennem græsning på alpine græsgange). På grund af den korte græsningsperiode i alperne (3-4 måneder) er produktet kun tilgængeligt på sæsonbasis og i begrænsede mængder.

Enhver tilsætning af mælk fra bedrifter i dalene er forbudt.

Der er indført nationale regler for husdyrhold og dyresundhed samt for bedriftens og personalets hygiejne. Der foretages kvalitetssikring ved hjælp af inspektioner samt uddannelse af personalet og i hygiejne.«

er ændret som følger:

4.5.1.   Råvare (mælk)

»Vorarlberger Alpkäse« fremstilles udelukkende af rå alpemælk fra køer under deres sommergræsning i alperne. Bortset fra i særlige tilfælde (f.eks. ved sygdom, snefald eller brunst) skal græsningen finde sted dagligt i sommermånederne. Kvæget må ikke drives til græsgange uden for det alpine sæterbrugs område. Kun komælk fra officielt anerkendte bedrifter, der er beliggende i alperne eller på alpegræsgange i det afgrænsede geografiske område, er tilladt. Termiseret eller pasteuriseret mælk eller mælk, der er steriliseret ved centrifugering, må ikke anvendes til fremstilling af »Vorarlberger Alpkäse«. Enhver tilsætning af mælk fra bedrifter i dalene er forbudt. Den mælk, der anvendes til »Vorarlberger Alpkäse«, bærer præg af græsgangene i det afgrænsede geografiske område med deres fine græs og krydderurter. Køerne spiser græsset og urterne, enten friske som grøntfoder eller tørrede som hø. Fodring med fermenteret foder eller ensilage er udtrykkeligt forbudt.

Det er tilladt at anvende knust korn fra andre områder som kompensations- og tilskudsfoder i en andel på højst 20 % af tørstoffet om året.

Knust korn kan købes fra andre områder, da det geografiske område, der er et typisk bjergområde, som er kendetegnet ved græsarealer og et tyndt humuslag, ikke er velegnet til dyrkning af afgrøder. Det betyder, at der næsten ikke dyrkes eller produceres korn eller lignende afgrøder i området, og at det må købes fra andre områder.

Andelen af foder fra det geografiske område må således ikke være mindre end 80 % af det samlede tørstof, som de lakterende køer årligt fodres med. Tilsætning af knust korn med oprindelse andre steder er tilladt i en andel på højst 20 % af tørstoffet i den pågældende ration.

4.5.2.   Produktion

Der må udelukkende anvendes silofri, ikketermiseret, upasteuriseret rå mælk, som ikke er steriliseret ved centrifugering. Tilsætning af konserveringsmidler, stabilisatorer, kemisk fremstillede tilsætningsstoffer og genetisk modificeret løbe er ikke tilladt.

Den rå mælk bliver først delvist skummet og formodnet med en valle- og/eller mælkesyrebakteriekultur. Traditionelle mælkesyrebakterier, der oprindeligt blev isoleret og opformeret fra vilde kulturer, udgør nu grundlaget for stamkulturen til de kulturer, der anvendes på bedriften. Derefter blandes denne modnede og skummede mælk med den rå mælk fra morgenens malkning, mælkesyrebakteriekulturer og alpeosteløbe i alpine (kobber)kedler. Ostemassen fjernes ved hjælp af osteklæder eller ved at hælde ostemassen/valleblandingen i osteforme. Den fortykkede (koagulerede) mælk skæres så op i den ønskede størrelse med en ostemasseskærer. Derefter finder den næste fase af ostefremstillingen sted: Ostemassen udvikler sig yderligere, og der opstår synerese (hvor vallen skilles fra ostemassen). Ostemassen opvarmes til mellem 51 °C og 54 °C, hvorefter den hældes i forme og presses.

Ostene har en maksimal vægt på 40 kg, alt afhængigt af ostehjulets størrelse. Ostene anbringes dernæst i en saltlage med et saltindhold på ca. 20 °Bé, således at osten absorberer salt, skorpen dannes, og ostens struktur udvikler sig, hvilket resulterer i, at osten forsegles på ydersiden og samtidig bliver grundigt og jævnt moden indeni. Dette giver »Vorarlberger Alpkäse« en homogen, kompakt konsistens. Derefter modner ostene i mindst 3 måneder, alt afhængigt af skorpens art og mælkeforarbejdningsvirksomhedens erfaring, ved en temperatur på mellem 10 °C og 17 °C og en luftfugtighed på over 80 %. Under modningen behandles (børstes eller gnides) ostene regelmæssigt med saltvand (med et saltindhold på højst 20 °Bé) op til tre gange om ugen for at sikre den typiske skorpedannelse og udvikle smagen. Efter den minimale modningsperiode er »Vorarlberger Alpkäse«-osten klar til konsum.

4.5.3.   Knowhow — viden om produktion

Kvaliteten af »Vorarlberger Alpkäse« skyldes navnlig de lokale osteproducenters erfaring med at håndtere produktionen og ostenes modning. Ostefremstillingen er baseret på knowhow hos de mælkeforarbejdningsvirksomheder, som er involveret i produktionen på forskellige måder, alt efter hvilken rolle de hver især spiller i processen, der giver »Vorarlberger Alpkäse« sin typiske kvalitet. Det starter med anvendelsen af mælkesyrebakteriekulturer. F.eks. er bestemmelse af mælkesyrebakteriekulturens sammensætning, temperatur, hvileperiode, mængde og forhold samt opbevaringsbetingelser baseret på mælkeforarbejdningsvirksomhedens erfaring. Et særligt kendetegn ved deres erfaring er den specifikke opbevaring og modning af den rå mælk på en måde, der fremmer dannelsen af mælkesyrebakterier, og som forbedrer ostens egenskaber betydeligt med hensyn til holdbarhed, lugt og smag. Anvendelsen af kalveløbe, tidspunktet for og metoden til opskæring af den fortykkede (koagulerede) mælk, ostemassens størrelse, ostens udvikling og ostemassens/valleblandingens opvarmning er resultatet af osteproducenternes specifikke erfaring og er af særlig betydning for kvaliteten af »Vorarlberger Alpkäse«.

Osteproducenten skal overvåge hvert enkelt trin i osteproduktionen meget nøje og identificere det rette tidspunkt for hvert forarbejdningstrin. F.eks. er den omhyggelige opvarmning af »Vorarlberger Alpkäse« ved 51-54 °C efter opskæring af den koagulerede mælk en vigtig forudsætning for ostens lange holdbarhed. Samtidig skal mælken håndteres omhyggeligt for at sikre, at en stor del af mælkens aromatiske og mikrobiologiske egenskaber og bestanddele og dermed dens særlige egenskaber bevares. Endvidere betyder de naturligt skiftende foderbetingelser på alpegræsgangene, at mælken ikke har nogen standardegenskaber, men snarere, at dens kvalitet varierer (f.eks. med hensyn til proteinindhold og mælkens anden sammensætning). Med den store erfaring, som producenterne af »Vorarlberger Alpkäse« har, kan de i vid udstrækning kompensere for disse naturlige udsving. Deres omhyggelige håndtering af alle disse faser i processen er afgørende for den videre modningsproces og dermed for slutproduktets kvalitet. Under modningen skal der lægges særlig vægt på en omhyggelig håndtering af osten. Med deres erfaring ved osteproducenterne instinktivt, hvornår osten skal vendes, børstes og gnides, og derfor har de en betydelig indvirkning på ostens kvalitet.

Regelmæssige møder mellem opdrættere og osteproducenter, hvor de deler den viden, de har opnået, medfører en løbende uddannelsesproces, der er med til at bevare kvaliteten og traditionen ved »Vorarlberger Alpkäse«.

Begrundelse

Der er foretaget ændringer af produktionsprocessen med det formål at sikre den umiskendelige kvalitet af »Vorarlberger Alpkäse«, som navnlig er baseret på producenternes viden om den traditionelle produktionsmetode. Sammen med den nu ændrede ordlyd, der allerede var medtaget i den oprindelige varespecifikation, beskrives denne traditionelle produktionsmetode mere detaljeret, navnlig ved at definere forarbejdningsmetoden mere præcist.

De enkelte ændringer vedrører følgende punkter:

| — | Råvare — mælk

  Fodring af kvæg udelukkende ved græsning er ikke altid tilstrækkeligt til at opretholde dyresundheden, da de stadig mere ekstreme vejrforhold (tørke, lange perioder med regn osv.) og de dermed forbundne klimaændringer udsætter malkekøerne i alpeområder for metabolisk stress og mindsker tilgængeligheden af græsfoder. Desuden har de forskellige kvægracer, der holdes på alpegræsgange, forskellige energibehov, og de har derfor brug for tilskudsfoder af hensyn til deres trivsel.
  For at sikre en afbalanceret forsyning med de næringsstoffer, der er nødvendige for dyrevelfærden uafhængigt af usædvanlige klimaforhold såsom tørke, er det derfor blevet muligt at købe knust korn og anvende det som kompensations- og tilskudsfoder i en andel på højst 20 % af tørstoffet om året.
  Ovennævnte undtagelse for fodertilskud berører ikke mælkens høje og konstante kvalitet, da størstedelen af grovfoderet skal komme fra det afgrænsede område.
  Kravet i punkt 5c i varespecifikationen vedrørende officielt anerkendte alpine bedrifter, der er beliggende i en højde på mellem 1 000 m og 1 800 m, er blevet flyttet til punkt 4.5.1 (Råvare — mælk) og beskrevet mere detaljeret. Mælken må kun komme fra køer fra bedrifter, der er beliggende i alperne eller på alpegræsgange, og som har fået tildelt et godkendelsesnummer af den kompetente myndighed (den østrigske fødevaremyndighed). Dette skyldes de særlige hygiejnekrav, der er fastsat i forordning (EF) nr. 853/2004 (forordningen om hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer), og som de bedrifter, der fremstiller osten, skal overholde. De godkendte bedrifter er angivet i og fremgår af forordningen.
  Videretransport fra et godkendt alpint ostemejeri til et andet ostemejeri inden for det afgrænsede område er fremover tilladt, eftersom dette ikke længere påvirker kvaliteten i betragtning af den aktuelle teknologiske udvikling. Den transporterede mængde mælk skal dokumenteres af begge alpine mejerier ved hjælp af en følgeseddel. |
| --- | --- |

—

Råvare — mælk

Råvare — mælk

Fodring af kvæg udelukkende ved græsning er ikke altid tilstrækkeligt til at opretholde dyresundheden, da de stadig mere ekstreme vejrforhold (tørke, lange perioder med regn osv.) og de dermed forbundne klimaændringer udsætter malkekøerne i alpeområder for metabolisk stress og mindsker tilgængeligheden af græsfoder. Desuden har de forskellige kvægracer, der holdes på alpegræsgange, forskellige energibehov, og de har derfor brug for tilskudsfoder af hensyn til deres trivsel.

For at sikre en afbalanceret forsyning med de næringsstoffer, der er nødvendige for dyrevelfærden uafhængigt af usædvanlige klimaforhold såsom tørke, er det derfor blevet muligt at købe knust korn og anvende det som kompensations- og tilskudsfoder i en andel på højst 20 % af tørstoffet om året.

Ovennævnte undtagelse for fodertilskud berører ikke mælkens høje og konstante kvalitet, da størstedelen af grovfoderet skal komme fra det afgrænsede område.

Kravet i punkt 5c i varespecifikationen vedrørende officielt anerkendte alpine bedrifter, der er beliggende i en højde på mellem 1 000 m og 1 800 m, er blevet flyttet til punkt 4.5.1 (Råvare — mælk) og beskrevet mere detaljeret. Mælken må kun komme fra køer fra bedrifter, der er beliggende i alperne eller på alpegræsgange, og som har fået tildelt et godkendelsesnummer af den kompetente myndighed (den østrigske fødevaremyndighed). Dette skyldes de særlige hygiejnekrav, der er fastsat i forordning (EF) nr. 853/2004 (forordningen om hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer), og som de bedrifter, der fremstiller osten, skal overholde. De godkendte bedrifter er angivet i og fremgår af forordningen.

Videretransport fra et godkendt alpint ostemejeri til et andet ostemejeri inden for det afgrænsede område er fremover tilladt, eftersom dette ikke længere påvirker kvaliteten i betragtning af den aktuelle teknologiske udvikling. Den transporterede mængde mælk skal dokumenteres af begge alpine mejerier ved hjælp af en følgeseddel.

| — | Produktion

  Produktionen af »Vorarlberger Alpkäse« er beskrevet i detaljerede trin fra forarbejdningen af råmælk til modningsfasen under lagringen, og de tekniske parametre, der skal overholdes for at sikre kvaliteten, er angivet.
  Ostemassen kan nu opvarmes til mellem 51 °C og 54 °C (i stedet for mellem 51,5 °C og 52,5 °C, sådan som det var tilfældet tidligere). Et bredere interval af opvarmningstemperaturer er blevet tilladt, fordi det i tilfælde af manuel opvarmning ikke er muligt at fastsætte en præcis temperatur, hvilket betyder, at der er behov for en større tolerance. Det nye toleranceinterval for opvarmningstemperaturen har ingen negativ indvirkning på produktets kvalitet. Tilsætning af konserveringsmidler, stabilisatorer og kemisk fremstillede tilsætningsstoffer er stadig ikke tilladt. Dette er gjort endnu tydeligere ved hjælp af en mere præcis ordlyd.
  Hvad angår bedriftens egne valle- eller mælkesyrekulturer, er det blevet præciseret, at den historiske moderkultur i dag produceres centralt og derefter anvendes internt til videre anvendelse som bedriftskultur til fremstilling af »Vorarlberger Alpkäse«. Mælkeforarbejdningsvirksomhedernes erfaring spiller en afgørende rolle i den forbindelse.
  Saltindholdet er blevet præciseret og tilpasset til kriterier, der kan kontrolleres i praksis, ved hjælp af Bauméskalaen (Bé). Saltindholdet er blevet angivet til højst 20 °Bé. Dannelsen af skorpen, der er typisk for »Vorarlberger Alpkäse«, og ostens hermed forbundne kvalitet er blevet præciseret yderligere, og der henvises til osteproducenternes håndtering af osten og modningsklimaet. |
| --- | --- |

—

Produktion

Produktion

Produktionen af »Vorarlberger Alpkäse« er beskrevet i detaljerede trin fra forarbejdningen af råmælk til modningsfasen under lagringen, og de tekniske parametre, der skal overholdes for at sikre kvaliteten, er angivet.

Ostemassen kan nu opvarmes til mellem 51 °C og 54 °C (i stedet for mellem 51,5 °C og 52,5 °C, sådan som det var tilfældet tidligere). Et bredere interval af opvarmningstemperaturer er blevet tilladt, fordi det i tilfælde af manuel opvarmning ikke er muligt at fastsætte en præcis temperatur, hvilket betyder, at der er behov for en større tolerance. Det nye toleranceinterval for opvarmningstemperaturen har ingen negativ indvirkning på produktets kvalitet. Tilsætning af konserveringsmidler, stabilisatorer og kemisk fremstillede tilsætningsstoffer er stadig ikke tilladt. Dette er gjort endnu tydeligere ved hjælp af en mere præcis ordlyd.

Hvad angår bedriftens egne valle- eller mælkesyrekulturer, er det blevet præciseret, at den historiske moderkultur i dag produceres centralt og derefter anvendes internt til videre anvendelse som bedriftskultur til fremstilling af »Vorarlberger Alpkäse«. Mælkeforarbejdningsvirksomhedernes erfaring spiller en afgørende rolle i den forbindelse.

Saltindholdet er blevet præciseret og tilpasset til kriterier, der kan kontrolleres i praksis, ved hjælp af Bauméskalaen (Bé). Saltindholdet er blevet angivet til højst 20 °Bé. Dannelsen af skorpen, der er typisk for »Vorarlberger Alpkäse«, og ostens hermed forbundne kvalitet er blevet præciseret yderligere, og der henvises til osteproducenternes håndtering af osten og modningsklimaet.

| — | Ekspertise — viden om produktion

  Eftersom den eksisterende varespecifikation ikke indeholdt nogen centrale bestemmelser om producenternes traditionelle viden, er dette præciseret nærmere, og der er medtaget beskrivelser af specialisternes kvalifikationer. Desuden beskrives de løbende aktiviteter, der har til formål at videregive traditionen for at sikre kvaliteten, og som medfører, at et tab eller en udvanding af ekspertisen effektivt kan standses, og at den traditionelle viden om produktet kan bevares. |
| --- | --- |

—

Ekspertise — viden om produktion

Ekspertise — viden om produktion

Eftersom den eksisterende varespecifikation ikke indeholdt nogen centrale bestemmelser om producenternes traditionelle viden, er dette præciseret nærmere, og der er medtaget beskrivelser af specialisternes kvalifikationer. Desuden beskrives de løbende aktiviteter, der har til formål at videregive traditionen for at sikre kvaliteten, og som medfører, at et tab eller en udvanding af ekspertisen effektivt kan standses, og at den traditionelle viden om produktet kan bevares.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

De oplysninger, der tidligere var medtaget i punkt 5d (Bevis for oprindelse), er blevet flyttet til punkt 4.6 (Tilknytning til det geografiske område).

De oplysninger, der tidligere var medtaget i punkt 5f (Tilknytning), er blevet medtaget i punkt 4.6 (Tilknytning til det geografiske område). Virkningerne af de klimatiske og menneskelige faktorer i det geografiske område er udførligt beskrevet, og der gives en detaljeret beskrivelse af de regionale producenters særlige ekspertise, som tidligere kun blev berørt i varespecifikationen, såsom den traditionelle viden om særlige opbevaringsteknikker og den høje grad af ekspertise inden for produktionsteknik og modningsstyring, som er afgørende for at få ostens organoleptiske egenskaber frem.

Begrundelse

Varespecifikationen er blevet tilpasset kravene i forordning (EU) nr. 1151/2012, idet de historiske referencer, såsom dokumentation og gamle traditioner vedrørende »Vorarlberger Alpkäse«, der oprindeligt blev beskrevet i punktet om bevis for oprindelse, er blevet flyttet til punkt 4.6 (Tilknytning til det geografiske område).

6.   Mærkning

Mærkning

Den oprindelige tekst i punkt 5h (Mærkning) i varespecifikationen er nu blevet flyttet til punkt 4.4 (Bevis for oprindelse) og tilpasset til de nuværende dokumentationskrav.

F.eks. er kravene i den oprindelige varespecifikation (om anbringelse på produktet af produktionsdatoen og navnet på alpen og/eller alpegræsgangen) blevet overflødige på grund af den dokumentation, der nu skal fremlægges som bevis for oprindelse. Det kaseinmærke, der skal anvendes, er blevet præciseret. Det er ikke længere nødvendigt at anbringe dette mærke på osteportioners emballage, da der er sørget for, at partiet kan spores, når der tale om portioner.

Bestemmelserne om forhandlermærker i punkt 5h (Mærkning) i den oprindelige varespecifikation er blevet flyttet til punkt 4.8 (Mærkning).

»Det er tilladt at anvende forhandlermærker. Forhandlermærket må dog ikke være af en sådan karakter, at det vildleder forbrugeren eller skader den beskyttede oprindelsesbetegnelses gode omdømme.«

Begrundelse

Kravene til forvaltning af forhandlermærker er blevet præciseret og udvidet. Forhandlermærker vil fortsat være tilladt.

7.   Redaktionelle ændringer

Redaktionelle ændringer

7.1.   Navnet på og oplysningerne om medlemsstatens kompetente myndighed er blevet ajourført.

7.2.   Den ansøgende sammenslutnings navn er blevet rettet.

Begrundelse

Den ansøgende sammenslutnings navn har ændret sig, efter at betegnelsen blev beskyttet, og det er blevet ajourført sammen med de ændrede oplysninger om den kompetente myndighed.

7.3.   Kontrolorgan

Kontrolorgan

Punktet med kontrolorganets kontaktoplysninger er blevet ændret, eftersom dette organ nu er en privat virksomhed, nemlig Lacon GmbH.

7.4.   Ændringer af varespecifikationens layout/udformning

Ændringer af varespecifikationens layout/udformning

Nogle af overskrifterne har fået et andet nummer og er blevet ændret for at gøre oplysningerne klarere og mere præcise.

7.5.   Krav i nationale bestemmelser

Krav i nationale bestemmelser

Punktet »Krav i nationale bestemmelser« udgår og erstattes ikke, da de er unødvendige i lyset af de lovgivningsmæssige krav.

ENHEDSDOKUMENT

»Vorarlberger Alpkäse«

»Vorarlberger Alpkäse«

EU-nr.: PDO-AT-1413-AM01 — 5.4.2022

EU-nr.: PDO-AT-1413-AM01 — 5.4.2022

BOB (X) BGB ( )

BOB (X) BGB ( )

1.   Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

»Vorarlberger Alpkäse«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Østrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1   Produkttype [jf. bilag XI]

Produkttype [jf. bilag XI]

Kategori 1.3. Oste

3.2   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Vorarlberger Alpkäse« er en hård ost, der fremstilles i alperne og på alpegræsgange i det afgrænsede område af ubehandlet, silofri rå komælk, som er velegnet til fremstilling af hård ost. De enkelte ostehjul vejer højst 40 kg og modnes i mindst 3 måneder.

Osten har en tør, brungul til brun granuleret skorpe og en fast til glat tekstur. Den er elfenbensfarvet. Når osten skæres over, kommer der jævnt fordelte, men spredte matte til skinnende runde huller til syne, som nogenlunde er på størrelse med en ært. Hullerne er generelt runde og på størrelse med en ært. Smagen er mild og bliver skarp med alderen.

Alt efter modenheden kan de beskrevne egenskaber være mere eller mindre udtalte, uden at det berører eller ændrer det overordnede omdømme for »Vorarlberger Alpkäse«.

3.3   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Kun mælk fra køer fra officielt anerkendte bedrifter i alperne eller på alpegræsgange med forvaltning af græsarealer må anvendes til produktion af »Vorarlberger Alpkäse«. Produktion af og fodring med ensilage er ikke tilladt.

Det er tilladt at anvende tilskudsfoder i form af knust korn i en andel på højst 20 % af tørstoffet om året. Knust korn kan også købes fra andre områder, da det geografiske område, som er et typisk bjergområde, ikke er velegnet til landbrugsproduktion. Det betyder, at der næsten ikke dyrkes eller produceres korn eller lignende afgrøder i området, og at det må købes fra andre områder.

Andelen af foder fra det geografiske område må således ikke være mindre end 80 % af det samlede tørstof, som de lakterende køer årligt fodres med. Tilsætning af knust korn med oprindelse andre steder er tilladt i en andel på højst 20 % af tørstoffet i den pågældende ration.

3.4   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Råvaren skal produceres, forarbejdes og modnes i det afgrænsede område.

3.5   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Ostene skal identificeres med et kaseinmærke, der har et serienummer. Den ansøgende sammenslutning er ansvarlig for at administrere og tildele serienummeret.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

»Vorarlberger Alpkäse« fremstilles i provinsen Vorarlberg i en højde på mellem 1 000 m og 1 800 m over havets overflade. De officielt anerkendte alpine bedrifter er kun aktive i sommermånederne i forbindelse med græsningsskiftet i alperne.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

De karakteristiske egenskaber ved »Vorarlberger Alpkäse« kan tilskrives den mælk, der anvendes til fremstillingen, dens ingredienser, smag og konsistens, som den alpine flora i Vorarlberg har indflydelse på, samt klimaforholdene og de menneskelige (traditionelle håndværksmæssige) forhold i produktionsprocessen. De mindre ostemejerier i alperne holder fast i den håndværksmæssige produktion og en omhyggelig håndtering/modning af ostene den dag i dag. Dette giver »Vorarlberger Alpkäse« den særlige kvalitet og lange holdbarhed.

Den mælk, der anvendes til fremstilling af »Vorarlberger Alpkäse«, har en særlig smagskomponent, der skyldes den alpine vegetation i produktionsområdet og den overvejende anvendelse af grøntfoder til dyrene, hvilket sammen med den traditionelle håndværksmæssige produktionsmetode giver osten de karakteristiske egenskaber. Osteproduktionen bidrager i høj grad til bevarelsen af Vorarlbergs bjerglandbrug og er afgørende for den økologiske mangfoldighed og stabilitet i kulturlandskabet i Vorarlbergs alper.

I Vorarlberg fokuserer landbruget udelukkende på forvaltning af græsarealer. Alpine bedrifter er underlagt et strengt forbud mod fodring med ensilage (ingen fermenteret foder). Kun ved at forbyde ensilage er det muligt at producere »Vorarlberger Alpkäse« af høj kvalitet.

»Vorarlberger Alpkäse« er et produkt, der er blevet fremstillet og spist i det afgrænsede område i mange hundrede år. I al den tid er der blevet fremstillet ost i den nuværende provins Vorarlberg. Oprindeligt blev ost — i flere århundreder — primært fremstillet til eget forbrug og til regional afsætning. Produktionen af alpeost bidrager i høj grad til bevarelsen af Vorarlbergs alpelandbrug og er afgørende for den økologiske mangfoldighed og stabilitet i kulturlandskabet i Vorarlbergs alper. I forbindelse med græsningsskiftet i alperne, som finder sted mellem bedrifter i dalene, alpegræsgange og alper, er forarbejdningen af rå mælk i alperne et vigtigt økonomisk led i opretholdelsen af landbrugs- og malkekvægsbedrifter i Vorarlberg.

Det er dokumenteret, at regionens traditionelle ostefremstillingsmetoder allerede blev anvendt under Trediveårskrigen. Denne proces udgør grundlaget for den nuværende produktionsproces for »Vorarlberger Alpkäse«. Allerede i det 18. århundrede blev en stor del af den alpemælk, der blev produceret i sommermånederne i forbindelse med græsningsskiftet i alperne, forarbejdet til alpeost. Betegnelsen »Vorarlberger Alpkäse« har været anvendt siden da.

Regionale forhold, såsom højde over havets overflade, klima, flora og fauna samt bedrifternes lille målestok, førte i midten af det 18. århundrede til udviklingen af en produktion af fed ost, hvor der anvendtes særlige ostefremstillingsteknikker. Dette gav en længere holdbarhed og en bedre merværdi.

Den tekniske viden og de tekniske færdigheder inden for osteproduktion, som man har opnået i det afgrænsede område (dyrenes foder, mælkens forarbejdning, produktionsteknologi og modning), blev videregivet fra generation til generation. Denne viden og disse færdigheder er blevet videreudviklet og tjener den dag i dag som grundlag for produktionen af »Vorarlberger Alpkäse«.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/vorarlbergeralpkaese/

Kan også tilgås direkte via det østrigske patentkontors websted (www.patentamt.at) ved at navigere til følgende: »Trademarks / Geographical indications / List of Austrian geographical indications«. Teksten står under navnet på kvalitetsbetegnelsen.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 3.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 156/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 156/45

---

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2023/C 156/08)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen om ændring, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»VORARLBERGER BERGKÄSE«

EU-nr.: PDO-AT-1419-AM01 –– 5.4.2022

BOB (X) BGB ()

1.   Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

ARGE Milch Vorarlberg, Montfortstr. 9, 6900 Bregenz, Østrig

Tlf. +43 5574400350

Fax +43 5574400600

E-mail: fritz.metzler@lk-vbg.at

Den foreliggende ansøger er den oprindelige ansøgende sammenslutnings retlige efterfølger for så vidt angår alle rettigheder og forpligtelser, der følger af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Vorarlberger Bergkäse«. Den repræsenterer interesserne hos producenterne af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Vorarlberger Bergkäse« og har derfor en legitim interesse i at anmode om ændring af varespecifikationen.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Østrig

3.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

| ☐ | Produktets betegnelse |
| --- | --- |

☐

Produktets betegnelse

| ☒ | Beskrivelse af produktet |
| --- | --- |

☒

Beskrivelse af produktet

| ☒ | Geografisk område |
| --- | --- |

☒

Geografisk område

| ☒ | Bevis for oprindelse |
| --- | --- |

☒

Bevis for oprindelse

| ☒ | Produktionsmetode |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetode

| ☒ | Tilknytning til det geografiske område |
| --- | --- |

☒

Tilknytning til det geografiske område

| ☒ | Mærkning |
| --- | --- |

☒

Mærkning

| ☒ | Andet (ændring af den kompetente myndigheds oplysninger, navnet på den oprindeligt ansøgende sammenslutning, kontrolinstans, krav i nationale bestemmelser, redaktionelle ændringer) |
| --- | --- |

☒

Andet (ændring af den kompetente myndigheds oplysninger, navnet på den oprindeligt ansøgende sammenslutning, kontrolinstans, krav i nationale bestemmelser, redaktionelle ændringer)

4.   Type ændring(er)

| ☐ | Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB. |
| --- | --- |

☐

Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

| ☒ | Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende). |
| --- | --- |

☒

Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5.   Ændring(er)

I lyset af de erfaringer, der er indhøstet i forbindelse med de praktiske aspekter af den beskyttede betegnelse, siden den blev indført, er de ønskede ændringer af varespecifikationen nødvendige for at give en mere detaljeret beskrivelse af alle vigtige produktions- og afsætningsbetingelser, herunder de forskellige produktionstrin, og for at sikre kvaliteten af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Vorarlberger Bergkäse«.

Den hidtidige varespecifikation, som bestod af flere særskilte dokumenter og bilag, er blevet samlet i ét dokument, revideret og opdateret for at give en mere præcis beskrivelse af kravene, navnlig for så vidt angår produktionsmetoden og oprindelsesbeviset, hvilket bidrager til at bevare kvaliteten af »Vorarlberger Bergkäse« BGB.

Disse ændringer vedrører mere specifikt:

1.   Beskrivelse af produktet

Teksten under punkt 5, litra b), (Beskrivelse) og tilføjelserne til dette punkt i den oprindelige varespecifikation er medtaget i punkt 4.2 (Beskrivelse). Dette punkt er derudover blevet opdelt i punkt 4.2.1 (Generelt) og punkt 4.2.2 (Egenskaber). Den oprindelige tekst er blevet gjort mere specifik og struktureret. Fedtindhold i tørstof er blevet slettet. Vægten af de enkelte ostehjul er blevet øget til 7-40 kg (i stedet for 8-35 kg), og skimmelhøjden er blevet udvidet til 8-12 cm (tidligere 10-12 cm). Den mindste modningsperiode er fastsat til 3 måneder.

Punkt 5b i varespecifikationen:

»’Vorarlberger Bergkäse' fremstilles af naturlig rå (komælk) mælk med ca. 50 % fedtindhold i tørstof og har en kitmodnet til tørret, brungul til brun kornet skorpe. Ostehjulene vejer mellem 8 kg og 35 kg og har en højde på 10-12 cm. Hullerne, der ca. er på størrelse med ærter, er blanke til skinnende og jævnt fordelt. Osten er fast til deformerbar og elfenbensfarvet til lysegul. Smagen er krydret til skarp. Råvaren er mælk fra køer, der har græsset på alpegræsgange, og i dale, der egner sig til fremstilling af hård ost, hvor der ikke anvendes silo til fodring. Der anvendes kun naturlig osteløbe.«

og tilføjelserne til punkt 5b

»Nøje overholdelse af fodringsreglerne (jf. bilaget), de små alpemejerier, den omhyggelige manuelle modning af 'Vorarlberger Bergkäse', den traditionelle forarbejdning af silofri og naturlig rå mælk og osteproducenternes færdigheder er uden tvivl de vigtigste kendetegn.

Kun bedrifter med rent ekstensiv forvaltning af græsarealer — uden produktion af eller fodring med ensilage — har tilladelse til at levere mælk. Blandede bedrifter (bedrifter, der fodrer ungkvæg med ensilage) må ikke levere mælk. Mælken leveres mindst én gang dagligt og forarbejdes direkte på mejeriet.

Den omstændighed, at osten fremstilles på små bedrifter, sikrer opretholdelsen af den håndværksmæssige produktion og en omhyggelig håndtering af osten. Det giver også 'Vorarlberger Bergkäse' en særlig høj kvalitet og lang holdbarhed.«

omformuleres som følger:

4.2.   Beskrivelse

4.2.1.   Generelt

»Vorarlberger Bergkäse« er en hård ost fremstillet af silofri, naturlig rå komælk fra køer, der har græsset i et alpe- eller dalområde. Bedrifter, der fodrer ungkvæg med ensilage (blandede bedrifter), må ikke levere mælk.

Ostehjulene vejer mellem 7 og 40 kg, har en højde på 8-12 cm og modnes i mindst 3 måneder.

4.2.2.   Egenskaber

Osten har en kitmodnet til tørret, brungul til brun kornet skorpe og en fast til glat tekstur. Den er elfenbensfarvet til lysegul. Når osten skæres i skiver, afslører den jævnt, men tyndt fordelt, mat til skinnende runde huller ca. på størrelse med ærter. Der kan dannes små revner (0,5-1 cm lange) i osten. Smagen er krydret og bliver skarp med alderen. Afhængigt af modningsgraden kan de beskrevne egenskaber være mere eller mindre udtalte, uden at det påvirker eller ændrer det samlede billede af »Vorarlberger Bergkäse« BOB.

»Vorarlberger Bergkäse« kan markedsføres i portioner af forskellig størrelse.

Begrundelse

Bemærkninger, der ikke vedrører beskrivelsen af produktet, er nærmere beskrevet i punkterne »Tilknytning til det geografiske område« og »Produktionsmetode«, der nu er anført til dette formål.

Toleranceintervallerne for ostens vægt og højde er blevet forøget som følge af det tab af modenhed, der skyldes den længere oplagring af osten, og af hensyn til de små bedrifters økonomiske levedygtighed. Af logistiske årsager kræver små bedrifter, at ostene er tungere. Ordene »ca. 50 % fedtindhold i tørstof« er blevet slettet uden at blive erstattet, fordi de er overflødige i lyset af de gældende lovkrav. For så vidt angår den ordlyd, som dels stammer fra specifikationen og dels fra en nu tilføjet formulering, er der tale om præciseringer (f.eks. vedrørende den minimale lagringsperiode), som tjener til afklaring og forbedring med hensyn til fuldstændigheden af produktbeskrivelsen, hvorved kontrolorganet får mere præcise og pålidelige produktparametre til rådighed for at sikre produktets kvalitet.

2.   Bevis for oprindelse

Bevis for oprindelse

De tidligere bemærkninger i varespecifikationen vedrørende produktets historie under punkt 5, litra d), (Bevis for oprindelse), som skulle fremlægges i dette punkt på tidspunktet for anerkendelsen af den pågældende betegnelse, og tilføjelserne til dette punkt er nu flyttet til punkt 4.6. (Tilknytning til det geografiske område) (se teksten til dette punkt). I stedet er der medtaget sektorspecifikke bestemmelser om sikring af sporbarhed i punkt 4.4 (Bevis for oprindelse) i den nye varespecifikation:

»Den ansøgende sammenslutning fører et producentregister, hvori hvert mejeri, der producerer »Vorarlberger Bergkäse« i det geografiske område, er opført sammen med bedriftens navn og kontaktadresse, uanset om de er medlemmer af sammenslutningen. Mejeriet skal indgive en specifik ansøgning til den ansøgende sammenslutning for at blive optaget i dette register.

Der indgås en kontrakt om levering af mælk og en bestilling om levering af mælk mellem mælkeproducenten og mejeriet. Disse kontrakter regulerer kvaliteten af råvaren (silofri mælk), afvandingsområdet og dokumentationen for leverancer af mælk til mejeriet.

Mælkeproducenter og mejerier skal sikre, at rå mælk til videreforarbejdning til »Vorarlberger Bergkäse« og selve slutproduktet indsamles, oplagres og forarbejdes adskilt fra andre mælkelagre eller konventionelle ostetyper.

Mælkeproducenterne skal registrere de mængder af mælk, de producerer, med en oversigt over den mængde mælk, der er anvendt til produktionen af »Vorarlberger Bergkäse«. Mejerier skal føre et klart register over de opkøbte mælkemængder og deres oprindelse. Yderligere transport fra et mejeri til et andet inden for det afgrænsede geografiske område er tilladt, og den pågældende mængde registreres.

Med henblik på sporbarheden af »Vorarlberger Bergkäse« på tværs af forsyningskæderne udsteder den ansøgende sammenslutning et kaseinmærke med et serienummer efter anmodning fra mejerierne. Det kaseinmærke, der skal anvendes, består af følgende tekst:

G.U.-VBG

BERGKAESE

XXXXXX

med et serienummer. Den ansøgende sammenslutning er ansvarlig for at administrere og tildele serienummeret.

Inden presningen identificeres osten ved hjælp af et kaseinmærke med et unikt serienummer, som ikke må kunne fjernes fra ostehjulet. Med henblik på intern sporbarhed angives også produktionsdatoen eller et partinummer.

I den daglige produktionsrapport registreres produktionsdatoen, mængden af forarbejdet mælk, serienummeret på kaseinmærket, opvarmningstemperaturen og antallet af ostehjul. Overholdelse af modningsperioden kan spores ved hjælp af optegnelser i mejeriet. Osten kan også modnes og oplagres uden for mejeriet i modningscentre i det afgrænsede område.

Ved salg af »Vorarlberger Bergkäse« skal mejeriet føre fortegnelser, der muliggør sporbarhed (f.eks. følgesedler).«

Begrundelse

Da varespecifikationen hidtil ikke har indeholdt regler om bevis for oprindelse, anses det for hensigtsmæssigt at medtage oplysninger om produktets sporbarhed i varespecifikationens punkt 4.4 (Bevis for oprindelse). Den indeholder nu bestemmelser om at sikre sporbarheden. Desuden er en del af teksten også flyttet fra det oprindelige punkt 5, litra h), (Mærkning) til punkt 4.4 (Bevis for oprindelse).

3.   Geografisk område

Geografisk område

Punkt 5, litra c), (Geografisk område) i den oprindelige varespecifikation

Regionen Walgau er blevet tilføjet. Den resterende tekst er blevet reduceret til de oplysninger, der er nødvendige for det geografiske område. Stavemåden for »Laiblachtal« er blevet ændret til »Leiblachtal«.

Desuden er de kort over Vorarlberg og Østrig, der blev fremlagt i punkt 5, litra c), (Geografisk område) i den oprindelige varespecifikation, blevet erstattet af et nyt kort.

Punkt 5c i varespecifikationen:

»’Vorarlberger Bergkäse' fremstilles udelukkende af producenter eller forarbejdningsvirksomheder og landbrugere i regionerne Bregenzerwald, Kleinwalsertal, Großwalsertal, Laiblachtal (Pfanderstock) og Rheintal af rå mælk fra Vorarlberg.«

og kortene over Vorarlberg og Østrig, der er indgivet som supplement til punkt 5c

Image 1

omformuleres som følger:

4.3.   Geografisk område

»Vorarlberger Bergkäse« fremstilles af rå mælk, der er produceret i Vorarlberg i følgende regioner i provinsen Vorarlberg: Bregenzerwald, Kleinwalsertal, Großwalsertal, Leiblachtal (Pfänderstock), Walgau og Rheintal.

Kort over det afgrænsede geografiske område (det skraverede område):

Image 2

Begrundelse

Regionen Walgau er blevet tilføjet, fordi den støder op til det afgrænsede område som hidtil beskrevet og er underlagt de samme geologiske, biologiske og kulturelle forhold, der opfylder kriterierne i specifikationen. Den resterende tekst er blevet reduceret til de oplysninger, der er nødvendige for det geografiske område. Den typografiske fejl »Laiblachtal« er blevet rettet. Regionens korrekte navn er »Leiblachtal«. Desuden er kortet over »Tyrol/Vorarlberg« i varespecifikationen blevet erstattet af et nyt kort over det afgrænsede geografiske område. Det nye kort er tydeligere og viser området mere detaljeret på grundlag af det tilføjede skraverede område.

4.   Produktionsmetode

Produktionsmetode

Den oprindelige tekst i varespecifikationens punkt 5, litra e), (Produktionsmetode) er blevet formuleret mere præcist og opdelt i punkt 4.5.1 (Råvare — mælk), 4.5.2 (Produktion) og 4.5.3 (Ekspertise — viden om produktion).

Forarbejdningsmetoden er også blevet defineret mere præcist. Desuden er den traditionelle produktionsmetode beskrevet mere detaljeret i punkt 4.5.3 (Ekspertise — viden om produktion).

Punkt 5e i varespecifikationen:

»Vorarlberger Bergkäse« er et typisk traditionelt produkt.

En væsentlig del af produktionsprocessen er overholdelse af strenge kriterier for mælkeproduktionen (kvalitetsretningslinjer for mælkeproducenter).

Navnlig:

| — | Det er kun bedrifter med rent ekstensiv forvaltning af græsarealer — uden produktion af eller fodring med ensilage — som har tilladelse til at levere mælk, eller det er kun mælk fra sådanne bedrifter, som må anvendes til produktion af »Vorarlberger Bergkäse«. |
| --- | --- |

—

Det er kun bedrifter med rent ekstensiv forvaltning af græsarealer — uden produktion af eller fodring med ensilage — som har tilladelse til at levere mælk, eller det er kun mælk fra sådanne bedrifter, som må anvendes til produktion af »Vorarlberger Bergkäse«.

| — | Mælken leveres til ostemejeriet mindst én gang om dagen og forarbejdes direkte dér (ingen yderligere transport fra et mejeri til et andet). |
| --- | --- |

—

Mælken leveres til ostemejeriet mindst én gang om dagen og forarbejdes direkte dér (ingen yderligere transport fra et mejeri til et andet).

Selve produktionen:

| — | Den leverede rå mælk (ikke termiseret, pasteuriseret eller steriliseret ved centrifugering) er skummes delvist (til den har et fedtindhold på ca. 3,3 %). |
| --- | --- |

—

Den leverede rå mælk (ikke termiseret, pasteuriseret eller steriliseret ved centrifugering) er skummes delvist (til den har et fedtindhold på ca. 3,3 %).

| — | Den koaguleres med kalveløbe og gårdens egen valle- og mælkesyrekultur (hvor osteproducentens erfaring er afgørende for vurderingen og dyrkningen af denne kultur). Som følge af anvendelsen af vallekulturer adskiller »Vorarlberger Bergkäse« sig meget fra andre lignende produkter. |
| --- | --- |

—

Den koaguleres med kalveløbe og gårdens egen valle- og mælkesyrekultur (hvor osteproducentens erfaring er afgørende for vurderingen og dyrkningen af denne kultur). Som følge af anvendelsen af vallekulturer adskiller »Vorarlberger Bergkäse« sig meget fra andre lignende produkter.

| — | Ostemassen opvarmes derefter til ca. 51-52,5 °C og presses. |
| --- | --- |

—

Ostemassen opvarmes derefter til ca. 51-52,5 °C og presses.

| — | Ostehjulene anbringes derefter i saltlage i 2-3 dage (saltindhold ca. 20 %) og modnes derefter i kældre ved en temperatur på mellem 12 °C og 15 °C og en relativ luftfugtighed på mellem 90 % og 95 %. I den forbindelse behandles ostene regelmæssigt med saltlage for at sikre den typiske skorpedannelse og for at udvikle smagen (dvs. de børstes eller gnides med saltvand (saltindhold ca. 20 %, pH 5,25) to gange om ugen). |
| --- | --- |

—

Ostehjulene anbringes derefter i saltlage i 2-3 dage (saltindhold ca. 20 %) og modnes derefter i kældre ved en temperatur på mellem 12 °C og 15 °C og en relativ luftfugtighed på mellem 90 % og 95 %. I den forbindelse behandles ostene regelmæssigt med saltlage for at sikre den typiske skorpedannelse og for at udvikle smagen (dvs. de børstes eller gnides med saltvand (saltindhold ca. 20 %, pH 5,25) to gange om ugen).

| — | »Vorarlberger Bergkäse« er først klar til konsum efter 3-6 måneder (afhængigt af modningsgraden kan dens egenskaber variere noget: små revner i osten (0,5-1 cm lange), færre huller og en udtalt smag). |
| --- | --- |

—

»Vorarlberger Bergkäse« er først klar til konsum efter 3-6 måneder (afhængigt af modningsgraden kan dens egenskaber variere noget: små revner i osten (0,5-1 cm lange), færre huller og en udtalt smag).

Den konstante egenkontrol og kvalitetssikring af bedrifterne sikrer den høje kvalitet af den rå mælk og produktionen af »Vorarlberger Bergkäse«. Kvalitetssikringen kontrolleres af »Qualitätsmanagementverein für Lebensmittel aus Vorarlberg«. Kontrol af bedriftens og personalets hygiejne og dyresundhed er foreskrevet ved lov."

omformuleres som følger:

4.5.1.   Råvare (mælk)

Rå komælk anvendes til fremstilling af »Vorarlberger Bergkäse«. Kun mælk fra Vorarlberg er tilladt. Termiseret eller pasteuriseret mælk eller mælk, der steriliseres ved centrifugering, må ikke anvendes til fremstilling af »Vorarlberger Bergkäse«.

Den mælk, der anvendes til »Vorarlberger Bergkäse«, er karakteristisk for græsgangene i provinsen Vorarlberg med deres fine græs og urter. Køerne æder græs og urter, enten friske som grønfoder eller tørret som hø. Fodring med gæret foder eller ensilage er udtrykkeligt forbudt.

Det er tilladt at anvende knust korn som kompenserende foder og tilskudsfoder fra andre områder i et forhold på op til 30 % af det årlige tørstof.

Knust korn kan købes fra andre områder, da det geografiske område, der er et typisk bjergområde, som er kendetegnet ved græsarealer og et tyndt humuslag, ikke er velegnet til dyrkning af afgrøder. Det betyder, at der næsten ikke dyrkes eller produceres korn eller lignende afgrøder i området, så de skal opkøbes fra andre arealer. Foderandelen fra det geografiske område må derfor ikke være mindre end 70 % af det samlede tørstof, som de lakterende køer årligt fodres med. Tilsætningen af knust korn med oprindelse andetsteds er tilladt i et forhold, hvor det udgør op til 30 % af tørstoffet i den pågældende ration.

4.5.2.   Produktion

Den rå mælk bliver først delvist skummet og koaguleret med kalveløbe og en valle- og/eller mælkesyrebakteriekultur. Traditionelle mælkesyrebakterier fra vilde kulturer danner nu grundlaget for stamkulturen for landbrugskulturer, som fortsat dyrkes på bedriften. Tilsætning af konserveringsmidler, stabilisatorer og kemisk fremstillede tilsætningsstoffer er ikke tilladt. Den fortykkede (koagulerede) mælk skæres derefter op i den ønskede størrelse med en skæreramme. Den næste fase af ostedannelsen finder derefter sted: Ostemassen udvikler sig yderligere, og der opstår synerese (hvor vallen adskiller sig fra ostemassen). Ostemassen opvarmes til mellem 51 °C og 54 °C og overføres derefter til forme og presses. Afhængigt af den ønskede ostestørrelse vejer hjulene mellem 7 og 40 kg, før de lægges i saltlage, og de er 8-12 cm høje. Ostene anbringes derefter i saltlage med et saltindhold på mindst 20 Bé° i 2-3 dage, således at osten absorberer salt, skorpen dannes, og ostens struktur udvikler sig, hvilket resulterer i, at osten forsegles på ydersiden, mens den modnes grundigt og jævnt på indersiden. Dette fører til den ensartede og kompakte konsistens for »Vorarlberger Bergkäse«. Ostene modnes derefter i mindst 3 måneder, afhængigt af skorpens art og mejeriets erfaring, ved en temperatur på mellem 10 °C og 15 °C og en luftfugtighed på over 80 %. Under modningen behandles ostene regelmæssigt (børstes eller gnides) med saltvand (saltindhold på op til 20 Bé°) mindst to gange om ugen for at sikre den typiske skorpe og udvikle smagen. Efter den minimale modningsperiode er osten »Vorarlberger Bergkäse« klar til konsum.

4.5.3.   Knowhow — viden om produktion

Kvaliteten af »Vorarlberger Bergkäse« skyldes især de lokale mejeriers erfaring med forvaltning af produktion og modning af ost.

Ostefremstillingen er baseret på den knowhow, som de mejerier, der er involveret i produktionen på forskellige måder afhængigt af deres individuelle rolle i processen, besidder, hvorved den typiske kvalitet af »Vorarlberger Bergkäse« opnås.

Dette starter med anvendelse og dyrkning af mælkesyrebakterier. Bestemmelse af mælkesyrebakteriernes sammensætning, temperatur, hvileperioder, tilsatte mængder og forhold samt opbevaringsbetingelser følger f.eks. af mejeriets erfaring.

En særlig potentiel virkning af deres erfaringer er den specifikke oplagring og modning af mælken på en måde, der fremmer dannelsen af mælkesyrebakterier, og som i væsentlig grad forbedrer ostens egenskaber med hensyn til holdbarhed, lugt og smag. Mængden af kalveløbe, tidspunktet for og måden, hvorpå den koagulerede mælk skæres, ostemassens størrelse, den efterfølgende udvikling af osten og opvarmningen af ostemassen/valleblandingen skyldes osteproducentens særlige erfaring og danner baggrunden for kvaliteten af »Vorarlberger Bergkäse«.

Osteproducenten skal overvåge hvert enkelt trin i osteproduktionen meget nøje og udpege det rette tidspunkt for hvert forarbejdningstrin. F.eks. er den omhyggelige opvarmning af »Vorarlberger Bergkäse« til 51-54 °C efter opskæring af den koagulerede mælk en vigtig forudsætning for ostens lange holdbarhed. Samtidig skal mælken håndteres omhyggeligt for at sikre, at dens aromatiske og mikrobiologiske egenskaber og bestanddele og dermed dens særlige egenskaber bevares. Endvidere betyder de naturligt skiftende foderbetingelser på bjerggræsgangene, at mælken ikke har nogen standardegenskaber, men snarere at dens kvalitet varierer (f.eks. med hensyn til proteinindhold og mælkens sammensætning). Producenterne af »Vorarlberger Bergkäse« ved på baggrund af deres store erfaring, hvordan de skal forholde sig til disse naturlige variationer.

Osteproducenten gennemfører omhyggeligt alle disse forarbejdningsfaser, da det er afgørende for den videre modningsproces og dermed slutproduktets kvalitet. Under modningen skal der også lægges særlig vægt på en omhyggelig håndtering af osten. Som følge af sine erfaringer ved osteproducenten instinktivt, hvornår osten skal vendes, børstes og gnides, og har derfor en betydelig indvirkning på ostens kvalitet.

Regelmæssige møder mellem ledere af mejerier og/eller osteproducenter, hvor de deler den viden, de har opnået, giver anledning til en løbende uddannelsesproces, der bidrager til at bevare kvaliteten af og traditionen for »Vorarlberger Bergkäse«.

Begrundelse

Produktionsmetoden er blevet ændret med henblik på at sikre den karakteristiske kvalitet af »Vorarlberger Bergkäse«, der navnlig er baseret på producenternes viden om den traditionelle produktionsmetode. Sammen med den nu ændrede ordlyd i den oprindelige varespecifikation beskrives denne traditionelle produktionsmetode nærmere, navnlig ved at definere forarbejdningsmetoden mere præcist. Ordene »ved et fedtindhold på 3,3 %« er blevet slettet uden at blive erstattet, fordi de er unødvendige i lyset af de gældende lovkrav.

De enkelte ændringer vedrører følgende punkter:

| — | Råvare — mælk |
| --- | --- |

—

Råvare — mælk

Råvare — mælk

For at sikre en afbalanceret forsyning af næringsstoffer, der er nødvendige for dyrevelfærden, uafhængigt af usædvanlige klimatiske forhold, såsom tørke, har det været muligt at købe knust korn og anvende det som kompenserende og tilskudsfoder i et forhold på op til 30 % af det årlige tørstof. Tilskudsfoder i form af knust korn i et forhold på op til 30 % er også nødvendigt af hensyn til dyrenes velfærd for at sikre passende fodring i perioder med høj mælkeydelse. Ovennævnte undtagelse for fodertilskud berører ikke mælkens høje og konstante kvalitet, da størstedelen af grovfoderet skal komme fra det afgrænsede område.

Yderligere transport fra et mejeri til et andet inden for det afgrænsede område skal tillades i fremtiden, da dette i lyset af den nuværende teknologiske udvikling ikke længere påvirker kvaliteten. Desuden er den daglige levering af mælk ikke et afgørende kvalitetsparameter i betragtning af den aktuelle teknologiske situation, og derfor er denne tekst blevet slettet fra den oprindelige varespecifikation. Transporten af mælk til en anden kontraherende part skal også dokumenteres. De kvalitetsretningslinjer for mælkeproducenter, der er indeholdt i et bilag til varespecifikationen, er udgået, idet der redegøres mere udførligt og omfattende for produktionsmetoden, og kvalitetskontrollen nu beskrives i punkt 4.7 (Kontrol). Desuden er sammenslutningen for kvalitetsstyring af fødevarer fra Vorarlberg blevet opløst.

kvalitetsretningslinjer for mælkeproducenter

| — | Produktion |
| --- | --- |

—

Produktion

Produktion

Produktionen af »Vorarlberger Bergkäse« beskrives i detaljer fra forarbejdningen af den rå mælk til modningsfasen under lufttørringen. Der henvises til de tekniske parametre, der skal overholdes for at sikre kvaliteten.

Ostemassen kan nu opvarmes til mellem 51 °C og 54 °C (i stedet for mellem 51,5 °C og 52,5 °C som før). Et bredere interval af opvarmningstemperaturer er blevet tilladt, fordi det i tilfælde af manuel opvarmning ikke er muligt at fastsætte en præcis temperatur, hvilket betyder, at der er behov for en større tolerance. Det nye toleranceinterval for opvarmningstemperaturen har ingen negativ indvirkning på produktets kvalitet. Tilsætning af konserveringsmidler, stabilisatorer og kemisk fremstillede tilsætningsstoffer er stadig ikke tilladt. Dette er gjort endnu tydeligere ved hjælp af en mere præcis formulering.

Hvad angår bedriftens egne valle- eller mælkesyrekulturer, er det blevet gjort klart, at den historiske basiskultur i dag produceres centralt og derefter dyrkes internt med henblik på videre anvendelse i produktionen af »Vorarlberger Bergkäse«. Mejeriernes erfaring spiller en afgørende rolle i denne henseende.

Saltindholdet er blevet præciseret og tilpasset til kriterier, der kan bekræftes i praksis, ved hjælp af Baumégrader (°Bé) som måleenhed. PH-værdien i saltbadet, der oprindeligt var indeholdt i varespecifikationen, er ikke relevant i praksis på grund af de tekniske vanskeligheder ved kontrol og er derfor blevet erstattet af Baumégrader (°Bé) som måleenhed.

Som følge af den teknologiske udvikling behøver modningen ikke længere at finde sted i osteproducentens egne modningslagre, men kan også udføres i eksterne lagre beliggende i det afgrænsede geografiske område, hvor betingelserne for regulering af de parametre, der er relevante for kontrollen, også er optimale.

I betragtning af modningslagrenes forskellige karakteristika og tendensen til længere modningstider for oste som følge af markedskvalitetskravene har det været nødvendigt at justere temperaturområdet fra 12-15 °C til 10-15 °C og luftfugtigheden til over 80 %. Den særlige ekspertise, som forvalteren af en ostekælder besidder, sikrer, at den originale kvalitet af »Vorarlberger Bergkäse« bevares.

Dannelsen af skorpen, der er typisk for »Vorarlberger Bergkäse«, og den dermed forbundne kvalitet af osten er blevet præciseret yderligere, og der er blevet henvist til osteproducentens forvaltning og modningsklimaet.

| — | Ekspertise — viden om produktion |
| --- | --- |

—

Ekspertise — viden om produktion

Ekspertise — viden om produktion

Da der ikke er indeholdt nogen vigtige resultater i den eksisterende specifikation om producenternes traditionelle viden, præciseres specifikationen med hensyn hertil, og personalets kvalifikationer beskrives. Desuden beskrives de løbende kvalitetssikringsaktiviteter i traditionsformidlingen, hvilket modvirker tab eller udvanding af ekspertise og resulterer i, at den traditionelle viden om produktet kan bevares. Sammenslutningen for kvalitetsstyring af fødevarer fra Vorarlberg er blevet opløst. Den ansøgende sammenslutning er nu ansvarlig for den løbende uddannelse og al udveksling af oplysninger. Råvarekvalitet og kvalitetsstyring på forarbejdningsanlægget reguleres af lovgivning på nationalt plan og EU-plan og overvåges i overensstemmelse hermed.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

De oplysninger, der tidligere var indeholdt i punkt 5, litra d), (Bevis for oprindelse) og 5, litra f), (Tilknytning) i den oprindelige varespecifikation, og tilføjelserne til begge punkter er sammenfattet i punkt 4.6 (Tilknytning til det geografiske område).

Både produktionsmængden og bibliografien vedrørende ostens historiske udvikling er blevet slettet.

Begrundelse

Specifikationen er blevet tilpasset til kravene i forordning (EU) nr. 1151/2012, således at de skriftlige referencer og gamle traditioner om »Vorarlberger Bergkäse«, der oprindeligt er indeholdt i afsnittet om beviset for oprindelse, er blevet flyttet til punkt 4.6 (Tilknytning til det geografiske område).

Virkningerne af klimatiske og menneskelige faktorer i det geografiske område er udførligt beskrevet, idet der er givet en detaljeret beskrivelse af de regionale producenters særlige ekspertise, som tidligere kun blev berørt i varespecifikationen, såsom traditionel viden om særlige opbevaringsteknikker og den høje grad af ekspertise inden for produktionsteknik og forvaltning af modningen, som er afgørende for at kunne bringe ostens organoleptiske egenskaber frem.

Tabet af produktionsmængde skyldes den løbende ændring i de producerede mængder.

Ostens historiske udvikling er nu nærmere beskrevet i punkt 4.6 (Tilknytning til det geografiske område). Bibliografien vedrørende ostens historiske udvikling blev således overflødig og er derfor blevet slettet, navnlig af hensyn til læsbarheden.

6.   Mærkning

Mærkning

Den oprindelige tekst til punkt 5, litra h) (Mærkning) i varespecifikationen og tilføjelserne hertil er nu flyttet til punkt 4.4 (Bevis for oprindelse) og tilpasset til de nuværende dokumentationskrav.

F.eks. er kravene i den oprindelige varespecifikation (om anbringelse af produktionsdatoen og bedriftens nummer på produktet) blevet unødvendige som følge af den dokumentation, der skal fremlægges som bevis for oprindelse. Det kaseinmærke, der skal anvendes, er blevet præciseret. Det er blevet unødvendigt at anbringe dette mærke på emballeringen af osteportioner, fordi at man med sikkerhed kan spore partiet for en portion.

Reglerne om private mærker i punkt 5, litra h), (Mærkning) i den oprindelige varespecifikation er flyttet til punkt 4.8 (Mærkning).

»Det er tilladt at anvende private mærker. Det private mærke må ikke være af en sådan art, at det vildleder forbrugeren eller skader den beskyttede oprindelsesbetegnelses omdømme.«

Begrundelse

Kravene til forvaltning af private mærker er blevet præciseret og udvidet. Dette vil fortsat være tilladt.

7.   Redaktionelle ændringer

Redaktionelle ændringer

7.1.   Navnet på og oplysningerne om medlemsstatens kompetente myndighed er blevet ajourført.

7.2.   Den ansøgende sammenslutnings navn og adresse er blevet opdateret.

Begrundelse

ARGE Milch Vorarlberg er den oprindelige ansøgende sammenslutnings retlige efterfølger for så vidt angår alle rettigheder og forpligtelser, der følger af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Vorarlberger Bergkäse«. Oplysningerne om den kompetente myndighed er blevet opdateret.

7.3.   Kontrolorgan

Kontrolorgan

Afsnittet med kontrolorganets kontaktoplysninger er blevet ændret, fordi dette organ nu er et privat selskab, nemlig Lacon GmbH.

7.4.   Ændringer af varespecifikationens layout/udformning

Ændringer af varespecifikationens layout/udformning

Omnummerering og ændring af nogle af afsnittene for at gøre oplysningerne klarere og mere præcise.

7.5.   Krav i nationale bestemmelser

Krav i nationale bestemmelser

Overskriften »Nationale krav« er blevet slettet uden at blive erstattet, da disse er unødvendige i lyset af de lovgivningsmæssige krav.

ENHEDSDOKUMENT

»Vorarlberger Bergkäse«

»Vorarlberger Bergkäse«

EU-nr.: PDO-AT-1419-AM01 — 5.4.2022

EU-nr.: PDO-AT-1419-AM01 — 5.4.2022

BOB (X) BGB ()

BOB (X) BGB ()

1.   Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

»Vorarlberger Bergkäse«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Østrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1   Produkttype [jf. bilag XI]

Produkttype [jf. bilag XI]

Kategori 1.3. Oste

3.2   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Vorarlberger Bergkäse« er en hård ost fremstillet af silofri, naturlig rå komælk fra køer, der har græsset i et alpe- eller dalområde. Bedrifter, der fodrer ungkvæg med ensilage (blandede bedrifter), må ikke levere den brugte mælk. Ostehjulene vejer mellem 7 og 40 kg, har en højde på 8-12 cm og modnes i mindst 3 måneder.

Osten har en kitmodnet til tørret, brungul til brun kornet skorpe og en fast til glat tekstur. Den er elfenbensfarvet til lysegul. Når osten skæres i skiver, afslører den jævnt, men tyndt fordelt, mat til skinnende runde huller ca. på størrelse med ærter. Der kan dannes små revner (0,5-1 cm lange) i osten. Smagen er krydret og bliver skarp med alderen.

3.3   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Kun mælk fra bedrifter med forvaltning af græsarealer — uden produktion af eller fodring med ensilage — må anvendes til produktion af »Vorarlberger Bergkäse«.

Det er tilladt at anvende knust korn som kompenserende foder og tilskudsfoder fra andre områder i et forhold på op til 30 % af det årlige tørstof.

Knust korn kan købes fra andre områder, da det geografiske område, der er et typisk bjergområde, som er kendetegnet ved græsarealer og et tyndt humuslag, ikke er velegnet til dyrkning af afgrøder. Det betyder, at der næsten ikke dyrkes eller produceres korn eller lignende afgrøder i området, så de skal opkøbes fra andre arealer.

Foderandelen fra det geografiske område må derfor ikke være mindre end 70 % af det samlede tørstof, som de lakterende køer årligt fodres med. Tilsætningen af knust korn med oprindelse andetsteds er tilladt i et forhold, hvor det udgør op til 30 % af tørstoffet i den pågældende ration.

3.4   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Råvaren skal fremstilles, forarbejdes og modnes i det afgrænsede område.

3.5   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Ostene skal identificeres med et kaseinmærke med et serienummer. Den ansøgende sammenslutning er ansvarlig for at administrere og tildele serienummeret.

4   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

»Vorarlberger Bergkäse« fremstilles af rå mælk, der er produceret i Vorarlberg i følgende regioner i provinsen: Bregenzerwald, Kleinwalsertal, Großwalsertal, Leiblachtal (Pfänderstock), Walgau og Rheintal.

5   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

»Vorarlberger Bergkäse« er et produkt, der i mange hundrede år er blevet fremstillet og konsumeret i det, der nu er provinsen Vorarlberg. Oprindeligt og i århundreder blev ost primært produceret til eget forbrug og til regional markedsføring.

Regionale forhold som f.eks. højde, klima, flora og fauna og landbrugsbedrifternes beskedne størrelse førte i midten af det 18. århundrede til udviklingen af produktionen af fede oste ved brug af særlige ostefremstillingsteknikker. Dette førte til en længere holdbarhed og en bedre merværdi.

Den tekniske viden og de tekniske færdigheder inden for osteproduktion, der er samlet i det afgrænsede geografiske område (produktionsteknologi, modning, fodring af dyr og mælkeforarbejdning), blev videregivet fra generation til generation. Omkring 1890 gav oprettelsen af sammenslutninger anledning til forbedrede videnpuljer og bedre formidling af viden. Disse sammenslutninger blev efterfølgende erstattet af kooperativer, som eksisterer i dag.

Målrettet oplagring og modning af mælkesyrebakterier, som i væsentlig grad forbedrede ostens egenskaber med hensyn til holdbarhed, lugt og smag. Traditionelle mælkesyrebakterier fra vilde kulturer danner nu grundlaget for stamkulturen for landbrugskulturer, som fortsat dyrkes på bedriften. Brugen af kalveløbe, tidspunktet for og måden, hvorpå den koagulerede mælk skæres, ostemassens størrelse, udviklingen af osten og opvarmningen af ostemassen/valleblandingen skyldes osteproducentens særlige erfaring og danner baggrunden for kvaliteten af »Vorarlberger Bergkäse«. Denne viden og disse færdigheder er blevet videreudviklet og tjener i dag som grundlag for produktionen af »Vorarlberger Bergkäse«.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/vorarlbergerbergkaese/

Kan også tilgås direkte via det østrigske patentkontors websted (www.patentamt.at) ved at navigere til følgende: »Varemærker/geografiske betegnelser/Liste over østrigske geografiske betegnelser«. Teksten står under kvalitetsbetegnelsen.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

---