# Uradni list C 133/2023

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 133 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6617. april 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 133

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6617. april 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 133/01 | Menjalni tečaji eura – 14. april 2023 | 1 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 133/01

Menjalni tečaji eura – 14. april 2023

1

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 133/02 | Razpis za Zbiranje Predlogov – GR/003/23 – Dejavnosti za ozaveščanje v zvezi z intelektualno lastnino | 2 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 133/03 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11055 – EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 7 |
| 2023/C 133/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 9 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 133/05 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 11 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2023/C 133/02

Razpis za Zbiranje Predlogov – GR/003/23 – Dejavnosti za ozaveščanje v zvezi z intelektualno lastnino

2

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2023/C 133/03

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11055 – EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

7

2023/C 133/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

9

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2023/C 133/05

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 17.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 133/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 133/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

14. april 2023

(2023/C 133/01)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1057 |
| JPY | japonski jen | 146,60 |
| DKK | danska krona | 7,4510 |
| GBP | funt šterling | 0,88440 |
| SEK | švedska krona | 11,3455 |
| CHF | švicarski frank | 0,9827 |
| ISK | islandska krona | 149,70 |
| NOK | norveška krona | 11,4020 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 23,341 |
| HUF | madžarski forint | 373,68 |
| PLN | poljski zlot | 4,6435 |
| RON | romunski lev | 4,9423 |
| TRY | turška lira | 21,4218 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6309 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4725 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6797 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7588 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4665 |
| KRW | južnokorejski won | 1 438,43 |
| ZAR | južnoafriški rand | 19,9352 |
| CNY | kitajski juan | 7,5761 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 291,79 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8673 |
| PHP | filipinski peso | 61,122 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 37,660 |
| BRL | brazilski real | 5,4410 |
| MXN | mehiški peso | 19,9598 |
| INR | indijska rupija | 90,3595 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1057

JPY

japonski jen

146,60

DKK

danska krona

7,4510

GBP

funt šterling

0,88440

SEK

švedska krona

11,3455

CHF

švicarski frank

0,9827

ISK

islandska krona

149,70

NOK

norveška krona

11,4020

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

23,341

HUF

madžarski forint

373,68

PLN

poljski zlot

4,6435

RON

romunski lev

4,9423

TRY

turška lira

21,4218

AUD

avstralski dolar

1,6309

CAD

kanadski dolar

1,4725

HKD

hongkonški dolar

8,6797

NZD

novozelandski dolar

1,7588

SGD

singapurski dolar

1,4665

KRW

južnokorejski won

1 438,43

ZAR

južnoafriški rand

19,9352

CNY

kitajski juan

7,5761

IDR

indonezijska rupija

16 291,79

MYR

malezijski ringit

4,8673

PHP

filipinski peso

61,122

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

37,660

BRL

brazilski real

5,4410

MXN

mehiški peso

19,9598

INR

indijska rupija

90,3595

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 17.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 133/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 133/2

---

Razpis za Zbiranje Predlogov

GR/003/23

Dejavnosti za ozaveščanje v zvezi z intelektualno lastnino

(2023/C 133/02)

1.   Cilji in opis

Za sklopa A in B

Cilj tega razpisa za zbiranje predlogov v zvezi s temi sklopi je povečati ozaveščenost o koristih varovanja pravic intelektualne lastnine in o škodi, ki jo povzroči kršitev teh pravic, pri čemer se za mlade Evropejce še zlasti poudarja pomen intelektualne lastnine pri podpori ustvarjalnosti, inovativnosti in podjetništvu. Njegov namen je izboljšati znanje in pritegniti prednostne ciljne skupine, da bi se povečalo spoštovanje pravic intelektualne lastnine in navsezadnje spremenilo vedenje ljudi, tako da bi kupovali manj ponarejenega blaga in redkeje dostopali do digitalnih vsebin iz nezakonitih virov.

Posebni cilji programa so:

| 1. | okrepiti vedenje o pomenu intelektualne lastnine kot orodja za zaščito ustvarjalnosti in inovativnosti, in sicer z zagotavljanjem konkretnih in objektivnih informacij o intelektualni lastnini v tem okviru ter izboljšanjem ozaveščenosti o tveganju in škodi, ki nastane zaradi kršitev pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

1.

okrepiti vedenje o pomenu intelektualne lastnine kot orodja za zaščito ustvarjalnosti in inovativnosti, in sicer z zagotavljanjem konkretnih in objektivnih informacij o intelektualni lastnini v tem okviru ter izboljšanjem ozaveščenosti o tveganju in škodi, ki nastane zaradi kršitev pravic intelektualne lastnine;

| 2. | vključiti prednostne ciljne skupine v obravnavo teh vprašanj ob upoštevanju ustreznih možnosti za izboljšave in zlasti tega, kako ciljne skupine pričakujejo, da jim bodo te zadeve predstavljene (nepokroviteljsko, objektivno in nevtralno), da bi se spremenilo ravnanje ter zmanjšala privlačnost ponarejanja in piratstva. |
| --- | --- |

2.

vključiti prednostne ciljne skupine v obravnavo teh vprašanj ob upoštevanju ustreznih možnosti za izboljšave in zlasti tega, kako ciljne skupine pričakujejo, da jim bodo te zadeve predstavljene (nepokroviteljsko, objektivno in nevtralno), da bi se spremenilo ravnanje ter zmanjšala privlačnost ponarejanja in piratstva.

Za sklop C

Cilj razpisa za zbiranje predlogov v zvezi s tem sklopom je povečati ozaveščenost MSP o koristih ustvarjanja, izkoriščanja in varstva pravic intelektualne lastnine v okviru njihovih poslovnih dejavnosti in strategij. Z razvijanjem znanja in spretnosti namerava povečati število MSP, ki izkoriščajo priložnosti, ki jih ponujajo pravice intelektualne lastnine, hkrati pa želi vključiti vplivne partnerje. Na splošno je glavni cilj povečati ozaveščenost o koristih pravic intelektualne lastnine za MSP. Posebni cilji razpisa za ta sklop kot taki so:

| 1. | izboljšati ozaveščenost o intelektualni lastnini ter znanje in spretnosti v malih in srednjih podjetjih v EU; |
| --- | --- |

1.

izboljšati ozaveščenost o intelektualni lastnini ter znanje in spretnosti v malih in srednjih podjetjih v EU;

| 2. | pomagati MSP v EU, kako uspešno uporabljati intelektualno lastnino za krepitev in rast svojih podjetij, vključno z vrednotenjem njihovih neopredmetenih sredstev; |
| --- | --- |

2.

pomagati MSP v EU, kako uspešno uporabljati intelektualno lastnino za krepitev in rast svojih podjetij, vključno z vrednotenjem njihovih neopredmetenih sredstev;

| 3. | podpirati mala in srednja podjetja EU pri uveljavljanju njihovih pravic intelektualne lastnine in koristih, ki jih to prinaša; |
| --- | --- |

3.

podpirati mala in srednja podjetja EU pri uveljavljanju njihovih pravic intelektualne lastnine in koristih, ki jih to prinaša;

| 4. | vključiti MSP v EU v zadeve v zvezi z intelektualno lastnino ob upoštevanju ustreznih priložnosti za spodbujanje naložb. |
| --- | --- |

4.

vključiti MSP v EU v zadeve v zvezi z intelektualno lastnino ob upoštevanju ustreznih priložnosti za spodbujanje naložb.

Ciljno usmerjeni projekti po sklopih:

Sklop A: doseganje otrok, mladih in/ali učiteljev/prihodnjih učiteljev prek izobraževalnih dejavnosti v šolskem in zunajšolskem učnem okolju. Cilj sklopa A je dopolniti in graditi na intelektualni lastnini z izobraževalnimi projekti.

(Razpoložljivi proračun: 400 000 EUR)

Podrobnosti

| — | Področje uporabe: izobraževalni ukrepi znotraj in zunaj šole, namenjeni otrokom v starosti od približno šest do 18 let, pa tudi mladim v poklicnem in terciarnem izobraževanju in/ali sedanjim in/ali prihodnjim strokovnjakom za izobraževanje, ki se ali se bodo neposredno ukvarjali z otroki in mladimi (usposabljanje izvajalcev usposabljanja). |
| --- | --- |

—

Področje uporabe: izobraževalni ukrepi znotraj in zunaj šole, namenjeni otrokom v starosti od približno šest do 18 let, pa tudi mladim v poklicnem in terciarnem izobraževanju in/ali sedanjim in/ali prihodnjim strokovnjakom za izobraževanje, ki se ali se bodo neposredno ukvarjali z otroki in mladimi (usposabljanje izvajalcev usposabljanja).

| — | Predlagane dejavnosti morajo biti v skladu z novimi ključnimi kompetencami za vseživljenjsko učenje, ki jih je odobril Svet za izobraževanje 22. maja 2018, in z novim akcijskim načrtom za digitalno izobraževanje (2021–2027), ki ga je izdala Evropska komisija septembra 2020, ter zlasti s pomenom intelektualne lastnine pri podpori ustvarjalnosti, inovativnosti in podjetništvu in odgovornemu digitalnemu udejstvovanju mladih Evropejcev. |
| --- | --- |

—

Predlagane dejavnosti morajo biti v skladu z novimi ključnimi kompetencami za vseživljenjsko učenje, ki jih je odobril Svet za izobraževanje 22. maja 2018, in z novim akcijskim načrtom za digitalno izobraževanje (2021–2027), ki ga je izdala Evropska komisija septembra 2020, ter zlasti s pomenom intelektualne lastnine pri podpori ustvarjalnosti, inovativnosti in podjetništvu in odgovornemu digitalnemu udejstvovanju mladih Evropejcev.

| — | Uradna vključitev institucij, kot so ministrstvo za izobraževanje ali drugi ustrezni oblikovalci politike/deležniki, za odobritev programa in njegovo razširjanje. |
| --- | --- |

—

Uradna vključitev institucij, kot so ministrstvo za izobraževanje ali drugi ustrezni oblikovalci politike/deležniki, za odobritev programa in njegovo razširjanje.

| — | Vključitev učiteljev in/ali akademskih strokovnjakov v razvoj gradiva ali izobraževalnih dejavnosti. |
| --- | --- |

—

Vključitev učiteljev in/ali akademskih strokovnjakov v razvoj gradiva ali izobraževalnih dejavnosti.

| — | Dokazano in evidentirano sodelovanje prijavitelja pri razvoju izobraževalnih programov ali gradiva za šole ali univerze. |
| --- | --- |

—

Dokazano in evidentirano sodelovanje prijavitelja pri razvoju izobraževalnih programov ali gradiva za šole ali univerze.

| — | Upravičene dejavnosti ozaveščanja se morajo izvajati prek dveh ali več od štirih kanalov iz točke 2.2. |
| --- | --- |

—

Upravičene dejavnosti ozaveščanja se morajo izvajati prek dveh ali več od štirih kanalov iz točke 2.2.

| — | Za dodatne informacije glej točko 2.2. |
| --- | --- |

—

Za dodatne informacije glej točko 2.2.

Sklop B: pomoč potrošnikom (zlasti mladim).

(Razpoložljivi proračun: 600 000 EUR)

Podrobnosti

| — | Področje uporabe: dejavnosti ozaveščanja, namenjene potrošnikom, zlasti mladim med 15 in 24 letom. |
| --- | --- |

—

Področje uporabe: dejavnosti ozaveščanja, namenjene potrošnikom, zlasti mladim med 15 in 24 letom.

| — | Dejavnosti morajo biti čezmejne in vključevati več držav članic EU (izvajati jih je treba vsaj v treh). |
| --- | --- |

—

Dejavnosti morajo biti čezmejne in vključevati več držav članic EU (izvajati jih je treba vsaj v treh).

| — | Vključitev ustreznih partnerjev za razširjanje in doseganje ciljnih skupin (vplivnikov, kot so blogerji ali umetniki in multiplikatorji, kot so ustrezni mediji, javni organi, potrošniške organizacije itd.). |
| --- | --- |

—

Vključitev ustreznih partnerjev za razširjanje in doseganje ciljnih skupin (vplivnikov, kot so blogerji ali umetniki in multiplikatorji, kot so ustrezni mediji, javni organi, potrošniške organizacije itd.).

| — | Prednost imajo izvirnost in sodobne/ustvarjalne metode, ki uporabljajo nove tehnologije in digitalni pristop. |
| --- | --- |

—

Prednost imajo izvirnost in sodobne/ustvarjalne metode, ki uporabljajo nove tehnologije in digitalni pristop.

| — | Upravičene dejavnosti ozaveščanja se morajo izvajati prek dveh ali več od štirih kanalov iz točke 2.2. |
| --- | --- |

—

Upravičene dejavnosti ozaveščanja se morajo izvajati prek dveh ali več od štirih kanalov iz točke 2.2.

| — | Za dodatne informacije glej točko 2.2. |
| --- | --- |

—

Za dodatne informacije glej točko 2.2.

Sklop C: doseganje MSP.

(Razpoložljivi proračun: 1 000 000 EUR)

Podrobnosti

| — | Področje uporabe: dejavnosti ozaveščanja, namenjene MSP v EU. |
| --- | --- |

—

Področje uporabe: dejavnosti ozaveščanja, namenjene MSP v EU.

| — | Vključitev ustreznih partnerjev za razširjanje in doseganje malih in srednjih podjetij EU. |
| --- | --- |

—

Vključitev ustreznih partnerjev za razširjanje in doseganje malih in srednjih podjetij EU.

| — | Prednost imajo izvirnost in sodobne/ustvarjalne metode, ki uporabljajo nove tehnologije in digitalni pristop. |
| --- | --- |

—

Prednost imajo izvirnost in sodobne/ustvarjalne metode, ki uporabljajo nove tehnologije in digitalni pristop.

Pričakovani rezultati za sklopa A in B so:

| — | doseči javnost EU in zlasti prednostne ciljne skupine na ustrezen in cenovno dostopen način (tudi z optimizirano uporabo digitalnih rešitev) – ciljna javnost so otroci in mladi v šolah in terciarnem izobraževanju (za učne dejavnosti, predvidene v učnem načrtu in zunaj njega), obstoječi in prihodnji učitelji/akademski strokovnjaki/mladi vzgojitelji, kot tudi potrošniki (zlasti mladi med 15. in 24. letom); |
| --- | --- |

—

doseči javnost EU in zlasti prednostne ciljne skupine na ustrezen in cenovno dostopen način (tudi z optimizirano uporabo digitalnih rešitev) – ciljna javnost so otroci in mladi v šolah in terciarnem izobraževanju (za učne dejavnosti, predvidene v učnem načrtu in zunaj njega), obstoječi in prihodnji učitelji/akademski strokovnjaki/mladi vzgojitelji, kot tudi potrošniki (zlasti mladi med 15. in 24. letom);

| — | lažje vključevanje ustreznih partnerjev in multiplikatorjev, kot so združenja potrošnikov, vplivniki (npr. blogerji in umetniki) ali drugi ustrezni multiplikatorji, ki lahko dosežejo ciljne skupine z jasno opredeljenim procesom; |
| --- | --- |

—

lažje vključevanje ustreznih partnerjev in multiplikatorjev, kot so združenja potrošnikov, vplivniki (npr. blogerji in umetniki) ali drugi ustrezni multiplikatorji, ki lahko dosežejo ciljne skupine z jasno opredeljenim procesom;

| — | zagotovljena trajnost in nadgradljivost rezultatov projekta. |
| --- | --- |

—

zagotovljena trajnost in nadgradljivost rezultatov projekta.

Pričakovani rezultati za sklop C so:

| — | doseči MSP v EU na ustrezen in cenovno dostopen način, vključno z optimizirano uporabo digitalnih rešitev; |
| --- | --- |

—

doseči MSP v EU na ustrezen in cenovno dostopen način, vključno z optimizirano uporabo digitalnih rešitev;

| — | olajšati sodelovanje ustreznih partnerjev in multiplikatorjev; |
| --- | --- |

—

olajšati sodelovanje ustreznih partnerjev in multiplikatorjev;

| — | zagotovljati trajnost in nadgradljivost rezultatov projekta; |
| --- | --- |

—

zagotovljati trajnost in nadgradljivost rezultatov projekta;

| — | oblikovati ozaveščanje, ki je posebej namenjeno potrebam in dejanskemu stanju MSP v EU. |
| --- | --- |

—

oblikovati ozaveščanje, ki je posebej namenjeno potrebam in dejanskemu stanju MSP v EU.

Več podrobnosti je na voljo v poglavju I navodil za prijavitelje.

2.   Upravičenost

2.1   Upravičeni prijavitelji

Upravičeni prijavitelji morajo biti: javni ali zasebni organi ali nepridobitni zasebni subjekti, ki so več kot dve leti registrirani v eni od 27 držav članic EU. Javni subjekti, ki prejemajo finančna sredstva ali podporo urada EUIPO na podlagi drugih finančnih ukrepov, kot so programi sodelovanja, ki so namenjeni uresničevanju enakih ciljev, kot je predvideno s tem razpisom (npr. nacionalni in regionalni uradi za intelektualno lastnino, mednarodne organizacije itd.) niso upravičeni.

2.2   Upravičene dejavnosti

Projekti lahko trajajo največ 12 mesecev.

Vrste upravičene dejavnosti, ki se financirajo v okviru tega razpisa za sklop 1 in sklop 2, zajemajo dejavnosti ozaveščanja v skladu z oddelkoma 3 in 4 poglavja 1 navodil za prijavitelje, vključujejo med drugim:

| — | dejavnosti medijev in družbenih medijev; |
| --- | --- |

—

dejavnosti medijev in družbenih medijev;

| — | izdelavo in razširjanje avdiovizualnega gradiva ali publikacij; |
| --- | --- |

—

izdelavo in razširjanje avdiovizualnega gradiva ali publikacij;

| — | organizacijo dogodkov, sejmov, razstav ali usposabljanj, ki so del posameznega projekta; |
| --- | --- |

—

organizacijo dogodkov, sejmov, razstav ali usposabljanj, ki so del posameznega projekta;

| — | obveščanje s pomočjo razvedrilnih dogodkov (razprav, izobraževalnih programov za mlade, kvizov, videoiger ali glasbenih programov itd.); |
| --- | --- |

—

obveščanje s pomočjo razvedrilnih dogodkov (razprav, izobraževalnih programov za mlade, kvizov, videoiger ali glasbenih programov itd.);

| — | spletna orodja, dejavnosti, rešitve itd. |
| --- | --- |

—

spletna orodja, dejavnosti, rešitve itd.

Poleg tega morajo predlagane dejavnosti, da bi bile upravičene za sklop B, potekati v vsaj treh državah članicah EU.

Upravičene dejavnosti ozaveščanja je treba izvajati prek dveh ali več od naslednjih štirih kanalov:

| — | dogodki, |
| --- | --- |

—

dogodki,

| — | spletni viri, |
| --- | --- |

—

spletni viri,

| — | družbeni mediji, |
| --- | --- |

—

družbeni mediji,

| — | tradicionalni mediji. |
| --- | --- |

—

tradicionalni mediji.

Za nadaljnji opis in informacije o kategorijah kanalov in dejavnostih glejte Prilogo 3 – Ocena kazalnikov uspešnosti.

Prijavitelji za sklop C morajo izvajati naslednje dejavnosti (opomba: seznam primerov ni izčrpen):

| — | dejavnosti ozaveščanja o pomenu intelektualne lastnine za MSP v EU; |
| --- | --- |

—

dejavnosti ozaveščanja o pomenu intelektualne lastnine za MSP v EU;

| — | dejavnosti, ki vključujejo partnerje, ki so pomembni za razširjanje in doseganje MSP v EU; |
| --- | --- |

—

dejavnosti, ki vključujejo partnerje, ki so pomembni za razširjanje in doseganje MSP v EU;

| — | dejavnosti medijev in družbenih medijev; |
| --- | --- |

—

dejavnosti medijev in družbenih medijev;

| — | izdelavo in razširjanje avdiovizualnega gradiva ali publikacij; |
| --- | --- |

—

izdelavo in razširjanje avdiovizualnega gradiva ali publikacij;

| — | organizacijo dogodkov, sejmov, razstav ali usposabljanj, ki so del posameznega projekta; |
| --- | --- |

—

organizacijo dogodkov, sejmov, razstav ali usposabljanj, ki so del posameznega projekta;

| — | spletna orodja, dejavnosti, rešitve itd. |
| --- | --- |

—

spletna orodja, dejavnosti, rešitve itd.

Kar zadeva pogoje financiranja, morajo dejavnosti izpolnjevati naslednje zahteve:

| — | sklop A: proračun od 20 000 do 60 000 EUR, |
| --- | --- |

—

sklop A: proračun od 20 000 do 60 000 EUR,

| — | sklop B: proračun od 40 000 do 100 000 EUR. |
| --- | --- |

—

sklop B: proračun od 40 000 do 100 000 EUR.

| — | sklop C: proračun od 60 000 do 100 000 EUR. |
| --- | --- |

—

sklop C: proračun od 60 000 do 100 000 EUR.

Naslednje dejavnosti/projekti niso upravičeni:

| — | projekti, ki se nanašajo samo ali predvsem na posamezna sponzorstva za udeležbo ali govorne dejavnosti na delavnicah, seminarjih, konferencah in kongresih ali drugih podobnih dogodkih; |
| --- | --- |

—

projekti, ki se nanašajo samo ali predvsem na posamezna sponzorstva za udeležbo ali govorne dejavnosti na delavnicah, seminarjih, konferencah in kongresih ali drugih podobnih dogodkih;

| — | projekti, ki se nanašajo samo ali predvsem na posamezne štipendije za študij ali tečaje usposabljanja. |
| --- | --- |

—

projekti, ki se nanašajo samo ali predvsem na posamezne štipendije za študij ali tečaje usposabljanja.

| — | Za sklop C dejavnosti, ki se podpirajo v okviru projekta „Ideas powered for business – Vrednotnice za intelektualno lastnino iz Sklada za MSP“, niso upravičene v okviru tega razpisa. Glejte razdelek 1.3 Upravičene dejavnosti razpisa za zbiranje predlogov GR/001/23. |
| --- | --- |

—

Za sklop C dejavnosti, ki se podpirajo v okviru projekta „Ideas powered for business – Vrednotnice za intelektualno lastnino iz Sklada za MSP“, niso upravičene v okviru tega razpisa. Glejte razdelek 1.3 Upravičene dejavnosti razpisa za zbiranje predlogov GR/001/23.

Prijavitelji lahko predložijo samo en predlog za vsak sklop, vendar so lahko upravičeni do financiranja v več kot enem sklopu pod pogojem, da so dejavnosti različne in specifične za sklope ter se ne prekrivajo.

Več podrobnosti je na voljo v poglavju II navodil za prijavitelje.

3.   Merila za izključitev in izbor

Prijavitelji ne smejo biti v položaju, zaradi katerega bi bili izključeni iz udeležbe v postopku in/ali dodelitve sredstev v skladu s finančno uredbo 2018/1046 (1), ki se uporablja za splošni proračun Unije, in pravili za njeno uporabo.

Imeti morajo finančno in operativno zmogljivost za izvedbo predlaganih dejavnosti.

Več podrobnosti o dokazilih, ki jih je treba predložiti, je na voljo v poglavju II navodil za prijavitelje.

4.   Merila za dodelitev

Upravičenost predlogov bo ocenjena na podlagi vrednotenja, opisanega v nadaljevanju, pri čemer je najvišje možno število točk 100:

| Merila | Minimalno število točk | Največje možno število točk |
| --- | --- | --- |
| 1- | Ustreznost in interes projekta |

Merila

Minimalno število točk

Največje možno število točk

1-

Ustreznost in interes projekta

20

30

| 2- | Metodologija in trajnost |
| --- | --- |

2-

Metodologija in trajnost

20

30

| 3- | Razširjanje informacij in uspešnost |
| --- | --- |

3-

Razširjanje informacij in uspešnost

30

40

Skupaj

70

100

Za financiranje se bodo potegovali samo predlogi, ki bodo prejeli:

| — | skupno najmanj 70 točk in
  in |
| --- | --- |

—

skupno najmanj 70 točk in

in

| — | vsaj minimalno število točk pri vsakem merilu. |
| --- | --- |

—

vsaj minimalno število točk pri vsakem merilu.

Več podrobnosti je na voljo v poglavju II navodil za prijavitelje.

5.   Proračun

Skupna proračunska sredstva, namenjena za sofinanciranje ukrepov v okviru tega razpisa, znašajo 2 000 000 EUR (sklop A: 400 000 EUR, sklop B: 600 000 EUR in sklop C: 1 000 000 EUR). Ta znesek bo razporejen na dve proračunski leti, razpoložljivost sredstev v proračunu za leto 2024 pa bo odvisna od proračuna, ki ga bo sprejel proračunski organ urada EUIPO.

Urad si pridržuje pravico, da ne dodeli vseh razpoložljivih sredstev.

6.   Rok za oddajo prijav

Prijavna dokumentacija je na voljo na naslednjem spletnem naslovu: https://euipo.europa.eu/ohimportal/en/grants.

Prijave je treba poslati uradu EUIPO na spletnem prijavnem obrazcu (e-obrazcu) najpozneje do 31. maja 2023 do 13.00 (po lokalnem času).

Drugi načini prijave predloga niso sprejemljivi.

Prijavitelji morajo zagotoviti, da so predloženi vsi zahtevani dokumenti, navedeni v e-obrazcu.

Prijave, ki ne bodo vključevale vseh zahtevanih prilog in ne bodo vložene do roka, se ne bodo upoštevale.

Več podrobnosti je na voljo v poglavju IV navodil za prijavitelje.

7.   Podrobnejše informacije

Podrobni pogoji tega razpisa za zbiranje predlogov so navedeni v navodilih za prijavitelje na naslednjem spletnem naslovu:https://euipo.europa.eu/ohimportal/en/grants.

Prijave morajo biti izpolnjene v skladu z vsemi navodili in predložene na za to predvidenih obrazcih.

8.   Kontaktni podatki

Za več informacij se obrnite na naslednji poštni predal: grants@euipo.europa.eu.

---

(1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 17.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 133/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 133/7

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.11055 – EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 133/03)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Equitix Holdings Limited („Equitix“, Združeno kraljestvo), |
| --- | --- |

—

Equitix Holdings Limited („Equitix“, Združeno kraljestvo),

| — | Cube Infrastructure Managers („Cube“, Luksemburg), |
| --- | --- |

—

Cube Infrastructure Managers („Cube“, Luksemburg),

| — | River Ridge Holdings Limited („River Ridge“, Združeno kraljestvo). |
| --- | --- |

—

River Ridge Holdings Limited („River Ridge“, Združeno kraljestvo).

Podjetji Equitix in Cube pridobita v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem River Ridge.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | Equitix ima sedež v Združenem kraljestvu in se ukvarja z vlaganjem, razvojem in upravljanjem skladov na področju infrastrukture in sredstev v zvezi z energetsko učinkovitostjo, |
| --- | --- |

—

Equitix ima sedež v Združenem kraljestvu in se ukvarja z vlaganjem, razvojem in upravljanjem skladov na področju infrastrukture in sredstev v zvezi z energetsko učinkovitostjo,

| — | Cube se ukvarja z vlaganjem in upravljanjem evropskih naložb v infrastrukturo, |
| --- | --- |

—

Cube se ukvarja z vlaganjem in upravljanjem evropskih naložb v infrastrukturo,

| — | River Ridge je podjetje za ravnanje z odpadki, ki deluje na Severnem Irskem v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

—

River Ridge je podjetje za ravnanje z odpadki, ki deluje na Severnem Irskem v Združenem kraljestvu.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.11055 – EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 17.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 133/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 133/9

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 133/04)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Blackstone Inc. („Blackstone“) (Združene države Amerike), |
| --- | --- |

—

Blackstone Inc. („Blackstone“) (Združene države Amerike),

| — | Caisse de dépôt et placement du Québec („CDPQ“, Kanada), |
| --- | --- |

—

Caisse de dépôt et placement du Québec („CDPQ“, Kanada),

| — | Invenergy IRH Holdings LLC („Invenergy“), ki ga obvladuje podjetje Invenergy Investment Company LLC („Invenergy Group“) (obe v Združenih državah Amerike), |
| --- | --- |

—

Invenergy IRH Holdings LLC („Invenergy“), ki ga obvladuje podjetje Invenergy Investment Company LLC („Invenergy Group“) (obe v Združenih državah Amerike),

| — | podjetja AEP Renewables LLC, AEP Wind Holdings LLC, Trent Wind Farm LLC, Desert Sky Windfarm LLC (vsa v Združenih državah Amerike), ki jih obvladuje podjetje American Electricity Power Company Inc. |
| --- | --- |

—

podjetja AEP Renewables LLC, AEP Wind Holdings LLC, Trent Wind Farm LLC, Desert Sky Windfarm LLC (vsa v Združenih državah Amerike), ki jih obvladuje podjetje American Electricity Power Company Inc.

Podjetja Blackstone, CDPQ in Invenergy pridobijo v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotni podjetji AEP Renewables, AEP Wind Holdings, Trent Wind Farm in Desert Sky Wind Farm, skupaj „ciljna podjetja“.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | Blackstone upravlja premoženje po vsem svetu, |
| --- | --- |

—

Blackstone upravlja premoženje po vsem svetu,

| — | CDPQ je dolgoročni institucionalni vlagatelj, ki upravlja sredstva svojih deponentov, predvsem javne pokojninske in zavarovalne načrte v Québecu, |
| --- | --- |

—

CDPQ je dolgoročni institucionalni vlagatelj, ki upravlja sredstva svojih deponentov, predvsem javne pokojninske in zavarovalne načrte v Québecu,

| — | Invenergy upravlja dejavnost družbe Invenergy Group na področju energije iz obnovljivih virov. Invenergy Group razvija, ima v lasti in upravlja velike obrate za proizvodnjo in shranjevanje energije iz obnovljivih virov in druge čiste energije v Severni Ameriki, Latinski Ameriki, Aziji in Evropi, |
| --- | --- |

—

Invenergy upravlja dejavnost družbe Invenergy Group na področju energije iz obnovljivih virov. Invenergy Group razvija, ima v lasti in upravlja velike obrate za proizvodnjo in shranjevanje energije iz obnovljivih virov in druge čiste energije v Severni Ameriki, Latinski Ameriki, Aziji in Evropi,

| — | Ciljna podjetja imajo v lasti obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in povezana sredstva v Združenih državah Amerike. |
| --- | --- |

—

Ciljna podjetja imajo v lasti obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in povezana sredstva v Združenih državah Amerike.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 17.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 133/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 133/11

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 133/05)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Kunság / Kunsági“

PDO-HU-A1332-AM04

Datum obvestila: 16. januar 2023

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Sprememba kategorije proizvodov vinske trte

Črtanje belega in rdečega ledenega vina

Zadevne postavke specifikacije proizvoda: II. OPIS VIN, III. POSEBNI ENOLOŠKI POSTOPKI, V. NAJVEČJI DONOSI, VII. POVEZAVA Z GEOGRAFSKIM OBMOČJEM

Zadevne postavke enotnega dokumenta: Opis vin, Enološki postopki, Vinogradniška pravila – čas in metoda trgatve ter kakovost grozdja, Najnižja vsebnost naravnega sladkorja in najmanjši delež potencialnega alkohola v grozdju, Največji donosi, Opis povezave

Zaradi podnebnih sprememb grozdje hitreje dozori, zato se je trgatev premaknila na zgodnejši datum. Zimska ohladitev večino let v regiji ne omogoča več trgatve grozdja, primernega za pridelavo ledenega vina. Proizvodi, ki se v posebnih razmerah lahko pridelajo, nimajo posebnih lastnosti območja proizvodnje.

2.   Sprememba organoleptičnih lastnosti belih, rdečih in rosé vin

Zadevne postavke specifikacije proizvoda: II. OPIS VIN, VII. POVEZAVA Z GEOGRAFSKIM OBMOČJEM

Zadevne postavke enotnega dokumenta: Opis vin, Opis povezave

Zaradi zamenjave uporabljenih sort vinske trte, izboljšav fitotehničnih postopkov in uporabe sodobnih vinarskih tehnik so se organoleptične lastnosti vin spremenile.

3.   Sprememba enoloških postopkov za vino iz jagodnega izbora

Zadevne postavke specifikacije proizvoda: III. POSEBNI ENOLOŠKI POSTOPKI

Zadevne postavke enotnega dokumenta: –

Določena je bila metoda jagodnega izbora, da se omogoči enotna razlaga.

Zahteva po najzgodnejšem datumu trženja je upravni predpis in je bila črtana, da bi se upoštevali strokovni vidiki.

4.   Vključitev sort generosa, szürkebarát in pinot noir med sorte vinske trte, ki se lahko uporabljajo za pridelavo gaziranih biser vin

Zadevne postavke specifikacije proizvoda: VI. DOVOLJENE SORTE VINSKE TRTE

Zadevne postavke enotnega dokumenta: Glavne sorte vinske trte

V specifikaciji proizvoda za vina „Kunság“ je za pridelavo belih sortnih in zvrstnih vin dovoljena sorta vinske trte generosa. Zaradi organoleptičnih lastnosti in analitskih parametrov je ta sorta primerna za pridelavo biser vina, z zvrščanjem ali brez njega.

V specifikaciji proizvoda za vina „Kunság“ je za pridelavo belih sortnih in zvrstnih vin dovoljena sorta vinske trte szürkebarát. Zaradi organoleptičnih lastnosti in analitskih parametrov je ta sorta primerna za pridelavo biser vina, z zvrščanjem ali brez njega.

V specifikaciji proizvoda za vina „Kunság“ je za pridelavo vin dovoljena sorta vinske trte pinot noir. Zaradi organoleptičnih lastnosti in analitskih parametrov je ta sorta primerna za pridelavo biser vina, z zvrščanjem ali brez njega.

5.   Dovoljena gojitvena oblika guyot

Zadevne postavke specifikacije proizvoda: III. B. PRAVILA O PRIDELAVI GROZDJA

Zadevne postavke enotnega dokumenta: Vinogradniška pravila

Za zagotavljanje pridelave kakovostnega grozdja so poleg intenzivnih gojitvenih oblik upravičene tudi uporaba tradicionalnih metod gojenja in omejitve donosov.

6.   Sprememba seznama sort, ki se uporabljajo za vina z omejenim izrazom „muskotály“

Zadevne postavke specifikacije proizvoda: VIII. DODATNI POGOJI

Zadevne postavke enotnega dokumenta: –

Sorta generosa je bila v zadnjih desetih letih zasajena na velikem delu vinorodnega območja Kunság. Raziskave vrednosti te sorte so pokazale, da se značaj vina iz grozdja sorte generosa po organoleptičnem ocenjevanju in analitskih preskusih bistveno razlikuje od vina iz sorte muskotály.

7.   Navedba vin rosé

Zadevne postavke specifikacije proizvoda: VIII. DODATNI POGOJI

Zadevne postavke enotnega dokumenta: –

Izrazi „rose“, „rosé“ in „rozé“ se pri označevanju vin rosé v vinskih kleteh, ki delujejo na vinorodnem območju Kunság, uporabljajo enakovredno.

8.   Organoleptično ocenjevanje vin

Zadevne postavke specifikacije proizvoda: VIII. DODATNI POGOJI

Zadevne postavke enotnega dokumenta: –

Organoleptično ocenjevanje kakovosti vin Kunság – ki ga pred trženjem opravijo strokovnjaki z vinorodnega območja – pomaga pri stalnem izboljševanju kakovosti vin in učinkovitem trženju vina, ki ga vinska skupnost izvaja na tem vinorodnem območju.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Kunság / Kunsági

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 4. | Peneče vino |
| --- | --- |

4.

Peneče vino

| 9. | Gazirano biser vino |
| --- | --- |

9.

Gazirano biser vino

4.   Opis vin

1.   Vino – sortno in zvrstno vino rosé

KRATEK OPIS

Vina so bledo rožnate, rožnate, bledo vijoličaste ali jagodne barve ali barve lososa; imajo nežne in živahne kisline in/ali saden okus in vonj. To so skladna, reduktivna vina z uravnoteženim značajem in včasih z ostankom ogljikovega dioksida. Lahko so suha ali polsuha, odvisno od vsebnosti sladkorja.

| * | Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo mejne vrednosti iz zakonodaje EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,50  g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,50  g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Vino – sortno in zvrstno vino siller

KRATEK OPIS

Sortna vina imajo vonj in okus, ki sta značilna za uporabljeno sorto; zvrstna vina imajo vonj in okus, ki izražata sorazmerne deleže uporabljenih sort. Imajo tudi zaokrožene kisline, zmerno vsebnost taninov in polno telo. Po vsebnosti sladkorja so lahko suha, polsuha, polsladka ali sladka.

| * | Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo mejne vrednosti iz zakonodaje EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,50  g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 20,00 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,50  g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20,00

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Vino – belo sortno in zvrstno vino

KRATEK OPIS

Bela vina so zeleno-bele, zeleno-rumene ali svetlo rumene barve. Sortna vina imajo svež, cvetličen, začimben vonj in okus, ki sta značilna za uporabljeno sorto, dopolnjujejo pa ju lahko note, ki spominjajo na tropsko sadje. Zvrstna vina imajo zaradi zvrščanja sort kompleksen vonj in okus. To so skladna, reduktivna vina z uravnoteženim značajem in včasih z ostankom ogljikovega dioksida. So suha ali polsuha, odvisno od vsebnosti sladkorja.

| * | Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo mejne vrednosti iz zakonodaje EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,50  g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 16,67 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,50  g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

16,67

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4.   Vino – rdeče sortno in zvrstno vino

KRATEK OPIS

Rdeča vina „primőr“ (mlado vino) so rubinaste ali temno rubinaste barve; imajo izrazito saden in začimben vonj ter mladosten okus, zmerno vsebnost taninov, prijetno vsebnost kislin in primeren delež alkohola. Starana rdeča vina so kompleksna vina rubinaste ali temno rdeče barve, z aromami staranja in svilnatim žametnim okusom. So suha ali polsuha, odvisno od vsebnosti sladkorja.

| * | Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo mejne vrednosti iz zakonodaje EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,50  g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 20,00 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,50  g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20,00

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Vino – belo sortno ali zvrstno vino pozne trgatve

KRATEK OPIS

Vina so zlate barve, imajo kompleksen vonj in močno, oljnato teksturo z notami staranja v lesenih sodih in steklenicah. Imajo prijetno vsebnost kislin in primeren delež alkohola ter pogosto vsebujejo ostanek sladkorja.

| * | Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo mejne vrednosti iz zakonodaje EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,50  g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 33,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,50  g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

33,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6.   Vino – rdeče sortno ali zvrstno vino pozne trgatve

KRATEK OPIS

Vina so rubinaste ali temno rdeče barve, imajo kompleksen vonj in močno, oljnato teksturo z notami staranja v lesenih sodih in steklenicah. Imajo prijetno vsebnost kislin in primeren delež alkohola ter pogosto vsebujejo ostanek sladkorja.

| * | Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo mejne vrednosti iz zakonodaje EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,50  g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 33,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,50  g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

33,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7.   Vino – belo sortno ali zvrstno vino iz jagodnega izbora

KRATEK OPIS

Vina so zelenkasto rumene barve, imajo vonj in okus, ki sta značilna za uporabljeno sorto vinske trte, živahne kisline, s srednje polnim telesom in alkoholnim značajem. Vino je lahko suho, polsuho, polsladko ali sladko.

| * | Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo mejne vrednosti iz zakonodaje EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,50  g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,50  g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

8.   Vino – sortno ali zvrstno vino rosé iz jagodnega izbora

KRATEK OPIS

Vina so bledo rožnate, rožnate do bledo vijoličaste barve, imajo nežne, mehke kisline in izrazito saden vonj. Po vsebnosti sladkorja so lahko suha, polsuha, polsladka ali sladka.

| * | Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo mejne vrednosti iz zakonodaje EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,50  g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,50  g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

9.   Vino – rdeče sortno ali zvrstno vino iz jagodnega izbora

KRATEK OPIS

Vina so temno rubinaste ali temno rdeče barve, imajo saden in včasih začimben vonj, srednje polno telo, so mehka z notami staranja v lesenih sodih in steklenicah ter imajo zmerno vsebnost taninov. Po vsebnosti sladkorja so lahko suha, polsuha, polsladka ali sladka.

| * | Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo mejne vrednosti iz zakonodaje EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,50  g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 20,00 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,50  g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20,00

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

10.   Vino – belo sortno ali zvrstno vino iz sušenega grozdja

KRATEK OPIS

Vina so zlate barve, imajo kompleksen vonj, visoko vsebnost naravnega sladkorja in močno, oljnato teksturo, okus in aroma sta kompleksna z notami medu, zrelega ali suhega sadja in v nekaterih primerih plemenite plesni, navadno so polsladka ali sladka.

| * | Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo mejne vrednosti iz zakonodaje EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,50  g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 33,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,50  g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

33,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

11.   Vino – rdeče sortno ali zvrstno vino iz sušenega grozdja

KRATEK OPIS

Vina so temno rubinaste ali temno rdeče barve. Ta rdeča vina so močna in polnega telesa, z vonjem, za katerega so značilne arome zrelega ali suhega sadja in/ali začimb, in okusom, značilnim za staranje v lesenem sodu ali steklenici. Imajo zmerno vsebnost tanina in pogosto vsebujejo ostanek sladkorja.

| * | Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo mejne vrednosti iz zakonodaje EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,50  g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 33,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,50  g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

33,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

12.   Peneče vino – belo

KRATEK OPIS

Barva penečih vin je odvisna od sorte, njihov vonj in okus sta nevtralna ali značilna za uporabljeno sorto grozdja, imajo uravnoteženo vsebnost kislin ter so lahka in zračna z obstojnim iskrenjem.

| * | Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo mejne vrednosti iz zakonodaje EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 ,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,00  g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9 ,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,00  g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

13.   Peneče vino – rosé

KRATEK OPIS

Barva penečih vin je odvisna od sorte, njihov vonj in okus sta nevtralna ali značilna za uporabljeno sorto grozdja, imajo uravnoteženo vsebnost kislin ter so lahka in zračna z obstojnim iskrenjem.

| * | Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo mejne vrednosti iz zakonodaje EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,00  g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,00  g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

14.   Peneče vino – rdeče

KRATEK OPIS

Barva penečih vin je odvisna od sorte, njihov vonj in okus sta nevtralna ali značilna za uporabljeno sorto grozdja, imajo uravnoteženo vsebnost kislin ter so lahka in zračna z obstojnim iskrenjem.

| * | Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo mejne vrednosti iz zakonodaje EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,00  g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,00  g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

15.   Gazirano biser vino – belo

KRATEK OPIS

Biser vina so blede zelenkasto rumene do blede slamnato rumene barve, imajo razmeroma majhen delež alkohola in izrazito vsebnost kislin ter imajo rahle mehurčke. Lahko so suha, polsladka ali sladka. Ta vina so živahna in sveža z vonjem in okusom svežega grozdja.

| * | Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo mejne vrednosti iz zakonodaje EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 7,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,00  g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

7,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,00  g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

16.   Gazirano biser vino – rosé

KRATEK OPIS

Biser vina so bledo rožnate do rožnate barve, imajo razmeroma majhen delež alkohola in izrazito vsebnost kislin ter imajo rahle mehurčke. Lahko so suha, polsladka ali sladka. Ta vina so živahna in sveža z vonjem in okusom svežega grozdja.

| * | Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo mejne vrednosti iz zakonodaje EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 7,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,00  g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

7,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,00  g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

17.   Gazirano biser vino – rdeče

KRATEK OPIS

Biser vina so bledo vijoličaste barve, imajo razmeroma majhen delež alkohola in izrazito vsebnost kislin ter imajo rahle mehurčke. Lahko so suha, polsladka ali sladka. Ta vina so živahna in sveža z vonjem in okusom svežega grozdja.

| * | Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo mejne vrednosti iz zakonodaje EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 7,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,00  g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

7,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,00  g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

1.   Obvezni enološki postopki – vino (1)

Posebni enološki postopek

Bela sortna in zvrstna vina, sortna in zvrstna vina rosé:

| — | grozdje se mora obdelati na dan trgatve, |
| --- | --- |

—

grozdje se mora obdelati na dan trgatve,

| — | stiskanje lahko poteka le s šaržnimi stiskalnicami, |
| --- | --- |

—

stiskanje lahko poteka le s šaržnimi stiskalnicami,

| — | grozdni mošt je treba zbistriti. |
| --- | --- |

—

grozdni mošt je treba zbistriti.

Sortno in zvrstno vino siller, rdeče sortno in zvrstno vino:

| — | drozga mora vreti na kožicah, |
| --- | --- |

—

drozga mora vreti na kožicah,

| — | stiskanje lahko poteka le s šaržnimi stiskalnicami, |
| --- | --- |

—

stiskanje lahko poteka le s šaržnimi stiskalnicami,

Bela sortna ali zvrstna vina pozne trgatve:

| — | grozdje se mora obdelati na dan trgatve, |
| --- | --- |

—

grozdje se mora obdelati na dan trgatve,

| — | stiskanje lahko poteka le s šaržnimi stiskalnicami, |
| --- | --- |

—

stiskanje lahko poteka le s šaržnimi stiskalnicami,

| — | grozdni mošt je treba zbistriti. |
| --- | --- |

—

grozdni mošt je treba zbistriti.

| — | vino se ne sme ustekleničiti pred 1. marcem v letu, ki sledi letu trgatve, |
| --- | --- |

—

vino se ne sme ustekleničiti pred 1. marcem v letu, ki sledi letu trgatve,

| — | pred dajanjem na trg se mora vino tri mesece starati v steklenicah. |
| --- | --- |

—

pred dajanjem na trg se mora vino tri mesece starati v steklenicah.

Rdeča sortna ali zvrstna vina pozne trgatve:

| — | drozga mora vreti na kožicah, |
| --- | --- |

—

drozga mora vreti na kožicah,

| — | stiskanje lahko poteka le s šaržnimi stiskalnicami, |
| --- | --- |

—

stiskanje lahko poteka le s šaržnimi stiskalnicami,

| — | vino se ne sme ustekleničiti pred 1. marcem v letu, ki sledi letu trgatve, |
| --- | --- |

—

vino se ne sme ustekleničiti pred 1. marcem v letu, ki sledi letu trgatve,

| — | pred dajanjem na trg se mora vino tri mesece starati v steklenicah. |
| --- | --- |

—

pred dajanjem na trg se mora vino tri mesece starati v steklenicah.

Bela, rosé in rdeča sortna ali zvrstna vina iz jagodnega izbora:

| — | tehnološko zrelo grozdje se prebira, pri čemer se lahko trgajo samo nepoškodovani, zdravi in primerno zreli grozdi. Pri strojni trgatvi se grozdje, ki ni primerno zrelo ali ima nepravilnosti, je bolno ali poškodovano, pred trgatvijo ročno odstrani; |
| --- | --- |

—

tehnološko zrelo grozdje se prebira, pri čemer se lahko trgajo samo nepoškodovani, zdravi in primerno zreli grozdi. Pri strojni trgatvi se grozdje, ki ni primerno zrelo ali ima nepravilnosti, je bolno ali poškodovano, pred trgatvijo ročno odstrani;

| — | grozdje se mora obdelati na dan trgatve, |
| --- | --- |

—

grozdje se mora obdelati na dan trgatve,

| — | stiskanje lahko poteka le s šaržnimi stiskalnicami, |
| --- | --- |

—

stiskanje lahko poteka le s šaržnimi stiskalnicami,

| — | grozdni mošt je treba zbistriti, razen za rdeča sortna in zvrstna vina; |
| --- | --- |

—

grozdni mošt je treba zbistriti, razen za rdeča sortna in zvrstna vina;

| — | drozga mora pri rdečih sortnih in zvrstnih vinih vreti na kožicah. |
| --- | --- |

—

drozga mora pri rdečih sortnih in zvrstnih vinih vreti na kožicah.

2.   Obvezni enološki postopki – vino (2)

Posebni enološki postopek

Bela sortna ali zvrstna vina iz sušenega grozdja:

| — | grozdje se mora obdelati na dan trgatve, |
| --- | --- |

—

grozdje se mora obdelati na dan trgatve,

| — | stiskanje lahko poteka le s šaržnimi stiskalnicami, |
| --- | --- |

—

stiskanje lahko poteka le s šaržnimi stiskalnicami,

| — | grozdni mošt je treba zbistriti. |
| --- | --- |

—

grozdni mošt je treba zbistriti.

| — | vino se ne sme ustekleničiti pred 1. marcem v letu, ki sledi letu trgatve, |
| --- | --- |

—

vino se ne sme ustekleničiti pred 1. marcem v letu, ki sledi letu trgatve,

| — | pred dajanjem na trg se mora vino tri mesece starati v steklenicah. |
| --- | --- |

—

pred dajanjem na trg se mora vino tri mesece starati v steklenicah.

Rdeča sortna ali zvrstna vina iz sušenega grozdja:

| — | drozga mora vreti na kožicah, |
| --- | --- |

—

drozga mora vreti na kožicah,

| — | stiskanje lahko poteka le s šaržnimi stiskalnicami, |
| --- | --- |

—

stiskanje lahko poteka le s šaržnimi stiskalnicami,

| — | vino se ne sme ustekleničiti pred 1. marcem v letu, ki sledi letu trgatve, |
| --- | --- |

—

vino se ne sme ustekleničiti pred 1. marcem v letu, ki sledi letu trgatve,

| — | pred dajanjem na trg se mora vino tri mesece starati v steklenicah. |
| --- | --- |

—

pred dajanjem na trg se mora vino tri mesece starati v steklenicah.

3.   Nedovoljeni enološki postopki – vino

Posebni enološki postopek

Bela sortna ali zvrstna vina pozne trgatve, rdeča sortna ali zvrstna vina pozne trgatve, bela sortna ali zvrstna vina iz jagodnega izbora, sortna ali zvrstna vina rosé iz jagodnega izbora, rdeča sortna ali zvrstna vina iz jagodnega izbora, bela sortna ali zvrstna vina iz sušenega grozdja, rdeča sortna ali zvrstna vina iz sušenega grozdja:

| — | obogatitev mošta, |
| --- | --- |

—

obogatitev mošta,

| — | dosladkanje vina. |
| --- | --- |

—

dosladkanje vina.

4.   Vinogradniška pravila – metoda gojenja in gostota zasaditve

Pridelovalna praksa

Pri obstoječih vinogradih, zasajenih pred 31. decembrom 2011, se lahko vina z zaščiteno označbo porekla „Kunság / Kunsági“ proizvajajo iz grozdja, ki izvira iz vinograda, dokler se vinograd obdeluje, ne glede na gojitveno obliko ali gostoto zasaditve v vinogradu.

Pri vinogradih, zasajenih po 31. decembru 2011, se lahko proizvodi z zaščiteno označbo porekla „Kunság / Kunsági“ proizvajajo le iz grozdja, ki izvira iz vinograda, ki se goji z naslednjimi gojitvenimi oblikami:

| — | rez na glavo, |
| --- | --- |

—

rez na glavo,

| — | pahljača, |
| --- | --- |

—

pahljača,

| — | guyot, |
| --- | --- |

—

guyot,

| — | moser, |
| --- | --- |

—

moser,

| — | enojna zavesa, |
| --- | --- |

—

enojna zavesa,

| — | sylvoz. |
| --- | --- |

—

sylvoz.

Za vinograde, zasajene po 1. januarju 2012, mora biti gostota zasaditve najmanj 3 300 trsov na hektar. Pri določanju razdalje med vrstami in trsi je poleg enake razdalje med vrstami in trsi sprejemljiva tudi zasaditev v dvojnih vrstah in/ali dvojnih trsih. Razdalja med vrstami mora biti najmanj 1,00 m in največ 3,60 m, razdalja med trsi pa najmanj 0,60 m in največ 1,20 m. Za dvojne trse je odločilni dejavnik povprečna razdalja med trsi.

Pri določanju obremenitve trte število očes, ki ostanejo na vsakem trsu, ne sme preseči 16 na m2, ne glede na gojitveno obliko. Končni donos, ki je potreben za doseganje ciljev pridelave, je treba določiti na podlagi redčenja grozdov, kot je to potrebno med rastno dobo.

Pri proizvodnji proizvodov vinske trte z zaščiteno označbo porekla „Kunság / Kunsági“ se lahko uporabi le grozdje, ki izvira iz vinogradov, v katerih je delež manjkajočih trsov manjši od 10 %.

5.   Vinogradniška pravila – čas in metoda trgatve ter kakovost grozdja

Pridelovalna praksa

Datum začetka trgatve vsako leto določi pristojni svet vinske skupnosti na podlagi preskusnih trgatev, ki se opravijo vsak teden od 1. avgusta vsako leto.

Proizvod iz grozdja, potrganega pred datumom začetka, ki ga je določila vinska skupnost, ne more pridobiti potrdila o poreklu v kategoriji iz zaščitene označbe porekla „Kunság / Kunsági“ in ga ni mogoče tržiti z navedbo zaščitene označbe porekla „Kunság / Kunsági“. Datum trgatve je objavljen v obliki obvestila vinskih skupnosti.

Za proizvodnjo vinskih proizvodov je treba najnižjo vsebnost sladkorja in delež potencialnega alkohola v grozdju uporabiti po naslednji preglednici v skladu z veljavno madžarsko zakonodajo in zakonodajo Evropske unije.

Med trgatvijo sta običajno dovoljeni ročno in strojno trganje, naslednji vrsti vina pa se lahko proizvajata le iz ročno potrganega grozdja:

| — | vino pozne trgatve, |
| --- | --- |

—

vino pozne trgatve,

| — | vino iz sušenega grozdja. |
| --- | --- |

—

vino iz sušenega grozdja.

6.   Najnižja vsebnost naravnega sladkorja in najmanjši delež potencialnega alkohola v grozdju

Pridelovalna praksa

Sorta vinske trte / kategorija vina Najnižja vsebnost naravnega sladkorja v grozdju po madžarski lestvici za grozdni mošt (Magyar mustfok – (MM°), pri 17,5 °C)

| Vina – belo sortno in zvrstno vino, sortno in zvrstno vino rosé, sortno in zvrstno vino siller, rdeče sortno in zvrstno vino: | 14,82 |
| --- | --- |
| Vino – belo in rdeče vino pozne trgatve: | 19,00 |
| Vino – belo, rosé in rdeče vino iz jagodnega izbora: | 19,00 |
| Vino – belo in rdeče vino iz sušenega grozdja: | 20,00 |
| Peneče vino: | 14,82 |
| Gazirano biser vino: | 14,82 |

Vina – belo sortno in zvrstno vino, sortno in zvrstno vino rosé, sortno in zvrstno vino siller, rdeče sortno in zvrstno vino:

14,82

Vino – belo in rdeče vino pozne trgatve:

19,00

Vino – belo, rosé in rdeče vino iz jagodnega izbora:

19,00

Vino – belo in rdeče vino iz sušenega grozdja:

20,00

Peneče vino:

14,82

Gazirano biser vino:

14,82

Najmanjši delež potencialnega alkohola v grozdju (v vol. %, pri 20 °C)

| Vina – belo sortno in zvrstno vino, sortno in zvrstno vino rosé, sortno in zvrstno vino siller, rdeče sortno in zvrstno vino: | 9,00 |
| --- | --- |
| Vino – belo in rdeče vino pozne trgatve: | 12,08 |
| Vino – belo, rosé in rdeče vino iz jagodnega izbora: | 12,08 |
| Vino – belo in rdeče vino iz sušenega grozdja: | 12,83 |
| Peneče vino: | 9,00 |
| Gazirano biser vino: | 9,00 |

Vina – belo sortno in zvrstno vino, sortno in zvrstno vino rosé, sortno in zvrstno vino siller, rdeče sortno in zvrstno vino:

9,00

Vino – belo in rdeče vino pozne trgatve:

12,08

Vino – belo, rosé in rdeče vino iz jagodnega izbora:

12,08

Vino – belo in rdeče vino iz sušenega grozdja:

12,83

Peneče vino:

9,00

Gazirano biser vino:

9,00

5.2.   Največji donosi

| 1. | Bela sortna in zvrstna vina, sortna in zvrstna vina rosé, sortna in zvrstna vina siller, rdeča sortna in zvrstna vina, peneča vina
  100 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

1.

100 hektolitrov na hektar

| 2. | Bela sortna in zvrstna vina, sortna in zvrstna vina rosé, sortna in zvrstna vina siller, rdeča sortna in zvrstna vina, peneča vina
  14 300 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

2.

14 300 kg grozdja na hektar

| 3. | Gazirano biser vino
  100 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

3.

100 hektolitrov na hektar

| 4. | Gazirano biser vino
  14 300 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

4.

14 300 kg grozdja na hektar

| 5. | Bela in rdeča sortna ali zvrstna vina pozne trgatve
  70 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

5.

70 hektolitrov na hektar

| 6. | Bela in rdeča sortna ali zvrstna vina pozne trgatve
  10 000 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

6.

10 000 kg grozdja na hektar

| 7. | Bela, rosé in rdeča sortna ali zvrstna vina iz jagodnega izbora
  70 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

7.

70 hektolitrov na hektar

| 8. | Bela, rosé in rdeča sortna ali zvrstna vina iz jagodnega izbora
  10 000 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

8.

10 000 kg grozdja na hektar

| 9. | Bela in rdeča sortna ali zvrstna vina iz sušenega grozdja
  42 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

9.

42 hektolitrov na hektar

| 10. | Bela in rdeča sortna ali zvrstna vina iz sušenega grozdja
  6 000 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

10.

6 000 kg grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območja naslednjih občin, ki so v skladu s katastrom vinogradov razvrščena v razreda I in II: Abony, Akasztó, Albertirsa, Apostag, Ágasegyháza, Ballószög, Balotaszállás, Bácsalmás, Bácsszőlős, Bénye, Bócsa, Bugac, Cegléd, Ceglédbercel, Cibakháza, Csemő, Csengőd, Cserkeszőlő, Csépa, Csikéria, Csólyospálos, Dány, Dunapataj, Dunavecse, Dömsöd, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Fülöpszállás, Harta, Gomba, Harkakötöny, Helvécia, Hernád, Imrehegy, Inárcs, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászberény, Jászszentandrás, Jászszentlászló, Kakucs, Kaskantyú, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kerekegyháza, Kéleshalom, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kocsér, Kóka, Kömpöc, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Mélykút, Monor, Monorierdő, Móricgát, Nagykáta, Nagykőrös, Nagyrév, Nyárlőrinc, Nyársapát, Ócsa, Orgovány, Örkény, Páhi, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pilis, Pirtó, Ráckeve, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Szabadszállás, Szank, Szelevény, Szentkirály, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tabdi, Tápiószentmárton, Tápiószele, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszajenő, Tiszaföldvár, Tiszainoka, Tiszakécske, Tiszakürt, Tiszasas, Tiszaug, Tompa, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Újszilvás in Zsana.

7.   Sorte vinske trte

| | Arany sárfehér – fehér dinka |
| --- | --- |

Arany sárfehér – fehér dinka

| | Arany sárfehér – huszár szőlő |
| --- | --- |

Arany sárfehér – huszár szőlő

| | Arany sárfehér – izsáki |
| --- | --- |

Arany sárfehér – izsáki

| | Arany sárfehér – izsáki sárfehér |
| --- | --- |

Arany sárfehér – izsáki sárfehér

| | Arany sárfehér – német dinka |
| --- | --- |

Arany sárfehér – német dinka

| | Blauburger |
| --- | --- |

Blauburger

| | Bíbor kadarka |
| --- | --- |

Bíbor kadarka

| | Cabernet franc – cabernet |
| --- | --- |

Cabernet franc – cabernet

| | Cabernet franc – carbonet |
| --- | --- |

Cabernet franc – carbonet

| | Cabernet franc – carmenet |
| --- | --- |

Cabernet franc – carmenet

| | Cabernet franc – gros cabernet |
| --- | --- |

Cabernet franc – gros cabernet

| | Cabernet franc – gros vidur |
| --- | --- |

Cabernet franc – gros vidur

| | Cabernet franc – kaberne fran |
| --- | --- |

Cabernet franc – kaberne fran

| | Cabernet sauvignon |
| --- | --- |

Cabernet sauvignon

| | Chardonnay – chardonnay blanc |
| --- | --- |

Chardonnay – chardonnay blanc

| | Chardonnay – kereklevelű |
| --- | --- |

Chardonnay – kereklevelű

| | Chardonnay – morillon blanc |
| --- | --- |

Chardonnay – morillon blanc

| | Chardonnay – ronci bilé |
| --- | --- |

Chardonnay – ronci bilé

| | Chasselas – chasselas blanc |
| --- | --- |

Chasselas – chasselas blanc

| | Chasselas – chasselas dorato |
| --- | --- |

Chasselas – chasselas dorato

| | Chasselas – chasselas doré |
| --- | --- |

Chasselas – chasselas doré

| | Chasselas – chrupka belia |
| --- | --- |

Chasselas – chrupka belia

| | Chasselas – fehér fábiánszőlő |
| --- | --- |

Chasselas – fehér fábiánszőlő

| | Chasselas – fehér gyöngyszőlő |
| --- | --- |

Chasselas – fehér gyöngyszőlő

| | Chasselas – fendant blanc |
| --- | --- |

Chasselas – fendant blanc

| | Chasselas – saszla belaja |
| --- | --- |

Chasselas – saszla belaja

| | Chasselas – weisser gutedel |
| --- | --- |

Chasselas – weisser gutedel

| | Cserszegi fűszeres |
| --- | --- |

Cserszegi fűszeres

| | Ezerfürtű |
| --- | --- |

Ezerfürtű

| | Ezerjó – kolmreifler |
| --- | --- |

Ezerjó – kolmreifler

| | Ezerjó – korponai |
| --- | --- |

Ezerjó – korponai

| | Ezerjó – szadocsina |
| --- | --- |

Ezerjó – szadocsina

| | Ezerjó – tausendachtgute |
| --- | --- |

Ezerjó – tausendachtgute

| | Ezerjó – tausendgute |
| --- | --- |

Ezerjó – tausendgute

| | Ezerjó – trummertraube |
| --- | --- |

Ezerjó – trummertraube

| | Furmint – furmint bianco |
| --- | --- |

Furmint – furmint bianco

| | Furmint – moslavac bijeli |
| --- | --- |

Furmint – moslavac bijeli

| | Furmint – mosler |
| --- | --- |

Furmint – mosler

| | Furmint – posipel |
| --- | --- |

Furmint – posipel

| | Furmint – som |
| --- | --- |

Furmint – som

| | Furmint – szigeti |
| --- | --- |

Furmint – szigeti

| | Furmint – zapfner |
| --- | --- |

Furmint – zapfner

| | Generosa |
| --- | --- |

Generosa

| | Gyöngyrizling |
| --- | --- |

Gyöngyrizling

| | Hamburgi muskotály – miszket hamburgszki |
| --- | --- |

Hamburgi muskotály – miszket hamburgszki

| | Hamburgi muskotály – moscato d’amburgo |
| --- | --- |

Hamburgi muskotály – moscato d’amburgo

| | Hamburgi muskotály – muscat de hambourg |
| --- | --- |

Hamburgi muskotály – muscat de hambourg

| | Hamburgi muskotály – muscat de hamburg |
| --- | --- |

Hamburgi muskotály – muscat de hamburg

| | Hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij |
| --- | --- |

Hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij

| | Hárslevelű – feuilles de tilleul |
| --- | --- |

Hárslevelű – feuilles de tilleul

| | Hárslevelű – garszleveljü |
| --- | --- |

Hárslevelű – garszleveljü

| | Hárslevelű – lindeblättrige |
| --- | --- |

Hárslevelű – lindeblättrige

| | Hárslevelű – lipovina |
| --- | --- |

Hárslevelű – lipovina

| | Irsai olivér – irsai |
| --- | --- |

Irsai olivér – irsai

| | Irsai olivér – muskat olivér |
| --- | --- |

Irsai olivér – muskat olivér

| | Irsai olivér – zolotis |
| --- | --- |

Irsai olivér – zolotis

| | Irsai olivér – zolotisztüj rannüj |
| --- | --- |

Irsai olivér – zolotisztüj rannüj

| | Jubileum 75 |
| --- | --- |

Jubileum 75

| | Kadarka – csetereska |
| --- | --- |

Kadarka – csetereska

| | Kadarka – fekete budai |
| --- | --- |

Kadarka – fekete budai

| | Kadarka – gamza |
| --- | --- |

Kadarka – gamza

| | Kadarka – jenei fekete |
| --- | --- |

Kadarka – jenei fekete

| | Kadarka – kadar |
| --- | --- |

Kadarka – kadar

| | Kadarka – kadarka negra |
| --- | --- |

Kadarka – kadarka negra

| | Kadarka – negru moale |
| --- | --- |

Kadarka – negru moale

| | Kadarka – szkadarka |
| --- | --- |

Kadarka – szkadarka

| | Kadarka – törökszőlő |
| --- | --- |

Kadarka – törökszőlő

| | Karát |
| --- | --- |

Karát

| | Királyleányka – dánosi leányka |
| --- | --- |

Királyleányka – dánosi leányka

| | Királyleányka – erdei sárga |
| --- | --- |

Királyleányka – erdei sárga

| | Királyleányka – feteasca regale |
| --- | --- |

Királyleányka – feteasca regale

| | Királyleányka – galbena de ardeal |
| --- | --- |

Királyleányka – galbena de ardeal

| | Királyleányka – königliche mädchentraube |
| --- | --- |

Királyleányka – königliche mädchentraube

| | Királyleányka – königstochter |
| --- | --- |

Királyleányka – königstochter

| | Királyleányka – little princess |
| --- | --- |

Királyleányka – little princess

| | Kármin |
| --- | --- |

Kármin

| | Kékfrankos – blauer lemberger |
| --- | --- |

Kékfrankos – blauer lemberger

| | Kékfrankos – blaufränkisch |
| --- | --- |

Kékfrankos – blaufränkisch

| | Kékfrankos – limberger |
| --- | --- |

Kékfrankos – limberger

| | Kékfrankos – moravka |
| --- | --- |

Kékfrankos – moravka

| | Kéknyelű – blaustängler |
| --- | --- |

Kéknyelű – blaustängler

| | Kékoportó – blauer portugieser |
| --- | --- |

Kékoportó – blauer portugieser

| | Kékoportó – modry portugal |
| --- | --- |

Kékoportó – modry portugal

| | Kékoportó – portugais bleu |
| --- | --- |

Kékoportó – portugais bleu

| | Kékoportó – portugalske modré |
| --- | --- |

Kékoportó – portugalske modré

| | Kékoportó – portugizer |
| --- | --- |

Kékoportó – portugizer

| | Kövidinka – a dinka crvena |
| --- | --- |

Kövidinka – a dinka crvena

| | Kövidinka – a dinka mala |
| --- | --- |

Kövidinka – a dinka mala

| | Kövidinka – a dinka rossa |
| --- | --- |

Kövidinka – a dinka rossa

| | Kövidinka – a kamena dinka |
| --- | --- |

Kövidinka – a kamena dinka

| | Kövidinka – a ruzsica |
| --- | --- |

Kövidinka – a ruzsica

| | Kövidinka – steinschiller |
| --- | --- |

Kövidinka – steinschiller

| | Leányka – dievcenske hrozno |
| --- | --- |

Leányka – dievcenske hrozno

| | Leányka – feteasca alba |
| --- | --- |

Leányka – feteasca alba

| | Leányka – leányszőlő |
| --- | --- |

Leányka – leányszőlő

| | Leányka – mädchentraube |
| --- | --- |

Leányka – mädchentraube

| | Merlot |
| --- | --- |

Merlot

| | Mátrai muskotály |
| --- | --- |

Mátrai muskotály

| | Nektár |
| --- | --- |

Nektár

| | Olasz rizling – grasevina |
| --- | --- |

Olasz rizling – grasevina

| | Olasz rizling – nemes rizling |
| --- | --- |

Olasz rizling – nemes rizling

| | Olasz rizling – olaszrizling |
| --- | --- |

Olasz rizling – olaszrizling

| | Olasz rizling – riesling italien |
| --- | --- |

Olasz rizling – riesling italien

| | Olasz rizling – risling vlassky |
| --- | --- |

Olasz rizling – risling vlassky

| | Olasz rizling – taljanska grasevina |
| --- | --- |

Olasz rizling – taljanska grasevina

| | Olasz rizling – welschrieslig |
| --- | --- |

Olasz rizling – welschrieslig

| | Ottonel muskotály – miszket otonel |
| --- | --- |

Ottonel muskotály – miszket otonel

| | Ottonel muskotály – muscat ottonel |
| --- | --- |

Ottonel muskotály – muscat ottonel

| | Ottonel muskotály – muskat ottonel |
| --- | --- |

Ottonel muskotály – muskat ottonel

| | Pinot blanc – fehér burgundi |
| --- | --- |

Pinot blanc – fehér burgundi

| | Pinot blanc – pinot beluj |
| --- | --- |

Pinot blanc – pinot beluj

| | Pinot blanc – pinot bianco |
| --- | --- |

Pinot blanc – pinot bianco

| | Pinot blanc – weissburgunder |
| --- | --- |

Pinot blanc – weissburgunder

| | Pinot noir – blauer burgunder |
| --- | --- |

Pinot noir – blauer burgunder

| | Pinot noir – kisburgundi kék |
| --- | --- |

Pinot noir – kisburgundi kék

| | Pinot noir – kék burgundi |
| --- | --- |

Pinot noir – kék burgundi

| | Pinot noir – kék rulandi |
| --- | --- |

Pinot noir – kék rulandi

| | Pinot noir – pignula |
| --- | --- |

Pinot noir – pignula

| | Pinot noir – pino csernüj |
| --- | --- |

Pinot noir – pino csernüj

| | Pinot noir – pinot cernii |
| --- | --- |

Pinot noir – pinot cernii

| | Pinot noir – pinot nero |
| --- | --- |

Pinot noir – pinot nero

| | Pinot noir – pinot tinto |
| --- | --- |

Pinot noir – pinot tinto

| | Pinot noir – rulandski modre |
| --- | --- |

Pinot noir – rulandski modre

| | Pinot noir – savagnin noir |
| --- | --- |

Pinot noir – savagnin noir

| | Pinot noir – spätburgunder |
| --- | --- |

Pinot noir – spätburgunder

| | Pozsonyi fehér – czétényi |
| --- | --- |

Pozsonyi fehér – czétényi

| | Pozsonyi fehér – czétényi fehér |
| --- | --- |

Pozsonyi fehér – czétényi fehér

| | Rajnai rizling – johannisberger |
| --- | --- |

Rajnai rizling – johannisberger

| | Rajnai rizling – rheinriesling |
| --- | --- |

Rajnai rizling – rheinriesling

| | Rajnai rizling – rhine riesling |
| --- | --- |

Rajnai rizling – rhine riesling

| | Rajnai rizling – riesling |
| --- | --- |

Rajnai rizling – riesling

| | Rajnai rizling – riesling blanc |
| --- | --- |

Rajnai rizling – riesling blanc

| | Rajnai rizling – weisser riesling |
| --- | --- |

Rajnai rizling – weisser riesling

| | Rizlingszilváni – müller thurgau |
| --- | --- |

Rizlingszilváni – müller thurgau

| | Rizlingszilváni – müller thurgau bijeli |
| --- | --- |

Rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

| | Rizlingszilváni – müller thurgau blanc |
| --- | --- |

Rizlingszilváni – müller thurgau blanc

| | Rizlingszilváni – rivaner |
| --- | --- |

Rizlingszilváni – rivaner

| | Rizlingszilváni – rizvanac |
| --- | --- |

Rizlingszilváni – rizvanac

| | Sauvignon – sauvignon bianco |
| --- | --- |

Sauvignon – sauvignon bianco

| | Sauvignon – sauvignon bijeli |
| --- | --- |

Sauvignon – sauvignon bijeli

| | Sauvignon – sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon – sauvignon blanc

| | Sauvignon – sovinjon |
| --- | --- |

Sauvignon – sovinjon

| | Szürkebarát – auvergans gris |
| --- | --- |

Szürkebarát – auvergans gris

| | Szürkebarát – grauburgunder |
| --- | --- |

Szürkebarát – grauburgunder

| | Szürkebarát – graumönch |
| --- | --- |

Szürkebarát – graumönch

| | Szürkebarát – pinot grigio |
| --- | --- |

Szürkebarát – pinot grigio

| | Szürkebarát – pinot gris |
| --- | --- |

Szürkebarát – pinot gris

| | Szürkebarát – ruländer |
| --- | --- |

Szürkebarát – ruländer

| | Tramini – gewürtztraminer |
| --- | --- |

Tramini – gewürtztraminer

| | Tramini – roter traminer |
| --- | --- |

Tramini – roter traminer

| | Tramini – savagnin rose |
| --- | --- |

Tramini – savagnin rose

| | Tramini – tramin cervené |
| --- | --- |

Tramini – tramin cervené

| | Tramini – traminer |
| --- | --- |

Tramini – traminer

| | Tramini – traminer rosso |
| --- | --- |

Tramini – traminer rosso

| | Zengő |
| --- | --- |

Zengő

| | Zenit |
| --- | --- |

Zenit

| | Zweigelt – blauer zweigeltrebe |
| --- | --- |

Zweigelt – blauer zweigeltrebe

| | Zweigelt – rotburger |
| --- | --- |

Zweigelt – rotburger

| | Zweigelt – zweigeltrebe |
| --- | --- |

Zweigelt – zweigeltrebe

| | Zöld veltelíni – grüner muskateller |
| --- | --- |

Zöld veltelíni – grüner muskateller

| | Zöld veltelíni – grüner veltliner |
| --- | --- |

Zöld veltelíni – grüner veltliner

| | Zöld veltelíni – veltlinské zelené |
| --- | --- |

Zöld veltelíni – veltlinské zelené

| | Zöld veltelíni – zöldveltelíni |
| --- | --- |

Zöld veltelíni – zöldveltelíni

8.   Opis povezave

8.1.   Za vse kategorije – opis razmejenega območja

(a)   Naravni in kulturni dejavniki

Območje, ki je razmejeno za proizvodnjo, leži v osrednjem delu Madžarske. Večji del je na območju madžarske nižine med rekama Donavo in Tiso, znanem kot Donavsko-tiško medrečje, in v regiji Tiszazug. Severozahodno od območja leži otok Csepel. Na severu je povezano različnimi območji proizvodnje na gričevju Gödöllő.

Okoljske značilnosti območja proizvodnje večinoma določa njegova lega v nižinski ravnici. Območje leži na manj kot 150 m nadmorske višine. Svet je raven, razlike v nadmorski višini pa ne presegajo 10–20 m.

Na večini območij proizvodnje na vinorodnem območju Kunság so apnenčasta peščena tla (humus in živi pesek), rjava gozdna tla, černozjom ter močvirnato-travniška in obrečno-travniška tla. Za peščena tla je značilno, da se hitro segrejejo, da njihova svetla barva bolje odbija sončno svetlobo (kar pospešuje zorenje grozdja) in da so zaradi več kot 75-odstotne vsebnosti kremena odporna proti trtni uši. Po drugi strani imajo razmeroma slabo dostopnost hranil in zmogljivost skladiščenja vode ter nizko vsebnost mineralov.

Podnebne razmere območja proizvodnje določa zlasti celinsko podnebje, ki prevladuje na Madžarskem in za katero so značilni predvsem vroča poletja in mrzle zime.

Povprečna temperatura je okrog 10–11 °C. Vročinski valovi so pogosti v mesecih rastne dobe, tj. julija in avgusta. Povprečna osončenost je več kot 2 000 ur na leto.

Na leto pade v povprečju 450–500 mm padavin, kar večinoma zadostuje za potrebe grozdja, čeprav padavine čez leto niso enakomerno razporejene.

(b)   Človeški dejavniki

Območje proizvodnje ima zaradi velike površine bogato tradicijo vinogradništva in pridelave vina. Prvi pisne omembe vinogradov na zadevnem območju so iz leta 1075. V srednjem veku so vino pridelovali predvsem za lokalne potrebe. Po turški okupaciji so vinsko trto na razmejenem območju zasadili zato, da bi sanirali zapuščena peščena območja in utrdili živi pesek. Epidemija trtne uši, ki je izbruhnila leta 1875, vinogradov praktično ni prizadela, s tem pa se je njihova vloga močno povečala. Zaradi tehnološkega razvoja ob koncu 19. stoletja se je kakovost vin v regiji znatno izboljšala. Od začetka 20. stoletja so vina z območja proizvodnje postala splošno znana in njihov trg se je močno razširil. Posledično se je površina vinogradov povečala.

Stalni tehnološki razvoj omogoča uporabo reduktivne tehnologije ter pridelavo belih in rosé vin, ki so danes priljubljena, in svežih rdečih vin s poudarjeno sadnostjo grozdja.

Geslo vinorodnega območja „A Kunsági Bor a Mindennapok Bora“ (vina iz regije Kunság so vina za vsak dan) je zaščiten že od leta 2000.

Trsni izbor proizvajalcev z razmejenega območja ustreza potencialu ekoloških razmer, pri čemer zavestno razvijajo geografsko porazdelitev tradicionalnih in novih sort ter uporabljajo vinogradniške in vinarske tehnike, ki ustrezajo razmeram na trgu.

8.2.   Vino

2.   Opis vin

Vina se hitro razvijejo. Bela in rosé vina imajo intenzivno aromo in bogat okus. Rdeča vina iz zadevne regije so na splošno sadna in lahka, svetlejša, njihovi tanini pa so manj izraziti. Zaradi apnenčasto peščenih tal se pri teh vinih manj okušajo minerali.

Vina iz jagodnega izbora imajo lastnosti sorte, iz katere so pridelana, ter uravnoteženo vsebnost kislin, alkohola in sladkorja.

Vina pozne trgatve in vina iz sušenega grozdja so polnega telesa, zaradi metode proizvodnje in staranja pa imajo značilne lastnosti. Vsebujejo ostanek sladkorja.

3.   Povezava med območjem proizvodnje, človeškimi dejavniki in proizvodom

Ekološko okolje, zlasti peščena tla, močno vpliva na lastnosti vin. Ta značilnost se pojavi predvsem pri reduktivnih vinih, ki se zaradi uporabljene sorte in vinarske tehnike hitreje razvijejo ter so sveža, dišeča in sadna.

Vina imajo nižjo vsebnost mineralov, ki je značilna za peščena tla. Vina z območja proizvodnje so označena predvsem kot vina s kratkim zorenjem, ki se uživajo mlada. Zaradi ekološkega okolja se je na tem območju razširilo več tradicionalnih sort vinske trte (ezerjó, kadarka, kövidinka). Zaradi nedavne zamenjave sort se je povečala vloga novih, na Madžarskem vzgojenih sort. Značilne lastnosti sort se lahko še okrepijo z jagodnim izborom. Grozdje ima v posameznih letnikih edinstvene vrednosti. Prezrelo in sušeno grozdje se lahko uporabi kot surovina za zelo alkoholna, močna vina polnega telesa, katerih kakovost se med staranjem še izboljša. Lahka in sveža vina so popolna surovina za proizvodnjo penečih vin in gaziranih biser vin.

Vinorodno območje Kunság ima zelo pomembno vlogo v vinogradniškem in vinarskem sektorju madžarskega kmetijstva, saj tam pridelajo skoraj polovico grozdja v državi. Poleg gospodarskega pomena ima gojenje vinske trte pomembno socialno vlogo pri ustvarjanju in dopolnjevanju prihodka ter zadrževanju lokalnih prebivalcev. Zaradi lokalnih ekoloških razmer (npr. peščena tla, pomanjkanje padavin) je vinogradništvo ena od najbolj stroškovno učinkovitih kmetijskih dejavnosti v tej regiji. Z oblikovanjem pokrajine zaradi vinogradništva pa regija postaja privlačnejša. Vinogradi učinkovito preprečujejo raznašanje peska zaradi vetra, vinska trta pa lažje kot druge rastline preživi v tleh, ki slabo zadržujejo vodo.

V vinogradih vinorodnega območja Kunság prevladujejo avtohtone in na novo vzgojene madžarske sorte vinske trte.

Vinorodno območje Kunság ima med potrošniki velik ugled predvsem zaradi razmeroma lahkih, sadnih in aromatičnih vin muskotály (muškat) iz te regije.

8.3.   Peneče vino

(b)   Človeški dejavniki

Poleg zgoraj opisanih človeških dejavnikov za peneča vina „Kunság / Kunsági“ velja:

pridelava biser vin in penečih vin temelji na sortah z območja proizvodnje, ki imajo značilno vsebnost kislin (npr. ezerjó, cserszegi fűszeres).

2.   Opis vin

Peneča vina so zračna in lahka ter imajo svež vonj in živahne kisline.

3.   Povezava med območjem proizvodnje, človeškimi dejavniki in proizvodom

Ekološko okolje, zlasti peščena tla, močno vpliva na lastnosti vin. Te značilnosti se kažejo zlasti v hitro razvijajočih se, običajno lažjih vinih, ki imajo razmeroma nizko vsebnost kislin in so mehkejša, v katerih se kisline hitro razvijejo in ki imajo zmeren delež alkohola, kar je značilno za večino letnikov.

Vina imajo nižjo vsebnost mineralov, ki je značilna za peščena tla. Vina z območja proizvodnje so označena predvsem kot vina s kratkim zorenjem, ki se uživajo mlada. Zaradi ekološkega okolja se je na tem območju razširilo več tradicionalnih sort vinske trte (ezerjó, kadarka, kövidinka). Značilne lastnosti sort se lahko še okrepijo z jagodnim izborom. Grozdje ima v posameznih letnikih edinstvene vrednosti. Prezrelo in sušeno grozdje se lahko uporabi kot surovina za zelo alkoholna, močna vina polnega telesa, katerih kakovost se med staranjem še izboljša. Lahka in sveža vina so popolna surovina za proizvodnjo penečih vin in gaziranih biser vin.

Vinorodno območje Kunság ima zelo pomembno vlogo v vinogradniškem in vinarskem sektorju madžarskega kmetijstva, saj tam pridelajo skoraj polovico grozdja v državi. Poleg gospodarskega pomena ima gojenje vinske trte pomembno socialno vlogo pri ustvarjanju in dopolnjevanju prihodka ter zadrževanju lokalnih prebivalcev. Zaradi lokalnih ekoloških razmer (npr. peščena tla, pomanjkanje padavin) je vinogradništvo ena od najbolj stroškovno učinkovitih kmetijskih dejavnosti v tej regiji. Z oblikovanjem pokrajine zaradi vinogradništva pa regija postaja privlačnejša. Vinogradi učinkovito preprečujejo raznašanje peska zaradi vetra, vinska trta pa lažje kot druge rastline preživi v tleh, ki slabo zadržujejo vodo.

V vinogradih vinorodnega območja Kunság prevladujejo avtohtone in na novo vzgojene madžarske sorte vinske trte.

Vinorodno območje Kunság ima med potrošniki velik ugled predvsem zaradi razmeroma lahkih, sadnih in aromatičnih vin muskotály (muškat) iz te regije.

8.4.   Gazirano biser vino

Poleg zgoraj opisanih človeških dejavnikov za gazirana biser vina „Kunság / Kunsági“ velja:

pridelava gaziranih biser vin temelji na sortah z območja proizvodnje, ki imajo značilno vsebnost kislin (npr. ezerjó, cserszegi fűszeres).

2.   Opis vin

Gazirana biser vina imajo svež vonj in so lahka.

3.   Povezava med območjem proizvodnje, človeškimi dejavniki in proizvodom

Ekološko okolje, zlasti peščena tla, močno vpliva na lastnosti vin. Te značilnosti se kažejo zlasti v hitro razvijajočih se, običajno lažjih vinih, ki imajo razmeroma nizko vsebnost kislin in so mehkejša, v katerih se kisline hitro razvijejo in ki imajo zmeren delež alkohola, kar je značilno za večino letnikov trgatve.

Vina imajo nižjo vsebnost mineralov, ki je značilna za peščena tla. Vina z območja proizvodnje so označena predvsem kot vina s kratkim zorenjem, ki se uživajo mlada. Zaradi ekološkega okolja se je na tem območju razširilo več tradicionalnih sort vinske trte (ezerjó, kadarka, kövidinka). Značilne lastnosti sort se lahko še okrepijo z jagodnim izborom. Grozdje ima v posameznih letnikih edinstvene vrednosti. Prezrelo in sušeno grozdje se lahko uporabi kot surovina za zelo alkoholna, močna vina polnega telesa, katerih kakovost se med staranjem še izboljša. Lahka in sveža vina so popolna surovina za proizvodnjo penečih vin in gaziranih biser vin.

Vinorodno območje Kunság ima zelo pomembno vlogo v vinogradniškem in vinarskem sektorju madžarskega kmetijstva, saj tam pridelajo skoraj polovico grozdja v državi. Poleg gospodarskega pomena ima gojenje vinske trte pomembno socialno vlogo pri ustvarjanju in dopolnjevanju prihodka ter zadrževanju lokalnih prebivalcev. Zaradi lokalnih ekoloških razmer (npr. peščena tla, pomanjkanje padavin) je vinogradništvo ena od najbolj stroškovno učinkovitih kmetijskih dejavnosti v tej regiji. Z oblikovanjem pokrajine zaradi vinogradništva pa regija postaja privlačnejša. Vinogradi učinkovito preprečujejo raznašanje peska zaradi vetra, vinska trta pa lažje kot druge rastline preživi v tleh, ki slabo zadržujejo vodo.

V vinogradih vinorodnega območja Kunság prevladujejo avtohtone in na novo vzgojene madžarske sorte vinske trte.

Vinorodno območje Kunság ima med potrošniki velik ugled predvsem zaradi razmeroma lahkih, sadnih in aromatičnih vin muskotály (muškat) iz te regije.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravila glede označb – manjše geografske enote, ki se lahko navedejo na etiketi

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

| | dodatne določbe o označevanju |
| --- | --- |

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

| (i) | Navedba imen občin
  Imena občin na vinorodnem območju Kunság se lahko navedejo kot geografske enote, ki so manjše od razmejenega območja proizvodnje Kunság, razen imen občin Izsák in Monor. |
| --- | --- |

(i)

Navedba imen občin

Imena občin na vinorodnem območju Kunság se lahko navedejo kot geografske enote, ki so manjše od razmejenega območja proizvodnje Kunság, razen imen občin Izsák in Monor.

| (ii) | Navedba imen vinorodnih krajev
  Skupaj z označbo razmejenega območja proizvodnje Kunság in imenom občine se lahko navedeta naslednja vinorodna kraja:






  — | Arany-hegy (v občini Ceglédbercel), |
| --- | --- | --- |

(ii)

Navedba imen vinorodnih krajev

Skupaj z označbo razmejenega območja proizvodnje Kunság in imenom občine se lahko navedeta naslednja vinorodna kraja:

—

Arany-hegy (v občini Ceglédbercel),

| — | Fischer-part (v občinah Cegléd in Ceglédbercel). |
| --- | --- |

—

Fischer-part (v občinah Cegléd in Ceglédbercel).

| (iii) | Navedba imen vinorodnih okolišev
  Skupaj z označbo razmejenega območja proizvodnje Kunság se lahko navedeta naslednja vinorodna okoliša:






  — | Kecskemét, ki vključuje vinograde na območjih občin Felsőlajos, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunbaracs, Kunszállás, Ladánybene in Lajosmizse, ki so po katastru vinogradov razvrščena v razreda I in II, |
| --- | --- | --- |

(iii)

Navedba imen vinorodnih okolišev

Skupaj z označbo razmejenega območja proizvodnje Kunság se lahko navedeta naslednja vinorodna okoliša:

—

Kecskemét, ki vključuje vinograde na območjih občin Felsőlajos, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunbaracs, Kunszállás, Ladánybene in Lajosmizse, ki so po katastru vinogradov razvrščena v razreda I in II,

| — | Tiszakürt, ki vključuje vinograde na območjih občin Cserkeszőlő, Csépa, Nagyrév, Szelevény, Tiszainoka, Tiszakürt, Tiszasas in Tiszaug, ki so po katastru vinogradov razvrščena v razreda I in II. |
| --- | --- |

—

Tiszakürt, ki vključuje vinograde na območjih občin Cserkeszőlő, Csépa, Nagyrév, Szelevény, Tiszainoka, Tiszakürt, Tiszasas in Tiszaug, ki so po katastru vinogradov razvrščena v razreda I in II.

Če je navedeno ime vinorodnega okoliša, imen občin v njem ni mogoče uporabiti kot označbo manjše geografske enote.

Ime manjše geografske enote se lahko na etiketi navede le, če iz nje izvira 100 % proizvoda.

Pravila glede označb

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

| | dodatne določbe o označevanju |
| --- | --- |

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Drugi omejeni izrazi:

| — | „muskotály“ (muškat) pomeni vino, ki je v vsaj 85 % pridelano iz ene ali več naslednjih sort vinske trte: cserszegi fűszeres, irsai olivér, hamburgi muskotály, nektár, mátrai muskotály, ottonel muskotály, tramini, |
| --- | --- |

—

„muskotály“ (muškat) pomeni vino, ki je v vsaj 85 % pridelano iz ene ali več naslednjih sort vinske trte: cserszegi fűszeres, irsai olivér, hamburgi muskotály, nektár, mátrai muskotály, ottonel muskotály, tramini,

| — | „primőr“ (mlado vino) pomeni vino, ki je ustekleničeno v letu trgatve. Uporabi se lahko tudi sinonim „újbor“ (novo vino).
  Na etiketi se ne sme navesti ime sorte arany sárfehér.
  Za zvrstna vina se poleg izvirnega zapisa „cuvée“ lahko uporabita tudi madžarski zapis označbe „küvé“ in njegova sopomenka „házasítás“ (zvrst).
  Pri označevanju vin rosé se lahko uporabljajo zapisi „rose“, „rosé“ ali „rozé“. |
| --- | --- |

—

„primőr“ (mlado vino) pomeni vino, ki je ustekleničeno v letu trgatve. Uporabi se lahko tudi sinonim „újbor“ (novo vino).

Na etiketi se ne sme navesti ime sorte arany sárfehér.

Za zvrstna vina se poleg izvirnega zapisa „cuvée“ lahko uporabita tudi madžarski zapis označbe „küvé“ in njegova sopomenka „házasítás“ (zvrst).

Pri označevanju vin rosé se lahko uporabljajo zapisi „rose“, „rosé“ ali „rozé“.

Pravila glede predstavitve

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

| | pakiranje na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

| | Vina, peneča vina in gazirana biser vina se lahko ustekleničijo le v polnilnicah, registriranih pri regionalnem svetu vinskih skupnosti na vinorodnem območju Kunság. |
| --- | --- |

Vina, peneča vina in gazirana biser vina se lahko ustekleničijo le v polnilnicah, registriranih pri regionalnem svetu vinskih skupnosti na vinorodnem območju Kunság.

Proizvodnja zunaj razmejenega območja proizvodnje

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

| | odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

| | Dovoljeno v občinah Bonyhád, Borota, Budimpešta, Csongrád in Hajós. |
| --- | --- |

Dovoljeno v občinah Bonyhád, Borota, Budimpešta, Csongrád in Hajós.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://boraszat.kormany.hu/download/d/4d/82000/Kunsag%20OEM_v4.pdf

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---