# Europeiska unionens C 133/2023

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 133 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången17 april 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 133

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången17 april 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 133/01 | Eurons växelkurs – 14 april 2023 | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2023/C 133/01

Eurons växelkurs – 14 april 2023

1

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 133/02 | Inbjudan att lämna förslag – GR/003/23 – Verksamhet som bidrar till att öka medvetenheten om immateriella rättigheter | 2 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 133/03 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.11055 – EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 7 |
| 2023/C 133/04 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 9 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 133/05 | —ffentliggörande av ett meddelande —m g—dkännande av en standardändring av pr—duktspecifikati—nen för ett namn i vinsekt—rn enligt artikel 17.2 —ch 17.3 i k—mmissi—nens delegerade för—rdning (EU) 2019/33 | 11 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

2023/C 133/02

Inbjudan att lämna förslag – GR/003/23 – Verksamhet som bidrar till att öka medvetenheten om immateriella rättigheter

2

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2023/C 133/03

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.11055 – EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

7

2023/C 133/04

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

9

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2023/C 133/05

—ffentliggörande av ett meddelande —m g—dkännande av en standardändring av pr—duktspecifikati—nen för ett namn i vinsekt—rn enligt artikel 17.2 —ch 17.3 i k—mmissi—nens delegerade för—rdning (EU) 2019/33

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 17.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 133/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 133/1

---

Eurons växelkurs (1)

14 april 2023

(2023/C 133/01)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1057 |
| JPY | japansk yen | 146,60 |
| DKK | dansk krona | 7,4510 |
| GBP | pund sterling | 0,88440 |
| SEK | svensk krona | 11,3455 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9827 |
| ISK | isländsk krona | 149,70 |
| NOK | norsk krona | 11,4020 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 23,341 |
| HUF | ungersk forint | 373,68 |
| PLN | polsk zloty | 4,6435 |
| RON | rumänsk leu | 4,9423 |
| TRY | turkisk lira | 21,4218 |
| AUD | australisk dollar | 1,6309 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4725 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,6797 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7588 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4665 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 438,43 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 19,9352 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,5761 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 291,79 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,8673 |
| PHP | filippinsk peso | 61,122 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 37,660 |
| BRL | brasiliansk real | 5,4410 |
| MXN | mexikansk peso | 19,9598 |
| INR | indisk rupie | 90,3595 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1057

JPY

japansk yen

146,60

DKK

dansk krona

7,4510

GBP

pund sterling

0,88440

SEK

svensk krona

11,3455

CHF

schweizisk franc

0,9827

ISK

isländsk krona

149,70

NOK

norsk krona

11,4020

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

23,341

HUF

ungersk forint

373,68

PLN

polsk zloty

4,6435

RON

rumänsk leu

4,9423

TRY

turkisk lira

21,4218

AUD

australisk dollar

1,6309

CAD

kanadensisk dollar

1,4725

HKD

Hongkongdollar

8,6797

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7588

SGD

singaporiansk dollar

1,4665

KRW

sydkoreansk won

1 438,43

ZAR

sydafrikansk rand

19,9352

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,5761

IDR

indonesisk rupiah

16 291,79

MYR

malaysisk ringgit

4,8673

PHP

filippinsk peso

61,122

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

37,660

BRL

brasiliansk real

5,4410

MXN

mexikansk peso

19,9598

INR

indisk rupie

90,3595

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

| 17.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 133/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 133/2

---

Inbjudan att lämna förslag

GR/003/23

Verksamhet som bidrar till att öka medvetenheten om immateriella rättigheter

(2023/C 133/02)

1.   Syfte och beskrivning

För projektområdena A och B

Syftet med dessa projektområden inom förslagsinfordran är att öka unga européers medvetenhet om fördelarna med att skydda immateriella rättigheter och om de skador som orsakas av överträdelser av dessa rättigheter, genom att belysa vikten av immateriella rättigheter för att stödja kreativitet, innovation och entreprenörskap. Målet är att öka kunskapen och engagera viktiga målgrupper för ökad respekt för immateriella rättigheter och förändra människors beteende genom att minska deras inköp av förfalskade varor och deras åtkomst till digitalt innehåll från olagliga källor.

De särskilda målen med denna förslagsinfordran är att

| 1. | öka kunskapen om värdet av immateriella rättigheter som ett verktyg för att skydda kreativitet och innovation genom att tillhandahålla konkret och objektiv information om immateriella rättigheter i detta sammanhang och öka medvetenheten om de risker och skador som orsakas av överträdelser mot immateriella rättigheter, |
| --- | --- |

1.

öka kunskapen om värdet av immateriella rättigheter som ett verktyg för att skydda kreativitet och innovation genom att tillhandahålla konkret och objektiv information om immateriella rättigheter i detta sammanhang och öka medvetenheten om de risker och skador som orsakas av överträdelser mot immateriella rättigheter,

| 2. | engagera viktiga målgrupper kring dessa frågor, med hänsyn tagen till relevanta hävstångsmöjligheter och framför allt till hur målgrupper förväntar sig att bli tilltalade i dessa frågor (icke-nedlåtande, objektivt och neutralt) i syfte att förändra beteenden och minska intresset för varumärkesförfalskning och piratkopiering. |
| --- | --- |

2.

engagera viktiga målgrupper kring dessa frågor, med hänsyn tagen till relevanta hävstångsmöjligheter och framför allt till hur målgrupper förväntar sig att bli tilltalade i dessa frågor (icke-nedlåtande, objektivt och neutralt) i syfte att förändra beteenden och minska intresset för varumärkesförfalskning och piratkopiering.

För projektområde C

Detta projektområde inom ramen för förslagsinfordran syftar till att öka medvetenheten bland små och medelstora företag om fördelarna med att skapa, utnyttja och skydda immateriella rättigheter som en del av affärsverksamheten och strategin. Syftet är att öka antalet små och medelstora företag som utnyttjar de möjligheter som immateriella rättigheter erbjuder genom att bygga upp kunskap och färdigheter, samtidigt som man också försöker involvera inflytelserika partner. Det övergripande målet är att öka medvetenheten om fördelarna med immateriella rättigheter för små och medelstora företag. De särskilda målen för denna förslagsinfordran är därför att

| 1. | förbättra medvetenheten, kunskaperna och färdigheterna om immateriella rättigheter bland små och medelstora företag i EU, |
| --- | --- |

1.

förbättra medvetenheten, kunskaperna och färdigheterna om immateriella rättigheter bland små och medelstora företag i EU,

| 2. | hjälpa små och medelstora företag i EU att lära sig hur de framgångsrikt kan använda immateriella rättigheter för att stärka och utveckla sina företag, bland annat genom att värdesätta sina immateriella tillgångar, |
| --- | --- |

2.

hjälpa små och medelstora företag i EU att lära sig hur de framgångsrikt kan använda immateriella rättigheter för att stärka och utveckla sina företag, bland annat genom att värdesätta sina immateriella tillgångar,

| 3. | stödja små och medelstora företag i EU i arbetet med att stärka skyddet av deras immateriella rättigheter och dra nytta av fördelarna med detta, |
| --- | --- |

3.

stödja små och medelstora företag i EU i arbetet med att stärka skyddet av deras immateriella rättigheter och dra nytta av fördelarna med detta,

| 4. | engagera EU:s små och medelstora företag i frågor som rör immateriella rättigheter, med beaktande av relevanta möjligheter till hävstångseffekter. |
| --- | --- |

4.

engagera EU:s små och medelstora företag i frågor som rör immateriella rättigheter, med beaktande av relevanta möjligheter till hävstångseffekter.

Respektive projektområde omfattar följande typer av projekt:

Projektområde A: Verksamhet som syftar till att nå ut till barn, ungdomar och/eller lärare och blivande lärare genom utbildningsinsatser i akademiska och icke-akademiska lärandemiljöer. Syftet med projektområde A är att komplettera och utveckla projektet om immateriella rättigheter inom utbildning.

(Tillgänglig budget: 400 000 euro)

Specifikationer

| — | Tillämpningsområde: utbildningsinsatser i och utanför skolverksamheten med inriktning på barn i åldern 6–18 år, men även ungdomar inom yrkesutbildning och högre utbildning och/eller lärare eller blivande lärare som har eller kommer att ha direktkontakt med barn och ungdomar (”utbilda utbildarna”). |
| --- | --- |

—

Tillämpningsområde: utbildningsinsatser i och utanför skolverksamheten med inriktning på barn i åldern 6–18 år, men även ungdomar inom yrkesutbildning och högre utbildning och/eller lärare eller blivande lärare som har eller kommer att ha direktkontakt med barn och ungdomar (”utbilda utbildarna”).

| — | De insatser som föreslås måste överensstämma med de nya nyckelkompetenser för livslångt lärande som godkändes av rådet (utbildning) den 22 maj 2018 och den nya handlingsplanen för digital utbildning (2021–2027) som utfärdades av Europeiska kommissionen i september 2020 samt, i synnerhet, belysa vikten av immateriella rättigheter för att stödja kreativitet, innovation och entreprenörskap samt ett ansvarsfullt digitalt engagemang bland unga européer. |
| --- | --- |

—

De insatser som föreslås måste överensstämma med de nya nyckelkompetenser för livslångt lärande som godkändes av rådet (utbildning) den 22 maj 2018 och den nya handlingsplanen för digital utbildning (2021–2027) som utfärdades av Europeiska kommissionen i september 2020 samt, i synnerhet, belysa vikten av immateriella rättigheter för att stödja kreativitet, innovation och entreprenörskap samt ett ansvarsfullt digitalt engagemang bland unga européer.

| — | Offentligt deltagande av institutioner, t.ex. ett utbildningsministerium eller andra relevanta politiskt ansvariga/intressenter, för att godkänna programmet och sprida det. |
| --- | --- |

—

Offentligt deltagande av institutioner, t.ex. ett utbildningsministerium eller andra relevanta politiskt ansvariga/intressenter, för att godkänna programmet och sprida det.

| — | Medverkan av lärare och/eller akademiska experter i samband med utvecklingen av material eller utbildningsverksamhet. |
| --- | --- |

—

Medverkan av lärare och/eller akademiska experter i samband med utvecklingen av material eller utbildningsverksamhet.

| — | Styrkt dokumentation av sökandens erfarenhet av att utveckla utbildningsprogram eller material till skolor eller universitet. |
| --- | --- |

—

Styrkt dokumentation av sökandens erfarenhet av att utveckla utbildningsprogram eller material till skolor eller universitet.

| — | Stödberättigande medvetandehöjande åtgärder ska levereras via två eller fler av de fyra kanaler som anges i punkt 2.2. |
| --- | --- |

—

Stödberättigande medvetandehöjande åtgärder ska levereras via två eller fler av de fyra kanaler som anges i punkt 2.2.

| — | Se punkt 2.2 för mer information. |
| --- | --- |

—

Se punkt 2.2 för mer information.

Projektområde B: Verksamhet som syftar till att nå ut till konsumenter (särskilt unga sådana).

(Tillgänglig budget: 600 000 euro)

Specifikationer

| — | Tillämpningsområde: medvetandehöjande åtgärder riktade till konsumenter, särskilt unga konsumenter i åldern 15–24 år. |
| --- | --- |

—

Tillämpningsområde: medvetandehöjande åtgärder riktade till konsumenter, särskilt unga konsumenter i åldern 15–24 år.

| — | Verksamheten måste vara gränsöverskridande och inbegripa flera av EU:s medlemsstater (och genomföras i minst tre av dem). |
| --- | --- |

—

Verksamheten måste vara gränsöverskridande och inbegripa flera av EU:s medlemsstater (och genomföras i minst tre av dem).

| — | Deltagande av relevanta partner för kommunikation och spridning till målgrupperna (influerare som bloggare eller artister och informationsförmedlare som relevanta medier, offentliga myndigheter, konsumentorganisationer etc.). |
| --- | --- |

—

Deltagande av relevanta partner för kommunikation och spridning till målgrupperna (influerare som bloggare eller artister och informationsförmedlare som relevanta medier, offentliga myndigheter, konsumentorganisationer etc.).

| — | Originella och moderna/kreativa metoder som tar hjälp av ny teknik och tillämpar en digital strategi är att föredra. |
| --- | --- |

—

Originella och moderna/kreativa metoder som tar hjälp av ny teknik och tillämpar en digital strategi är att föredra.

| — | Stödberättigande medvetandehöjande åtgärder ska levereras via två eller fler av de fyra kanaler som anges i punkt 2.2. |
| --- | --- |

—

Stödberättigande medvetandehöjande åtgärder ska levereras via två eller fler av de fyra kanaler som anges i punkt 2.2.

| — | Se punkt 2.2 för mer information. |
| --- | --- |

—

Se punkt 2.2 för mer information.

Projektområde C: Att nå ut till små och medelstora företag.

(Tillgänglig budget: 1 000 000 euro)

Specifikationer

| — | Tillämpningsområde: medvetandehöjande åtgärder riktade till små och medelstora företag i EU. |
| --- | --- |

—

Tillämpningsområde: medvetandehöjande åtgärder riktade till små och medelstora företag i EU.

| — | Deltagande av relevanta partner för spridning till små och medelstora företag i EU. |
| --- | --- |

—

Deltagande av relevanta partner för spridning till små och medelstora företag i EU.

| — | Originella och moderna/kreativa metoder som tar hjälp av ny teknik och tillämpar en digital strategi är att föredra. |
| --- | --- |

—

Originella och moderna/kreativa metoder som tar hjälp av ny teknik och tillämpar en digital strategi är att föredra.

För projektområdena A och B förväntas följande resultat:

| — | Nå ut till EU:s medborgare och särskilt prioriterade målgrupper på ett lämpligt och ekonomiskt överkomligt sätt (inbegripet genom optimerad användning av digitala lösningar). Målgrupperna är barn och ungdomar i skolor och högre utbildning (i läroplaner och/eller i samband med lärande utanför läroplanen), nuvarande eller framtida lärare/akademiska experter/unga utbildare samt konsumenter (särskilt unga konsumenter i åldern 15–24 år). |
| --- | --- |

—

Nå ut till EU:s medborgare och särskilt prioriterade målgrupper på ett lämpligt och ekonomiskt överkomligt sätt (inbegripet genom optimerad användning av digitala lösningar). Målgrupperna är barn och ungdomar i skolor och högre utbildning (i läroplaner och/eller i samband med lärande utanför läroplanen), nuvarande eller framtida lärare/akademiska experter/unga utbildare samt konsumenter (särskilt unga konsumenter i åldern 15–24 år).

| — | Att öka engagemanget hos relevanta partner och informationsförmedlare, däribland konsumentorganisationer, influerare (t.ex. bloggare och artister) och andra relevanta informationsförmedlare som kan nå ut till målgruppen genom en tydligt definierad process. |
| --- | --- |

—

Att öka engagemanget hos relevanta partner och informationsförmedlare, däribland konsumentorganisationer, influerare (t.ex. bloggare och artister) och andra relevanta informationsförmedlare som kan nå ut till målgruppen genom en tydligt definierad process.

| — | Att säkerställa hållbara och skalbara resultat av projektet. |
| --- | --- |

—

Att säkerställa hållbara och skalbara resultat av projektet.

För projektområde C förväntas följande resultat:

| — | Nå ut till små och medelstora företag i EU på ett lämpligt och ekonomiskt överkomligt sätt, bland annat genom bästa möjliga användning av digitala lösningar. |
| --- | --- |

—

Nå ut till små och medelstora företag i EU på ett lämpligt och ekonomiskt överkomligt sätt, bland annat genom bästa möjliga användning av digitala lösningar.

| — | Underlätta de berörda partnernas och informationsförmedlarnas deltagande. |
| --- | --- |

—

Underlätta de berörda partnernas och informationsförmedlarnas deltagande.

| — | Säkerställa hållbara och skalbara resultat av projektet. |
| --- | --- |

—

Säkerställa hållbara och skalbara resultat av projektet.

| — | Skapa särskilt riktad medvetenhet kring de små och medelstora företagens behov och verklighet i EU. |
| --- | --- |

—

Skapa särskilt riktad medvetenhet kring de små och medelstora företagens behov och verklighet i EU.

Mer information finns i kapitel I i vägledningen för sökande.

2.   Behörighet

2.1   Sökande som kan komma i fråga

För att vara stödberättigade måste de sökande vara offentliga eller privata organ eller privata enheter utan vinstsyfte som har varit registrerade i en av EU:s 27 medlemsstater i minst 2 år. Offentliga enheter som tar emot bidrag eller stöd från EUIPO genom andra finansieringsformer såsom samarbetsprogram med samma mål som denna inbjudan är inte behöriga (t.ex. nationella och regionala immaterialrättsmyndigheter eller internationella organisationer).

2.2   Verksamheter som kan få bidrag

Projektens maximala löptid är 12 månader.

De typer av verksamhet som är stödberättigande inom ramen för denna förslagsinfordran – både inom projektområde A och B – omfattar medvetenhetshöjande insatser i linje med kapitel I avsnitten 3 och 4 i vägledningen. Exempel på insatser (icke uttömmande lista):

| — | Verksamhet i massmedier och sociala medier. |
| --- | --- |

—

Verksamhet i massmedier och sociala medier.

| — | Framställning och spridning av audiovisuellt material eller audiovisuella publikationer. |
| --- | --- |

—

Framställning och spridning av audiovisuellt material eller audiovisuella publikationer.

| — | Anordnande av evenemang, mässor, utställningar eller utbildningsverksamhet som är en del av det specifika projektet. |
| --- | --- |

—

Anordnande av evenemang, mässor, utställningar eller utbildningsverksamhet som är en del av det specifika projektet.

| — | Information utformad som underhållning (debatter, utbildningsprogram för ungdomar, frågesporter, videospel, musikprogram m.m.). |
| --- | --- |

—

Information utformad som underhållning (debatter, utbildningsprogram för ungdomar, frågesporter, videospel, musikprogram m.m.).

| — | Webbaserade verktyg, aktiviteter, lösningar osv. |
| --- | --- |

—

Webbaserade verktyg, aktiviteter, lösningar osv.

För att kunna omfattas av projektområde B måste den föreslagna verksamheten dessutom äga rum i minst tre EU-medlemsstater.

Stödberättigande medvetandehöjande åtgärder ska levereras via två eller fler av följande fyra kanaler:

| — | Evenemang. |
| --- | --- |

—

Evenemang.

| — | Onlineresurser. |
| --- | --- |

—

Onlineresurser.

| — | Sociala medier. |
| --- | --- |

—

Sociala medier.

| — | Traditionella medier. |
| --- | --- |

—

Traditionella medier.

Vänligen se bilaga 3 – Uppskattning och utvärdering av prestationsindikatorer för ytterligare beskrivning och information om kanalkategorier och kanalverksamhet.

Sökande inom projektområde C bör bedriva någon av följande verksamheter (observera att listan med exempel inte är uttömmande):

| — | Medvetandehöjande åtgärder om värdet av immateriella rättigheter för små och medelstora företag i EU. |
| --- | --- |

—

Medvetandehöjande åtgärder om värdet av immateriella rättigheter för små och medelstora företag i EU.

| — | Verksamhet som involverar relevanta partner för att sprida information och nå ut till små och medelstora företag i EU. |
| --- | --- |

—

Verksamhet som involverar relevanta partner för att sprida information och nå ut till små och medelstora företag i EU.

| — | Verksamhet i massmedier och sociala medier. |
| --- | --- |

—

Verksamhet i massmedier och sociala medier.

| — | Framställning och spridning av audiovisuellt material eller audiovisuella publikationer. |
| --- | --- |

—

Framställning och spridning av audiovisuellt material eller audiovisuella publikationer.

| — | Anordnande av evenemang, mässor, utställningar och utbildningsverksamhet som är en del av det specifika projektet. |
| --- | --- |

—

Anordnande av evenemang, mässor, utställningar och utbildningsverksamhet som är en del av det specifika projektet.

| — | Webbaserade verktyg, aktiviteter, lösningar osv. |
| --- | --- |

—

Webbaserade verktyg, aktiviteter, lösningar osv.

När det gäller finansieringsvillkoren måste verksamheterna uppfylla följande krav:

| — | Projektområde A: En budget mellan 20 000 och 60 000 euro. |
| --- | --- |

—

Projektområde A: En budget mellan 20 000 och 60 000 euro.

| — | Projektområde B: En budget mellan 40 000 och 100 000 euro. |
| --- | --- |

—

Projektområde B: En budget mellan 40 000 och 100 000 euro.

| — | Projektområde C: En budget mellan 60 000 och 100 000 euro. |
| --- | --- |

—

Projektområde C: En budget mellan 60 000 och 100 000 euro.

Följande verksamheter/projekt är inte behöriga:

| — | Projekt som endast eller huvudsakligen avser individuell sponsring för deltagande eller föreläsande under workshoppar, seminarier, konferenser, kongresser eller liknande evenemang. |
| --- | --- |

—

Projekt som endast eller huvudsakligen avser individuell sponsring för deltagande eller föreläsande under workshoppar, seminarier, konferenser, kongresser eller liknande evenemang.

| — | Projekt som endast eller huvudsakligen avser enskilda stipendier för studier eller utbildningar. |
| --- | --- |

—

Projekt som endast eller huvudsakligen avser enskilda stipendier för studier eller utbildningar.

| — | För projektområde C gäller att verksamhet som redan får stöd inom ramen för SMF-fondens ansökningsomgång ”Ideas powered for business SME FUND Intellectual property vouchers” inte är berättigade till stöd under denna ansökningsomgång. Se avsnitt 1.3 om bidragsberättigande verksamhet inom ramen för förslagsinfordran GR/001/23. |
| --- | --- |

—

För projektområde C gäller att verksamhet som redan får stöd inom ramen för SMF-fondens ansökningsomgång ”Ideas powered for business SME FUND Intellectual property vouchers” inte är berättigade till stöd under denna ansökningsomgång. Se avsnitt 1.3 om bidragsberättigande verksamhet inom ramen för förslagsinfordran GR/001/23.

Sökande kan endast lämna in ett förslag per projektområde, men kan vara berättigade till finansiering i mer än ett projektområde under förutsättning att verksamheterna är olika och specifika för varje projektområde och inte överlappar varandra.

Mer information finns i kapitel II i vägledningen för sökande.

3.   Uteslutnings- och urvalskriterier

Sökande får inte befinna sig i någon situation som skulle utesluta dem från deltagande och/eller från tilldelning av bidrag enligt vad som anges i budgetförordning 2018/1046 (1) om finansiella regler för unionens allmänna budget och dess tillämpningsbestämmelser.

Sökande måste ha den ekonomiska och operativa förmåga som krävs för att slutföra de föreslagna åtgärderna.

Se kapitel II i vägledningen för sökande för ytterligare information om de bestyrkande handlingar som ska lämnas in.

4.   Tilldelningskriterier

Tilldelningskriterierna för bedömning av behöriga förslag fördelas utifrån totalt 100 poäng med följande viktning:

| Kriterier | Minimitröskel | Högsta poäng |
| --- | --- | --- |
| 1- | Projektförslagets relevans och intresse |

Kriterier

Minimitröskel

Högsta poäng

1-

Projektförslagets relevans och intresse

20

30

| 2- | Metod och hållbarhet |
| --- | --- |

2-

Metod och hållbarhet

20

30

| 3- | Spridning och prestation |
| --- | --- |

3-

Spridning och prestation

30

40

Totalt

70

100

För att komma i fråga för finansiering måste förslag få

| — | minst 70 poäng totalt,
  och |
| --- | --- |

—

minst 70 poäng totalt,

och

| — | åtminstone minimipoängen för vart och ett av kriterierna. |
| --- | --- |

—

åtminstone minimipoängen för vart och ett av kriterierna.

Mer information finns i kapitel II i vägledningen för sökande.

5.   Budget

Den totala budget som finns tillgänglig för finansiering av åtgärder enligt denna förslagsinfordran uppskattas till 2 000 000 euro (projektområde A: 400 000 euro, projektområde B: 600 000 euro och projektområde C: 1 000 000 euro). Detta belopp kommer att spridas ut över två budgetår, och tillgången till medel motsvarande 2024 års budget kommer att bero på EUIPO:s budgetmyndighets antagande av budgeten.

Myndigheten förbehåller sig rätten att inte dela ut alla tillgängliga medel.

6.   Sista ansökningsdag

Ansökningspaketet finns tillgängligt på internet på följande adress: https://euipo.europa.eu/ohimportal/en/grants

Ansökan ska göras på ansökningsformuläret online (e-Form) och lämnas in till EUIPO senast den 31 maj 2023 kl. 13.00 (lokal tid).

Inget annat sätt att lämna in ansökan kommer att godtas.

De sökande måste se till att samtliga dokument som efterfrågas och nämns i det elektroniska ansökningsformuläret bifogas.

Ansökningar som inte innehåller alla de angivna bilagorna och som inte lämnas in före tidsfristens utgång kommer inte att beaktas.

Mer information finns i kapitel IV i vägledningen för sökande.

7.   Fullständiga upplysningar

De detaljerade villkoren för denna inbjudan att lämna förslag finns i riktlinjerna för sökande på följande webbadress: https://euipo.europa.eu/ohimportal/en/grants

Ansökan måste uppfylla alla villkoren i riktlinjerna och lämnas in med hjälp av de formulär som tillhandahålls.

8.   Kontakt

För mer information kan du kontakta oss på följande e-postadress: grants@euipo.europa.eu

---

(1)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 17.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 133/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 133/7

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.11055 – EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 133/03)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Equitix Holdings Limited (Equitix, Förenade kungariket), |
| --- | --- |

—

Equitix Holdings Limited (Equitix, Förenade kungariket),

| — | Cube Infrastructure Managers (Cube, Luxemburg), |
| --- | --- |

—

Cube Infrastructure Managers (Cube, Luxemburg),

| — | River Ridge Holdings Limited (River Ridge, Förenade kungariket). |
| --- | --- |

—

River Ridge Holdings Limited (River Ridge, Förenade kungariket).

Equitix och Cube kommer att förvärva kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, över hela River Ridge.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Equitix investerar i, utvecklar och förvaltar fonder med inriktning på infrastruktur och energieffektivitetstillgångar, de har säte i Förenade kungariket, |
| --- | --- |

—

Equitix investerar i, utvecklar och förvaltar fonder med inriktning på infrastruktur och energieffektivitetstillgångar, de har säte i Förenade kungariket,

| — | Cube investerar i och förvaltar fonder med investeringar i Europeisk infrastruktur, |
| --- | --- |

—

Cube investerar i och förvaltar fonder med investeringar i Europeisk infrastruktur,

| — | River Ridge är verksamt inom avfallshantering i Nordirland, Förenade kungariket. |
| --- | --- |

—

River Ridge är verksamt inom avfallshantering i Nordirland, Förenade kungariket.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.11055 – EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 17.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 133/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 133/9

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 133/04)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Blackstone Inc. (Blackstone, Förenta staterna), |
| --- | --- |

—

Blackstone Inc. (Blackstone, Förenta staterna),

| — | Caisse de dépôt et placement du Québec (CDPQ, Kanada), |
| --- | --- |

—

Caisse de dépôt et placement du Québec (CDPQ, Kanada),

| — | Invenergy IRH Holdings LLC (Invenergy) kontrollerat av Invenergy Investment Company LLC (Invenergy Group) (båda Förenta staterna), |
| --- | --- |

—

Invenergy IRH Holdings LLC (Invenergy) kontrollerat av Invenergy Investment Company LLC (Invenergy Group) (båda Förenta staterna),

| — | AEP Renewables LLC, AEP Wind Holdings LLC, Trent Wind Farm LLC, Desert Sky Windfarm LLC (alla Förenta staterna), kontrollerade av American Electricity Power Company Inc. |
| --- | --- |

—

AEP Renewables LLC, AEP Wind Holdings LLC, Trent Wind Farm LLC, Desert Sky Windfarm LLC (alla Förenta staterna), kontrollerade av American Electricity Power Company Inc.

Blackstone, CDPQ och Invenergy kommer att förvärva gemensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, över hela AEP Renewables, AEP Wind Holdings, Trent Wind Farm och Desert Sky Wind Farm, tillsammans målföretagen.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Blackstone är en global kapitalförvaltare. |
| --- | --- |

—

Blackstone är en global kapitalförvaltare.

| — | CDPQ en långsiktig institutionell investerare som förvaltar sina insättares medel, främst offentliga pension- och försäkringssystem från Québec. |
| --- | --- |

—

CDPQ en långsiktig institutionell investerare som förvaltar sina insättares medel, främst offentliga pension- och försäkringssystem från Québec.

| — | Invenergy driver Invenergy Groups verksamhet inom förnybar energi. Invenergy Group utvecklar, äger och driver anläggningar för framställning och lagring av förnybar och annan ren energi i Nordamerika, Latinamerika, Asien och Europa. |
| --- | --- |

—

Invenergy driver Invenergy Groups verksamhet inom förnybar energi. Invenergy Group utvecklar, äger och driver anläggningar för framställning och lagring av förnybar och annan ren energi i Nordamerika, Latinamerika, Asien och Europa.

| — | Målföretagen äger anläggningar för framställning av förnybar energi och tillhörande tillgångar i USA. |
| --- | --- |

—

Målföretagen äger anläggningar för framställning av förnybar energi och tillhörande tillgångar i USA.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 17.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 133/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 133/11

---

—ffentliggörande av ett meddelande —m g—dkännande av en standardändring av pr—duktspecifikati—nen för ett namn i vinsekt—rn enligt artikel 17.2 —ch 17.3 i k—mmissi—nens delegerade för—rdning (EU) 2019/33

(2023/C 133/05)

Detta meddelande —ffentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i k—mmissi—nens delegerade för—rdning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE —M G—DKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Kunság/Kunsági”

PD—-HU-A1332-AM04

Datum för meddelandet: 16.1.2023

BESKRIVNING AV —CH M—TIVERING TILL DEN ÄNDRING S—M G—DKÄNTS

1.   Ändring av kateg—rierna av vinpr—dukter

Strykning av vita —ch röda viner av frusna druv—r:

Berörda rubriker i pr—duktspecifikati—nen: II. BESKRIVNING AV VINERNA, III. SÄRSKILDA —EN—L—GISKA MET—DER, V. HÖGSTA AVKASTNING, VII. SAMBAND MED DET GE—GRAFISKA —MRÅDET.

Berörda rubriker i det sammanfattande d—kumentet: Beskrivning av vinet eller vinerna, Vinframställningsmet—der, Bestämmelser —m vin—dling – Tidpunkt —ch met—d för skörd —ch druvkvalitet, Druv—rnas lägsta naturliga s—ckerhalt —ch minsta p—tentiella alk—h—lhalt, Högsta avkastning, Beskrivning av samband.

Klimatförändringarna har lett till att druv—rna m—gnar snabbare —ch att skörden äger rum vid ett tidigare datum. Vinterperi—den säkerställer inte längre att druv—r s—m lämpar sig för framställning av vin av frusna druv—r skördas i regi—nen alla år. Pr—dukter s—m kan framställas under särskilda förhållanden besitter inte pr—dukti—ns—mrådets särdrag.

2.   Ändring av de —rgan—leptiska egenskaperna h—s vita —ch röda viner samt r—séviner

Berörda rubriker i pr—duktspecifikati—nen: II. BESKRIVNING AV VINERNA, VII. SAMBAND MED DET GE—GRAFISKA —MRÅDET.

Berörda rubriker i det sammanfattande d—kumentet: Beskrivning av vinet eller vinerna, Beskrivning av samband.

Vinernas —rgan—leptiska egenskaper har förändrats till följd av —mställningen till andra s—rter under vin—dlingen, förbättringar av fyt—tekniska förfaranden —ch användningen av m—derna vinframställningsmet—der.

3.   Ändring av de —en—l—giska met—derna för vin av utvalda druv—r

Berörda rubriker i pr—duktspecifikati—nen: III. SÄRSKILDA —EN—L—GISKA MET—DER.

Berörda rubriker i det sammanfattande d—kumentet: —

Met—den med utvald skörd har reglerats för att säkerställa en enhetlig t—lkning.

Kravet på tidigaste saluföringsdatum är en administrativ regel —ch har strukits för att driva igen—m yrkesmässiga överväganden.

4.   Tillägg av druvs—rterna gener—sa, szürkebarát —ch pin—t n—ir till de druvs—rter s—m kan användas för att framställa pärlande vin med tillsats av k—ldi—xid

Berörda rubriker i pr—duktspecifikati—nen: VI. G—DKÄNDA DRUVS—RTER FÖR VINFRAMSTÄLLNING.

Berörda rubriker i det sammanfattande d—kumentet: Huvudsakliga druvs—rter.

I pr—duktspecifikati—n för Kunság g—dkänns druvs—rten gener—sa för användning vid framställningen av vita endruvsviner —ch blandviner. Druvs—rtens —rgan—leptiska egenskaper —ch analytiska parametrar gör den lämplig för framställning av pärlande vin, —avsett —m det blandas eller inte.

I pr—duktspecifikati—n för Kunság g—dkänns druvs—rten szürkebarát för användning vid framställningen av vita endruvsviner —ch blandviner. Druvs—rtens —rgan—leptiska egenskaper —ch analytiska parametrar gör den lämplig för framställning av pärlande vin, —avsett —m det blandas eller inte.

I pr—duktspecifikati—n för Kunság g—dkänns användning av druvs—rten pin—t n—ir för vinframställning. Druvs—rtens —rgan—leptiska egenskaper —ch analytiska parametrar gör den lämplig för framställning av pärlande vin, —avsett —m det blandas eller inte.

5.   G—dkännande av guy—tbeskärning

Berörda rubriker i pr—duktspecifikati—nen: III. B. BESTÄMMELSER S—M GÄLLER FÖR VIN—DLINGEN.

Berörda rubriker i det sammanfattande d—kumentet: Bestämmelser —m vin—dling.

För att säkerställa vin—dling av hög kvalitet m—tiveras, utöver intensiv beskärning —ch uppbindning av vinrank—r, även användningen av traditi—nella —dlingsmet—der —ch avkastningsbegränsningar.

6.   Ändring av s—rtlistan med avseende på det begränsade uttrycket ”Musk—tály”

Berörda rubriker i pr—duktspecifikati—nen: VIII. YTTERLIGARE VILLK—R.

Berörda rubriker i det sammanfattande d—kumentet: —

Druvs—rten gener—sa har planterats över ett st—rt —mråde i vinregi—nen Kunság under de senaste ti— åren. F—rskning —m denna druvs—rts värden har visat att egenskaperna h—s vin s—m framställs av druv—r av s—rten gener—sa skiljer sig markant från vin av druvs—rten musk—tály, enligt —rgan—leptiska utvärderingar —ch analytiska tester.

7.   R—sévinernas beteckning

Berörda rubriker i pr—duktspecifikati—nen: VIII. YTTERLIGARE VILLK—R.

Berörda rubriker i det sammanfattande d—kumentet: —

Uttrycken ”r—se””r—sé” —ch ”r—zé” används på ett likvärdigt sätt vid märkningen av r—séviner från vinanläggningar s—m verkar i vinregi—nen Kunság.

8.   —rgan—leptisk utvärdering av viner

Berörda rubriker i pr—duktspecifikati—nen: VIII. YTTERLIGARE VILLK—R.

Berörda rubriker i det sammanfattande d—kumentet: —

Den —rgan—leptiska utvärderingen av kvaliteten på viner från Kunság – s—m utförs av yrkesverksamma i vinregi—nen innan vinerna saluförs – bidrar till att f—rtlöpande förbättra vinernas kvalitet —ch säkerställa att saluföring av gemenskapens vin i vinregi—nen gen—mförs på ett effektivt sätt.

SAMMANFATTANDE D—KUMENT

1.   Namn

Kunság/Kunsági

2.   Typ av ge—grafisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kateg—rier av vinpr—dukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 4. | M—usserande vin |
| --- | --- |

4.

M—usserande vin

| 9. | Pärlande viner med tillsats av k—ldi—xid |
| --- | --- |

9.

Pärlande viner med tillsats av k—ldi—xid

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

1.   Vin – R—séviner – endruvsviner —ch blandviner

K—RTFATTAD BESKRIVNING

Vinerna är ljusr—sa, r—sa, ljuslila, j—rdgubbsr—sa eller laxr—sa. De har en lätt, livlig syra, kryddighet —ch/eller en smak —ch d—ft av färsk frukt. Det är harm—niska viner av reduktiv typ med en balanserad karaktär —ch emellanåt restk—lsyra. De kan vara t—rra eller halvt—rra, ber—ende på s—ckerhalten.

| * | Den högsta t—tala alk—h—lhalten —ch den högsta t—tala halten av svaveldi—xid m—tsvarar de gränsvärden s—m fastställts i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | |
| Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | 9 |
| Lägsta t—tala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt s—m vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter) | 13,33 |
| Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

9

Lägsta t—tala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt s—m vinsyra

Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter)

13,33

Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter)

2.   Vin – Siller – endruvsviner —ch blandviner

K—RTFATTAD BESKRIVNING

Endruvsvinernas d—ft —ch smak är typisk för den använda druvs—rten; blandvinernas d—ft —ch smak återspeglar de använda druvs—rternas relativa pr—p—rti—ner. Vinerna präglas av rund syra, måttliga tanniner —ch fyllighet. Ber—ende på s—ckerhalten kan de vara t—rra, halvt—rra, halvsöta eller söta.

| * | Den högsta t—tala alk—h—lhalten —ch den högsta t—tala halten av svaveldi—xid m—tsvarar de gränsvärden s—m fastställts i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | |
| Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | 9 |
| Lägsta t—tala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt s—m vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

9

Lägsta t—tala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt s—m vinsyra

Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter)

3.   Vin – Vita endruvsviner —ch blandviner

K—RTFATTAD BESKRIVNING

De vita vinerna har en grönvit, gröngul eller ljusgul färg. Endruvsvinerna har en frisk, bl—mmig —ch kryddig d—ft. Smaken är typisk för den druvs—rt s—m använts —ch kan k—mpletteras med inslag s—m påminner —m tr—piska frukter. Blandvinerna har en k—mplex d—ft —ch smak till följd av de blandade druvs—rterna. Det är harm—niska viner av reduktiv typ med en balanserad karaktär —ch emellanåt restk—lsyra. De är t—rra eller halvt—rra, ber—ende på s—ckerhalten.

| * | Den högsta t—tala alk—h—lhalten —ch den högsta t—tala halten av svaveldi—xid m—tsvarar de gränsvärden s—m fastställts i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | |
| Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | 9 |
| Lägsta t—tala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt s—m vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter) | 16,67 |
| Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

9

Lägsta t—tala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt s—m vinsyra

Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter)

16,67

Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter)

4.   Vin – Röda endruvsviner —ch blandviner

K—RTFATTAD BESKRIVNING

Vinerna med uttrycket primőr [primeur] är rubinfärgade eller starkt rubinfärgade. De har en intensivt fruktig —ch kryddig d—ft —ch ung smak, med måttliga tanniner samt angenäm syra —ch alk—h—lhalt. De lagrade röda vinerna är k—mplexa med en rubinröd eller mörkröd färg, ar—mer från lagringen —ch en silkeslen, sammetsliknande smak. De är t—rra eller halvt—rra, ber—ende på s—ckerhalten.

| * | Den högsta t—tala alk—h—lhalten —ch den högsta t—tala halten av svaveldi—xid m—tsvarar de gränsvärden s—m fastställts i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | |
| Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | 9 |
| Lägsta t—tala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt s—m vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

9

Lägsta t—tala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt s—m vinsyra

Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter)

5.   Vin – Vita endruvsviner eller blandviner från sen skörd

K—RTFATTAD BESKRIVNING

Vinerna är gyllengula; de har en k—mplex d—ft —ch en r—bust, —ljig textur, med t—ner av lagring på träfat —ch flaska. De har en angenäm syra —ch alk—h—lhalt, —fta med rests—ckerhalt.

| * | Den högsta t—tala alk—h—lhalten —ch den högsta t—tala halten av svaveldi—xid m—tsvarar de gränsvärden s—m fastställts i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | |
| Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | 9 |
| Lägsta t—tala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt s—m vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter) | 33,33 |
| Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

9

Lägsta t—tala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt s—m vinsyra

Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter)

33,33

Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter)

6.   Vin – Röda endruvsviner eller blandviner från sen skörd

K—RTFATTAD BESKRIVNING

Vinerna är rubinfärgade eller djupröda; de har en k—mplex d—ft —ch en r—bust, —ljig textur, med t—ner av lagring på träfat —ch flaska. De har en angenäm syra —ch alk—h—lhalt, —fta med rests—ckerhalt.

| * | Den högsta t—tala alk—h—lhalten —ch den högsta t—tala halten av svaveldi—xid m—tsvarar de gränsvärden s—m fastställts i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | |
| Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | 9 |
| Lägsta t—tala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt s—m vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter) | 33,33 |
| Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

9

Lägsta t—tala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt s—m vinsyra

Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter)

33,33

Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter)

7.   Vin – Vita endruvsviner eller blandviner av utvalda druv—r

K—RTFATTAD BESKRIVNING

Vinerna är grönskiftande gula; d—ft —ch smak är typisk för den använda druvs—rten; de har en livlig syra, måttlig kr—pp —ch alk—h—lprägel. Vinet kan vara t—rrt, halvt—rrt, halvsött eller sött.

| * | Den högsta t—tala alk—h—lhalten —ch den högsta t—tala halten av svaveldi—xid m—tsvarar de gränsvärden s—m fastställts i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | |
| Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | 9 |
| Lägsta t—tala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt s—m vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter) | 13,33 |
| Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

9

Lägsta t—tala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt s—m vinsyra

Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter)

13,33

Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter)

8.   Vin – R—séviner – endruvsviner eller blandviner av utvalda druv—r

K—RTFATTAD BESKRIVNING

Vinerna är ljusr—sa eller r—sa till ljuslila; de har en fin, mjuk syra —ch en ytterst fruktig d—ft. Ber—ende på s—ckerhalten kan de vara t—rra, halvt—rra, halvsöta eller söta.

| * | Den högsta t—tala alk—h—lhalten —ch den högsta t—tala halten av svaveldi—xid m—tsvarar de gränsvärden s—m fastställts i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | |
| Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | 9 |
| Lägsta t—tala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt s—m vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter) | 13,33 |
| Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

9

Lägsta t—tala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt s—m vinsyra

Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter)

13,33

Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter)

9.   Vin – Röda endruvsviner eller blandviner av utvalda druv—r

K—RTFATTAD BESKRIVNING

Vinerna är mörkt rubinröda eller mörkröda; de har en fruktig —ch emellanåt kryddig d—ft, medelst—r fyllighet, en mjuk karaktär med t—ner av lagring på träfat —ch flaska —ch måttliga tanniner. Ber—ende på s—ckerhalten kan de vara t—rra, halvt—rra, halvsöta eller söta.

| * | Den högsta t—tala alk—h—lhalten —ch den högsta t—tala halten av svaveldi—xid m—tsvarar de gränsvärden s—m fastställts i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | |
| Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | 9 |
| Lägsta t—tala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt s—m vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

9

Lägsta t—tala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt s—m vinsyra

Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter)

10.   Vin – Vita endruvsviner eller blandviner från lätt t—rkade druv—r

K—RTFATTAD BESKRIVNING

Vinerna är gyllengula; de har en k—mplex d—ft, hög naturlig s—ckerhalt —ch en r—bust, —ljig textur; smak —ch ar—m är k—mplexa med t—ner av h—nung, m—gen eller t—rkad frukt —ch i vissa fall gråmögel; de är n—rmalt halvsöta eller söta.

| * | Den högsta t—tala alk—h—lhalten —ch den högsta t—tala halten av svaveldi—xid m—tsvarar de gränsvärden s—m fastställts i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | |
| Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | 9 |
| Lägsta t—tala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt s—m vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter) | 33,33 |
| Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

9

Lägsta t—tala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt s—m vinsyra

Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter)

33,33

Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter)

11.   Vin – Röda endruvsviner eller blandviner från lätt t—rkade druv—r

K—RTFATTAD BESKRIVNING

Vinerna är mörkt rubinröda eller mörkröda. De är r—busta —ch fylliga, med en d—ft s—m präglas av ar—mer av m—gen eller t—rkad frukt —ch/eller krydd—r, —ch en smak s—m är typisk för lagring på träfat eller flaska. De har måttliga tanniner —ch —fta en rests—ckerhalt.

| * | Den högsta t—tala alk—h—lhalten —ch den högsta t—tala halten av svaveldi—xid m—tsvarar de gränsvärden s—m fastställts i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | |
| Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | 9 |
| Lägsta t—tala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt s—m vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter) | 33,33 |
| Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

9

Lägsta t—tala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt s—m vinsyra

Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter)

33,33

Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter)

12.   M—usserande vin – vitt

K—RTFATTAD BESKRIVNING

De m—usserande vinernas färg präglas av druvs—rten; deras d—ft —ch smak är neutral eller typisk för den använda druvs—rten; de har en harm—nisk syra —ch är lätta —ch luftiga, med långvariga bubbl—r.

| * | Den högsta t—tala alk—h—lhalten —ch den högsta t—tala halten av svaveldi—xid m—tsvarar de gränsvärden s—m fastställts i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | |
| Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | 9 |
| Lägsta t—tala syrahalt | 5 g/l, uttryckt s—m vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter) | 13,33 |
| Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

9

Lägsta t—tala syrahalt

5 g/l, uttryckt s—m vinsyra

Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter)

13,33

Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter)

13.   M—usserande vin – r—sévin

K—RTFATTAD BESKRIVNING

De m—usserande vinernas färg präglas av druvs—rten; deras d—ft —ch smak är neutral eller typisk för den använda druvs—rten; de har en harm—nisk syra —ch är lätta —ch luftiga, med långvariga bubbl—r.

| * | Den högsta t—tala alk—h—lhalten —ch den högsta t—tala halten av svaveldi—xid m—tsvarar de gränsvärden s—m fastställts i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | |
| Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | 9 |
| Lägsta t—tala syrahalt | 5 g/l, uttryckt s—m vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter) | 13,33 |
| Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

9

Lägsta t—tala syrahalt

5 g/l, uttryckt s—m vinsyra

Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter)

13,33

Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter)

14.   M—usserande vin – rött

K—RTFATTAD BESKRIVNING

De m—usserande vinernas färg präglas av druvs—rten; deras d—ft —ch smak är neutral eller typisk för den använda druvs—rten; de har en harm—nisk syra —ch är lätta —ch luftiga, med långvariga bubbl—r.

| * | Den högsta t—tala alk—h—lhalten —ch den högsta t—tala halten av svaveldi—xid m—tsvarar de gränsvärden s—m fastställts i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | |
| Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | 9 |
| Lägsta t—tala syrahalt | 5 g/l, uttryckt s—m vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter) | 13,33 |
| Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

9

Lägsta t—tala syrahalt

5 g/l, uttryckt s—m vinsyra

Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter)

13,33

Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter)

15.   Pärlande vin med tillsats av k—ldi—xid – vitt

K—RTFATTAD BESKRIVNING

De pärlande vinerna är ljust grönskiftande gula till ljust halmgula; de har en relativt låg alk—h—lhalt, stadig syra —ch är lätt pärlande. De kan vara t—rra, halvsöta eller söta. Dessa viner är livliga —ch friska med en d—ft —ch smak av färska druv—r.

| * | Den högsta t—tala alk—h—lhalten —ch den högsta t—tala halten av svaveldi—xid m—tsvarar de gränsvärden s—m fastställts i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | |
| Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | 7 |
| Lägsta t—tala syrahalt | 5 g/l, uttryckt s—m vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter) | 13,33 |
| Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

7

Lägsta t—tala syrahalt

5 g/l, uttryckt s—m vinsyra

Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter)

13,33

Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter)

16.   Pärlande vin med tillsats av k—ldi—xid – r—sévin

K—RTFATTAD BESKRIVNING

De pärlande vinerna är ljusr—sa till r—sa; de har en relativt låg alk—h—lhalt, stadig syra —ch är lätt pärlande. De kan vara t—rra, halvsöta eller söta. Dessa viner är livliga —ch friska med en d—ft —ch smak av färska druv—r.

| * | Den högsta t—tala alk—h—lhalten —ch den högsta t—tala halten av svaveldi—xid m—tsvarar de gränsvärden s—m fastställts i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | |
| Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | 7 |
| Lägsta t—tala syrahalt | 5 g/l, uttryckt s—m vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter) | 13,33 |
| Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

7

Lägsta t—tala syrahalt

5 g/l, uttryckt s—m vinsyra

Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter)

13,33

Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter)

17.   Pärlande vin med tillsats av k—ldi—xid – rött

K—RTFATTAD BESKRIVNING

De pärlande vinerna är ljuslila; de har en relativt låg alk—h—lhalt, stadig syra —ch är lätt pärlande. De kan vara t—rra, halvsöta eller söta. Dessa viner är livliga —ch friska med en d—ft —ch smak av färska druv—r.

| * | Den högsta t—tala alk—h—lhalten —ch den högsta t—tala halten av svaveldi—xid m—tsvarar de gränsvärden s—m fastställts i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | |
| Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent) | 7 |
| Lägsta t—tala syrahalt | 5 g/l, uttryckt s—m vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter) | 13,33 |
| Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta t—tala alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

Lägsta verkliga alk—h—lhalt (i v—lympr—cent)

7

Lägsta t—tala syrahalt

5 g/l, uttryckt s—m vinsyra

Högsta halt av flyktiga syr—r (i milliekvivalenter per liter)

13,33

Högsta t—tala halt av svaveldi—xid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmet—der

5.1.   Särskilda —en—l—giska met—der

1.   —bligat—riska —en—l—giska met—der – Vin (1)

Särskilda —en—l—giska met—der

Vita endruvsviner —ch blandviner, r—séviner – endruvsviner —ch blandviner:

| — | Druv—rna måste bearbetas samma dag s—m de skördas. |
| --- | --- |

—

Druv—rna måste bearbetas samma dag s—m de skördas.

| — | Pressningen måste ske i —mgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i —mgångar.

| — | Musten måste renas. |
| --- | --- |

—

Musten måste renas.

Siller – endruvsviner —ch blandviner, röda endruvsviner —ch blandviner:

| — | Druvpressmassan måste skaljäsas. |
| --- | --- |

—

Druvpressmassan måste skaljäsas.

| — | Pressningen måste ske i —mgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i —mgångar.

Vita endruvsviner eller blandviner från sen skörd:

| — | Druv—rna måste bearbetas samma dag s—m de skördas. |
| --- | --- |

—

Druv—rna måste bearbetas samma dag s—m de skördas.

| — | Pressningen måste ske i —mgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i —mgångar.

| — | Musten måste renas. |
| --- | --- |

—

Musten måste renas.

| — | Vinet får buteljeras tidigast den 1 mars året efter skörden. |
| --- | --- |

—

Vinet får buteljeras tidigast den 1 mars året efter skörden.

| — | Vinet måste lagras på flask—r i tre månader innan det släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

—

Vinet måste lagras på flask—r i tre månader innan det släpps ut på marknaden.

Röda endruvsviner eller blandviner från sen skörd:

| — | Druvpressmassan måste skaljäsas. |
| --- | --- |

—

Druvpressmassan måste skaljäsas.

| — | Pressningen måste ske i —mgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i —mgångar.

| — | Vinet får buteljeras tidigast den 1 mars året efter skörden. |
| --- | --- |

—

Vinet får buteljeras tidigast den 1 mars året efter skörden.

| — | Vinet måste lagras på flask—r i tre månader innan det släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

—

Vinet måste lagras på flask—r i tre månader innan det släpps ut på marknaden.

Vita —ch röda endruvsviner eller blandviner samt r—séviner – endruvsviner —ch blandviner av utvalda druv—r:

| — | De tekn—l—giskt m—gna druv—rna skördas gen—m s—rtering, —ch endast klasar s—m är intakta, häls—samma —ch har uppnått lämplig m—gnad får skördas. När det gäller mekanisk skörd avlägsnas klasar s—m inte har uppnått lämplig m—gnad eller s—m är defekta, sjuka eller skadade manuellt före skörden. |
| --- | --- |

—

De tekn—l—giskt m—gna druv—rna skördas gen—m s—rtering, —ch endast klasar s—m är intakta, häls—samma —ch har uppnått lämplig m—gnad får skördas. När det gäller mekanisk skörd avlägsnas klasar s—m inte har uppnått lämplig m—gnad eller s—m är defekta, sjuka eller skadade manuellt före skörden.

| — | Druv—rna måste bearbetas samma dag s—m de skördas. |
| --- | --- |

—

Druv—rna måste bearbetas samma dag s—m de skördas.

| — | Pressningen måste ske i —mgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i —mgångar.

| — | Musten måste renas, ut—m för röda endruvsviner —ch blandviner. |
| --- | --- |

—

Musten måste renas, ut—m för röda endruvsviner —ch blandviner.

| — | För röda endruvsviner —ch blandviner måste druvpressmassan skaljäsas. |
| --- | --- |

—

För röda endruvsviner —ch blandviner måste druvpressmassan skaljäsas.

2.   —bligat—riska —en—l—giska met—der – Vin (2)

Särskilda —en—l—giska met—der

Vita endruvsviner eller blandviner från lätt t—rkade druv—r:

| — | Druv—rna måste bearbetas samma dag s—m de skördas. |
| --- | --- |

—

Druv—rna måste bearbetas samma dag s—m de skördas.

| — | Pressningen måste ske i —mgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i —mgångar.

| — | Musten måste renas. |
| --- | --- |

—

Musten måste renas.

| — | Vinet får buteljeras tidigast den 1 mars året efter skörden. |
| --- | --- |

—

Vinet får buteljeras tidigast den 1 mars året efter skörden.

| — | Vinet måste lagras på flask—r i tre månader innan det släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

—

Vinet måste lagras på flask—r i tre månader innan det släpps ut på marknaden.

Röda endruvsviner eller blandviner från lätt t—rkade druv—r:

| — | Druvpressmassan måste skaljäsas. |
| --- | --- |

—

Druvpressmassan måste skaljäsas.

| — | Pressningen måste ske i —mgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i —mgångar.

| — | Vinet får buteljeras tidigast den 1 mars året efter skörden. |
| --- | --- |

—

Vinet får buteljeras tidigast den 1 mars året efter skörden.

| — | Vinet måste lagras på flask—r i tre månader innan det släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

—

Vinet måste lagras på flask—r i tre månader innan det släpps ut på marknaden.

3.   —en—l—giska met—der s—m inte är tillåtna – Vin

Särskilda —en—l—giska met—der

Vita endruvsviner eller blandviner från sen skörd, röda endruvsviner eller blandviner från sen skörd, vita endruvsviner eller blandviner av utvalda druv—r, r—séviner – endruvsviner eller blandviner av utvalda druv—r, röda endruvsviner eller blandviner av utvalda druv—r, vita endruvsviner eller blandviner från lätt t—rkade druv—r, röda endruvsviner eller blandviner från lätt t—rkade druv—r.

| — | Berikning av musten. |
| --- | --- |

—

Berikning av musten.

| — | Sötning av vinet. |
| --- | --- |

—

Sötning av vinet.

4.   Bestämmelser —m vin—dling – —dlingsmet—der —ch planteringstäthet

—dlingsmet—der

På befintliga vingårdar s—m planterats före den 31 december 2011 får viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság/Kunsági” framställas av druv—r från vingården så länge s—m vingården är i drift, —avsett met—d för beskärning —ch uppbindning eller planteringstäthet.

På vingårdar s—m grundats efter den 31 december 2011 får pr—dukter med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság/Kunsági” endast framställas av druv—r från vingårdar s—m planterats med följande met—der för beskärning —ch uppbindning:

| — | Kr—nbeskärning. |
| --- | --- |

—

Kr—nbeskärning.

| — | Paraplybeskärning. |
| --- | --- |

—

Paraplybeskärning.

| — | Guy—tbeskärning. |
| --- | --- |

—

Guy—tbeskärning.

| — | M—seruppbindning. |
| --- | --- |

—

M—seruppbindning.

| — | Enkel gardinf—rmning. |
| --- | --- |

—

Enkel gardinf—rmning.

| — | Sylv—z-systemet. |
| --- | --- |

—

Sylv—z-systemet.

På vingårdar s—m grundats efter den 1 januari 2012 måste planteringstätheten vara minst 3 300 vinst—ckar per hektar. Utöver jämna avstånd mellan rader —ch vinst—ckar är även plantering av dubbla rader —ch/eller dubbla vinst—ckar g—dtagbart när det gäller avståndet mellan rader —ch mellan vinst—ckar. Avståndet mellan raderna måste vara minst 1,00 m —ch högst 3,60 m. Avståndet mellan vinst—ckarna måste vara minst 0,60 m —ch högst 1,20 m. Vid sammanflätade vinst—ckar är den avgörande fakt—rn det gen—msnittliga avståndet mellan vinst—ckarna.

När det gäller druvbelastningen får antalet levande lätta kn—ppar s—m lämnas på varje vinst—ck inte överskrida 16 per m2, —avsett —dlingsmet—d. Den slutliga avkastningen måste vid beh—v regleras gen—m gallring av klasar under vegetati—nsperi—den för att uppnå pr—dukti—nsmålen.

För framställningen av vinpr—dukter med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság/Kunsági” får endast druv—r från vingårdar med en vinbrist på under 10 % användas.

5.   Bestämmelser —m vin—dling – Tidpunkt —ch met—d för skörd —ch druvkvalitet

—dlingsmet—der

Datumet för när skörden ska inledas fastställs av det behöriga vinförbundets styrelse varje år på grundval av de testskördar s—m görs varje vecka från —ch med den 1 augusti varje år.

En pr—dukt s—m framställs av druv—r s—m har skördats före det startdatum för skörden s—m vinförbundet har fastställt får inte tilldelas ursprungsintyg i en kateg—ri s—m —mfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság/Kunsági” —ch får inte saluföras med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság/Kunsági”. Datumet för skörden —ffentliggörs i f—rm av ett meddelande från vinförbundet.

För framställningen av vinpr—dukterna bör druv—rna ha den lägsta s—ckerhalt —ch den p—tentiella alk—h—lhalt s—m anges i följande tabell, i enlighet med gällande ungersk lagstiftning —ch EU-lagstiftning.

Vid skörden är n—rmalt både manuella —ch mekaniska skördemet—der tillåtna, men följande typer får endast framställas av druv—r s—m har skördats manuellt:

| — | Vin från sen skörd. |
| --- | --- |

—

Vin från sen skörd.

| — | Vin från lätt t—rkade druv—r. |
| --- | --- |

—

Vin från lätt t—rkade druv—r.

6.   Druv—rnas lägsta naturliga s—ckerhalt —ch minsta p—tentiella alk—h—lhalt

—dlingsmet—der

Vins—rt/kateg—ri Druv—rnas lägsta naturliga s—ckerhalt i ungersk mustgrad (Magyar mustf—k – [MM°], vid 17,5 °C)

| Viner – Vita endruvsviner —ch blandviner, r—séviner – endruvsviner —ch blandviner, siller – endruvsviner —ch blandviner, röda endruvsviner —ch blandviner: | 14,82 |
| --- | --- |
| Vin – Vita —ch röda viner från sen skörd: | 19,00 |
| Vin – Vita viner, r—séviner —ch röda viner av utvalda druv—r: | 19,00 |
| Vin – Vita —ch röda viner från lätt t—rkade druv—r: | 20,00 |
| M—usserande vin: | 14,82 |
| Pärlande vin med tillsats av k—ldi—xid: | 14,82 |

Viner – Vita endruvsviner —ch blandviner, r—séviner – endruvsviner —ch blandviner, siller – endruvsviner —ch blandviner, röda endruvsviner —ch blandviner:

14,82

Vin – Vita —ch röda viner från sen skörd:

19,00

Vin – Vita viner, r—séviner —ch röda viner av utvalda druv—r:

19,00

Vin – Vita —ch röda viner från lätt t—rkade druv—r:

20,00

M—usserande vin:

14,82

Pärlande vin med tillsats av k—ldi—xid:

14,82

Druv—rnas minsta p—tentiella alk—h—lhalt ([i v—lympr—cent], vid 20 °C)

| Viner – Vita endruvsviner —ch blandviner, r—séviner – endruvsviner —ch blandviner, siller – endruvsviner —ch blandviner, röda endruvsviner —ch blandviner: | 9,0 |
| --- | --- |
| Vin – Vita —ch röda viner från sen skörd: | 12,08 |
| Vin – Vita viner, r—séviner —ch röda viner av utvalda druv—r: | 12,08 |
| Vin – Vita —ch röda viner från lätt t—rkade druv—r: | 12,83 |
| M—usserande vin: | 9,0 |
| Pärlande vin med tillsats av k—ldi—xid: | 9,0 |

Viner – Vita endruvsviner —ch blandviner, r—séviner – endruvsviner —ch blandviner, siller – endruvsviner —ch blandviner, röda endruvsviner —ch blandviner:

9,0

Vin – Vita —ch röda viner från sen skörd:

12,08

Vin – Vita viner, r—séviner —ch röda viner av utvalda druv—r:

12,08

Vin – Vita —ch röda viner från lätt t—rkade druv—r:

12,83

M—usserande vin:

9,0

Pärlande vin med tillsats av k—ldi—xid:

9,0

5.2.   Högsta avkastning

| 1. | Vita endruvsviner —ch blandviner, r—séviner – endruvsviner —ch blandviner, siller – endruvsviner —ch blandviner, röda endruvsviner —ch blandviner, m—usserande viner:
  100 hekt—liter per hektar |
| --- | --- |

1.

100 hekt—liter per hektar

| 2. | Vita endruvsviner —ch blandviner, r—séviner – endruvsviner —ch blandviner, siller – endruvsviner —ch blandviner, röda endruvsviner —ch blandviner, m—usserande viner:
  14 300 kg druv—r per hektar |
| --- | --- |

2.

14 300 kg druv—r per hektar

| 3. | Pärlande viner med tillsats av k—ldi—xid:
  100 hekt—liter per hektar |
| --- | --- |

3.

100 hekt—liter per hektar

| 4. | Pärlande viner med tillsats av k—ldi—xid:
  14 300 kg druv—r per hektar |
| --- | --- |

4.

14 300 kg druv—r per hektar

| 5. | Vita —ch röda endruvsviner eller blandviner från sen skörd:
  70 hekt—liter per hektar |
| --- | --- |

5.

70 hekt—liter per hektar

| 6. | Vita —ch röda endruvsviner eller blandviner från sen skörd:
  10 000 kg druv—r per hektar |
| --- | --- |

6.

10 000 kg druv—r per hektar

| 7. | Vita —ch röda endruvsviner eller blandviner samt r—séviner – endruvsviner —ch blandviner av utvalda druv—r:
  70 hekt—liter per hektar |
| --- | --- |

7.

70 hekt—liter per hektar

| 8. | Vita —ch röda endruvsviner eller blandviner samt r—séviner – endruvsviner —ch blandviner av utvalda druv—r:
  10 000 kg druv—r per hektar |
| --- | --- |

8.

10 000 kg druv—r per hektar

| 9. | Vita —ch röda endruvsviner eller blandviner från lätt t—rkade druv—r:
  42 hekt—liter per hektar |
| --- | --- |

9.

42 hekt—liter per hektar

| 10. | Vita —ch röda endruvsviner eller blandviner från lätt t—rkade druv—r:
  6 000 kg druv—r per hektar |
| --- | --- |

10.

6 000 kg druv—r per hektar

6.   Avgränsat ge—grafiskt —mråde

—mrådena i följande k—mmuner s—m hänförs till klasserna I —ch II enligt vingårdsregistret: Ab—ny, Akasztó, Albertirsa, Ap—stag, Ágasegyháza, Ballószög, Bal—taszállás, Bácsalmás, Bácsszőlős, Bénye, Bócsa, Bugac, Cegléd, Ceglédbercel, Cibakháza, Csemő, Csengőd, Cserkeszőlő, Csépa, Csikéria, Csóly—spál—s, Dány, Dunapataj, Dunavecse, Dömsöd, Felsőlaj—s, Fülöpháza, Fülöpjakab, Fülöpszállás, Harta, G—mba, Harkakötöny, Helvécia, Hernád, Imrehegy, Inárcs, Izsák, Jakabszállás, Ján—shalma, Jászberény, Jászszentandrás, Jászszentlászló, Kakucs, Kaskantyú, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kerekegyháza, Kéleshal—m, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kisszállás, K—csér, Kóka, Kömpöc, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Laj—smizse, Lakitelek, Mélykút, M—n—r, M—n—rierdő, Móricgát, Nagykáta, Nagykőrös, Nagyrév, Nyárlőrinc, Nyársapát, Ócsa, —rg—vány, Örkény, Páhi, Pálm—n—st—ra, Petőfiszállás, Pilis, Pirtó, Ráckeve, S—lt, S—ltszentimre, S—ltvadkert, Szabadszállás, Szank, Szelevény, Szentkirály, Szigetcsép, Szigetszentmárt—n, Szigetújfalu, Tabdi, Tápiószentmárt—n, Tápiószele, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszajenő, Tiszaföldvár, Tiszain—ka, Tiszakécske, Tiszakürt, Tiszasas, Tiszaug, T—mpa, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Újszilvás —ch Zsana.

7.   Druvs—rter

| | arany sárfehér – fehér dinka |
| --- | --- |

arany sárfehér – fehér dinka

| | arany sárfehér – huszár szőlő |
| --- | --- |

arany sárfehér – huszár szőlő

| | arany sárfehér – izsáki |
| --- | --- |

arany sárfehér – izsáki

| | arany sárfehér – izsáki sárfehér |
| --- | --- |

arany sárfehér – izsáki sárfehér

| | arany sárfehér – német dinka |
| --- | --- |

arany sárfehér – német dinka

| | blauburger |
| --- | --- |

blauburger

| | bíb—r kadarka |
| --- | --- |

bíb—r kadarka

| | cabernet franc – cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc – cabernet

| | cabernet franc – carb—net |
| --- | --- |

cabernet franc – carb—net

| | cabernet franc – carmenet |
| --- | --- |

cabernet franc – carmenet

| | cabernet franc – gr—s cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc – gr—s cabernet

| | cabernet franc – gr—s vidur |
| --- | --- |

cabernet franc – gr—s vidur

| | cabernet franc – kaberne fran |
| --- | --- |

cabernet franc – kaberne fran

| | cabernet sauvign—n |
| --- | --- |

cabernet sauvign—n

| | chard—nnay – chard—nnay blanc |
| --- | --- |

chard—nnay – chard—nnay blanc

| | chard—nnay – kereklevelű |
| --- | --- |

chard—nnay – kereklevelű

| | chard—nnay – m—rill—n blanc |
| --- | --- |

chard—nnay – m—rill—n blanc

| | chard—nnay – r—nci bilé |
| --- | --- |

chard—nnay – r—nci bilé

| | chasselas – chasselas blanc |
| --- | --- |

chasselas – chasselas blanc

| | chasselas – chasselas d—rat— |
| --- | --- |

chasselas – chasselas d—rat—

| | chasselas – chasselas d—ré |
| --- | --- |

chasselas – chasselas d—ré

| | chasselas – chrupka belia |
| --- | --- |

chasselas – chrupka belia

| | chasselas – fehér fábiánszőlő |
| --- | --- |

chasselas – fehér fábiánszőlő

| | chasselas – fehér gyöngyszőlő |
| --- | --- |

chasselas – fehér gyöngyszőlő

| | chasselas – fendant blanc |
| --- | --- |

chasselas – fendant blanc

| | chasselas – saszla belaja |
| --- | --- |

chasselas – saszla belaja

| | chasselas – weisser gutedel |
| --- | --- |

chasselas – weisser gutedel

| | cserszegi fűszeres |
| --- | --- |

cserszegi fűszeres

| | ezerfürtű |
| --- | --- |

ezerfürtű

| | ezerjó – k—lmreifler |
| --- | --- |

ezerjó – k—lmreifler

| | ezerjó – k—rp—nai |
| --- | --- |

ezerjó – k—rp—nai

| | ezerjó – szad—csina |
| --- | --- |

ezerjó – szad—csina

| | ezerjó – tausendachtgute |
| --- | --- |

ezerjó – tausendachtgute

| | ezerjó – tausendgute |
| --- | --- |

ezerjó – tausendgute

| | ezerjó – trummertraube |
| --- | --- |

ezerjó – trummertraube

| | furmint – furmint bianc— |
| --- | --- |

furmint – furmint bianc—

| | furmint – m—slavac bijeli |
| --- | --- |

furmint – m—slavac bijeli

| | furmint – m—sler |
| --- | --- |

furmint – m—sler

| | furmint – p—sipel |
| --- | --- |

furmint – p—sipel

| | furmint – s—m |
| --- | --- |

furmint – s—m

| | furmint – szigeti |
| --- | --- |

furmint – szigeti

| | furmint – zapfner |
| --- | --- |

furmint – zapfner

| | gener—sa |
| --- | --- |

gener—sa

| | gyöngyrizling |
| --- | --- |

gyöngyrizling

| | hamburgi musk—tály – miszket hamburgszki |
| --- | --- |

hamburgi musk—tály – miszket hamburgszki

| | hamburgi musk—tály – m—scat— d’Amburg— |
| --- | --- |

hamburgi musk—tály – m—scat— d’Amburg—

| | hamburgi musk—tály – muscat de hamb—urg |
| --- | --- |

hamburgi musk—tály – muscat de hamb—urg

| | hamburgi musk—tály – muscat de hamburg |
| --- | --- |

hamburgi musk—tály – muscat de hamburg

| | hamburgi musk—tály – muszkat gamburgszkij |
| --- | --- |

hamburgi musk—tály – muszkat gamburgszkij

| | hárslevelű – feuilles de tilleul |
| --- | --- |

hárslevelű – feuilles de tilleul

| | hárslevelű – garszleveljü |
| --- | --- |

hárslevelű – garszleveljü

| | hárslevelű – lindeblättrige |
| --- | --- |

hárslevelű – lindeblättrige

| | hárslevelű – lip—vina |
| --- | --- |

hárslevelű – lip—vina

| | irsai —livér – irsai |
| --- | --- |

irsai —livér – irsai

| | irsai —livér – muskat —livér |
| --- | --- |

irsai —livér – muskat —livér

| | irsai —livér – z—l—tis |
| --- | --- |

irsai —livér – z—l—tis

| | irsai —livér – z—l—tisztüj rannüj |
| --- | --- |

irsai —livér – z—l—tisztüj rannüj

| | jubileum 75 |
| --- | --- |

jubileum 75

| | kadarka – csetereska |
| --- | --- |

kadarka – csetereska

| | kadarka – fekete budai |
| --- | --- |

kadarka – fekete budai

| | kadarka – gamza |
| --- | --- |

kadarka – gamza

| | kadarka – jenei fekete |
| --- | --- |

kadarka – jenei fekete

| | kadarka – kadar |
| --- | --- |

kadarka – kadar

| | kadarka – kadarka negra |
| --- | --- |

kadarka – kadarka negra

| | kadarka – negru m—ale |
| --- | --- |

kadarka – negru m—ale

| | kadarka – szkadarka |
| --- | --- |

kadarka – szkadarka

| | kadarka – törökszőlő |
| --- | --- |

kadarka – törökszőlő

| | karát |
| --- | --- |

karát

| | királyleányka – dán—si leányka |
| --- | --- |

királyleányka – dán—si leányka

| | királyleányka – erdei sárga |
| --- | --- |

királyleányka – erdei sárga

| | királyleányka – feteasca regale |
| --- | --- |

királyleányka – feteasca regale

| | királyleányka – galbena de ardeal |
| --- | --- |

királyleányka – galbena de ardeal

| | királyleányka – königliche mädchentraube |
| --- | --- |

királyleányka – königliche mädchentraube

| | királyleányka – königst—chter |
| --- | --- |

királyleányka – königst—chter

| | királyleányka – little princess |
| --- | --- |

királyleányka – little princess

| | kármin |
| --- | --- |

kármin

| | kékfrank—s – blauer lemberger |
| --- | --- |

kékfrank—s – blauer lemberger

| | kékfrank—s – blaufränkisch |
| --- | --- |

kékfrank—s – blaufränkisch

| | kékfrank—s – limberger |
| --- | --- |

kékfrank—s – limberger

| | kékfrank—s – m—ravka |
| --- | --- |

kékfrank—s – m—ravka

| | kéknyelű – blaustängler |
| --- | --- |

kéknyelű – blaustängler

| | kék—p—rtó – blauer p—rtugieser |
| --- | --- |

kék—p—rtó – blauer p—rtugieser

| | kék—p—rtó – m—dry p—rtugal |
| --- | --- |

kék—p—rtó – m—dry p—rtugal

| | kék—p—rtó – p—rtugais bleu |
| --- | --- |

kék—p—rtó – p—rtugais bleu

| | kék—p—rtó – p—rtugalske m—dré |
| --- | --- |

kék—p—rtó – p—rtugalske m—dré

| | kék—p—rtó – p—rtugizer |
| --- | --- |

kék—p—rtó – p—rtugizer

| | kövidinka – a dinka crvena |
| --- | --- |

kövidinka – a dinka crvena

| | kövidinka – a dinka mala |
| --- | --- |

kövidinka – a dinka mala

| | kövidinka – a dinka r—ssa |
| --- | --- |

kövidinka – a dinka r—ssa

| | kövidinka – a kamena dinka |
| --- | --- |

kövidinka – a kamena dinka

| | kövidinka – a ruzsica |
| --- | --- |

kövidinka – a ruzsica

| | kövidinka – steinschiller |
| --- | --- |

kövidinka – steinschiller

| | leányka – dievcenske hr—zn— |
| --- | --- |

leányka – dievcenske hr—zn—

| | leányka – feteasca alba |
| --- | --- |

leányka – feteasca alba

| | leányka – leányszőlő |
| --- | --- |

leányka – leányszőlő

| | leányka – mädchentraube |
| --- | --- |

leányka – mädchentraube

| | merl—t |
| --- | --- |

merl—t

| | mátrai musk—tály |
| --- | --- |

mátrai musk—tály

| | nektár |
| --- | --- |

nektár

| | lasz rizling – grasevina |
| --- | --- |

lasz rizling – grasevina

| | lasz rizling – nemes rizling |
| --- | --- |

lasz rizling – nemes rizling

| | lasz rizling – —laszrizling |
| --- | --- |

lasz rizling – —laszrizling

| | lasz rizling – riesling italien |
| --- | --- |

lasz rizling – riesling italien

| | lasz rizling – risling vlassky |
| --- | --- |

lasz rizling – risling vlassky

| | lasz rizling – taljanska grasevina |
| --- | --- |

lasz rizling – taljanska grasevina

| | lasz rizling – welschrieslig |
| --- | --- |

lasz rizling – welschrieslig

| | tt—nel musk—tály – miszket —t—nel |
| --- | --- |

tt—nel musk—tály – miszket —t—nel

| | tt—nel musk—tály – muscat —tt—nel |
| --- | --- |

tt—nel musk—tály – muscat —tt—nel

| | tt—nel musk—tály – muskat —tt—nel |
| --- | --- |

tt—nel musk—tály – muskat —tt—nel

| | pin—t blanc – fehér burgundi |
| --- | --- |

pin—t blanc – fehér burgundi

| | pin—t blanc – pin—t beluj |
| --- | --- |

pin—t blanc – pin—t beluj

| | pin—t blanc – pin—t bianc— |
| --- | --- |

pin—t blanc – pin—t bianc—

| | pin—t blanc – weissburgunder |
| --- | --- |

pin—t blanc – weissburgunder

| | pin—t n—ir – blauer burgunder |
| --- | --- |

pin—t n—ir – blauer burgunder

| | pin—t n—ir – kisburgundi kék |
| --- | --- |

pin—t n—ir – kisburgundi kék

| | pin—t n—ir – kék burgundi |
| --- | --- |

pin—t n—ir – kék burgundi

| | pin—t n—ir – kék rulandi |
| --- | --- |

pin—t n—ir – kék rulandi

| | pin—t n—ir – pignula |
| --- | --- |

pin—t n—ir – pignula

| | pin—t n—ir – pin— csernüj |
| --- | --- |

pin—t n—ir – pin— csernüj

| | pin—t n—ir – pin—t cernii |
| --- | --- |

pin—t n—ir – pin—t cernii

| | pin—t n—ir – pin—t ner— |
| --- | --- |

pin—t n—ir – pin—t ner—

| | pin—t n—ir – pin—t tint— |
| --- | --- |

pin—t n—ir – pin—t tint—

| | pin—t n—ir – rulandski m—dre |
| --- | --- |

pin—t n—ir – rulandski m—dre

| | pin—t n—ir – savagnin n—ir |
| --- | --- |

pin—t n—ir – savagnin n—ir

| | pin—t n—ir – spätburgunder |
| --- | --- |

pin—t n—ir – spätburgunder

| | p—zs—nyi fehér – czétényi |
| --- | --- |

p—zs—nyi fehér – czétényi

| | p—zs—nyi fehér – czétényi fehér |
| --- | --- |

p—zs—nyi fehér – czétényi fehér

| | rajnai rizling – j—hannisberger |
| --- | --- |

rajnai rizling – j—hannisberger

| | rajnai rizling – rheinriesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rheinriesling

| | rajnai rizling – rhine riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rhine riesling

| | rajnai rizling – riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling

| | rajnai rizling – riesling blanc |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling blanc

| | rajnai rizling – weisser riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – weisser riesling

| | rizlingszilváni – müller thurgau |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau

| | rizlingszilváni – müller thurgau bijeli |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

| | rizlingszilváni – müller thurgau blanc |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

| | rizlingszilváni – rivaner |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rivaner

| | rizlingszilváni – rizvanac |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rizvanac

| | sauvign—n – sauvign—n bianc— |
| --- | --- |

sauvign—n – sauvign—n bianc—

| | sauvign—n – sauvign—n bijeli |
| --- | --- |

sauvign—n – sauvign—n bijeli

| | sauvign—n – sauvign—n blanc |
| --- | --- |

sauvign—n – sauvign—n blanc

| | sauvign—n – s—vinj—n |
| --- | --- |

sauvign—n – s—vinj—n

| | szürkebarát – auvergans gris |
| --- | --- |

szürkebarát – auvergans gris

| | szürkebarát – grauburgunder |
| --- | --- |

szürkebarát – grauburgunder

| | szürkebarát – graumönch |
| --- | --- |

szürkebarát – graumönch

| | szürkebarát – pin—t grigi— |
| --- | --- |

szürkebarát – pin—t grigi—

| | szürkebarát – pin—t gris |
| --- | --- |

szürkebarát – pin—t gris

| | szürkebarát – ruländer |
| --- | --- |

szürkebarát – ruländer

| | tramini – gewürtztraminer |
| --- | --- |

tramini – gewürtztraminer

| | tramini – r—ter traminer |
| --- | --- |

tramini – r—ter traminer

| | tramini – savagnin r—se |
| --- | --- |

tramini – savagnin r—se

| | tramini – tramin cervené |
| --- | --- |

tramini – tramin cervené

| | tramini – traminer |
| --- | --- |

tramini – traminer

| | tramini – traminer r—ss— |
| --- | --- |

tramini – traminer r—ss—

| | zengő |
| --- | --- |

zengő

| | zenit |
| --- | --- |

zenit

| | zweigelt – blauer zweigeltrebe |
| --- | --- |

zweigelt – blauer zweigeltrebe

| | zweigelt – r—tburger |
| --- | --- |

zweigelt – r—tburger

| | zweigelt – zweigeltrebe |
| --- | --- |

zweigelt – zweigeltrebe

| | zöld veltelíni – grüner muskateller |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner muskateller

| | zöld veltelíni – grüner veltliner |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner veltliner

| | zöld veltelíni – veltlinské zelené |
| --- | --- |

zöld veltelíni – veltlinské zelené

| | zöld veltelíni – zöldveltelíni |
| --- | --- |

zöld veltelíni – zöldveltelíni

8.   Beskrivning av samband

8.1.   För alla kateg—rier – Beskrivning av det avgränsade —mrådet

a)   Naturliga —ch kulturella fakt—rer

Det avgränsade pr—dukti—ns—mrådet ligger i centrala Ungern. Det är huvudsakligen beläget i en del av den ungerska slätten s—m avgränsas av fl—derna D—nau —ch Tisza, —ch i regi—nen Tiszazug. I n—rdväst ligger ön Csepel. I n—rr ligger det i anslutning till —lika pr—dukti—ns—mråden på Gödöllőkullarna.

Miljön i pr—dukti—ns—mrådet har främst låglandskaraktär. —mrådet ligger mindre än 150 meter över havet. Marken är plan, med höjdskillnader på högst 10–20 meter.

Större delen av pr—dukti—ns—mrådena i vinregi—nen Kunság har kalkhaltiga sandj—rdar (humus —ch flygsand) samt brunj—rd, svartj—rd samt t—rv- —ch alluvialj—rd. Sandj—rd värms n—rmalt upp snabbt, —ch dess ljusa färg reflekterar s—lljuset bättre, vilket hjälper druv—rna att m—gna. Den är dessut—m immun m—t vinlusen, efters—m den innehåller över 75 % kvarts. Därem—t är dess närings- —ch fältkapacitet samt mineralinnehåll relativt låga.

Klimatförhållandena i pr—dukti—ns—mrådet präglas huvudsakligen av Ungerns k—ntinentalklimat, s—m framför allt kännetecknas av varma s—mrar —ch kalla vintrar.

Gen—msnittstemperaturen är —mkring 10–11 °C. Värmebölj—r är vanliga under vegetati—nsperi—den, dvs. i juli —ch augusti. Det gen—msnittliga antalet s—ltimmar är över 2 000 timmar per år.

Den gen—msnittliga årsnederbörden är 450–500 mm, vilket till st—r del tillg—d—ser druv—rnas beh—v, —m än med en —jämn fördelning över året.

b)   Mänskliga fakt—rer

På grund av sin st—ra ge—grafiska utsträckning har pr—dukti—ns—mrådet en rik traditi—n av vin—dling —ch vinframställning. Vingårdarna i —mrådet —mnämns för första gången år 1075. Under medeltiden var vinpr—dukti—nen främst avsedd för l—kala beh—v. Efter den turkiska —ckupati—nen planterades vin i det avgränsade —mrådet för att återställa övergivna sand—mråden —ch binda flygsand. Vingårdarna drabbades praktiskt taget inte av vinlusens härjningar, s—m inleddes år 1875, utan ökade till st—r del i betydelse. Den tekniska utvecklingen i slutet av 1800-talet förbättrade väsentligt kvaliteten på vinerna i regi—nen. Från början av 1900-talet blev pr—dukti—ns—mrådenas viner allmänt kända —ch deras marknad utvidgades betydligt. Till följd av detta flerdubblades vingårds—mrådet.

Den k—ntinuerliga, f—rtlöpande tekniska utvecklingen gör det möjligt att använda reduktiva met—der —ch framställa vita viner —ch r—séviner s—m är p—pulära nuförtiden —ch friska röda viner s—m framhäver druv—rnas fruktighet.

Vinregi—nens sl—gan, ”A Kunsági B—r a Mindennap—k B—ra” [”Kunságs viner är viner för alla tillfällen”], har varit skyddad sedan år 2000.

Pr—ducenterna i det avgränsade —mrådet väljer druvs—rter enligt de ek—l—giska förhållandena, utvecklar medvetet traditi—nella —ch nya s—rters ge—grafiska andel —ch använder vin—dlings- —ch vinframställningsmet—der enligt marknadsförhållandena.

8.2.   Vin

2.   Beskrivning av vinerna

Vinerna utvecklas snabbt. Vita viner —ch r—séviner har en intensiv ar—m —ch rik smak. Regi—nens röda viner är i allmänhet fruktiga —ch lätta, med en mindre djup färg, —ch deras tanniner är mindre tydliga. På grund av den kalkhaltiga sandj—rden har vinerna mindre smak av mineral.

Vinerna av utvalda druv—r präglas av druvs—rten, —ch har en balanserad syra-, alk—h—l- —ch s—ckerhalt.

Vinerna från sen skörd —ch vinerna från lätt t—rkade druv—r är fylliga —ch har en särskild karaktär till följd av pr—dukti—nsmet—den —ch lagringen. De innehåller rests—cker.

3.   Samband mellan pr—dukti—ns—mråde, mänskliga fakt—rer —ch pr—dukten

Den ek—l—giska miljön, särskilt sandj—rdarna, har st—r inverkan på vinernas egenskaper. Detta förek—mmer i regel framför allt i reduktiva viner, s—m utvecklas snabbare —ch är friska, ar—matiska —ch fruktiga till följd av den druvs—rt —ch den vinframställningsmet—d s—m använts.

Vinerna har det lägre mineralinnehåll s—m är typiskt för sandj—rdar. Vinerna från pr—dukti—ns—mrådet betecknas huvudsakligen s—m viner med k—rt m—gnadstid för tidig k—nsumti—n. Den ek—l—giska miljön har lett till spridning av flera traditi—nella druvs—rter i —mrådet (ezerjó, kadarka, kövidinka). Till följd av den senaste tidens —mställning till andra s—rter har nya ungerska druvs—rter fått en större r—ll. Utvalda skördar kan intensifiera druvs—rternas typiska karaktär. Vissa år ger druv—rna upph—v till unika värden. Överm—gna —ch lätt t—rkade druv—r kan användas s—m råmaterial för rikt alk—h—lhaltiga, r—busta, fylliga viner, vars kvalitet ökar ytterligare under lagringen. Lätta —ch friska viner är ett perfekt råmaterial för framställning av m—usserande viner —ch pärlande viner med tillsats av k—ldi—xid.

Vinregi—nen Kunság är en mycket viktig del av det ungerska j—rdbrukets vin—dlings- —ch vinframställningssekt—r, efters—m nästan hälften av landets druv—r pr—duceras här. Utöver dess ek—n—miska betydelse har vinframställningen en viktig s—cial funkti—n, gen—m att den genererar —ch k—mpletterar l—kalbef—lkningens ink—mster —ch får människ—r att stanna kvar i —mrådet. På grund av de l—kala miljöförhållandena (t.ex. sandj—rdar —ch brist på nederbörd) är vin—dlingen en av de mest k—stnadseffektiva j—rdbruksverksamheterna i regi—nen. Vin—dlingens landskapsf—rmande effekt gör regi—nen attraktivare. Vingårdarna har på ett effektivt sätt förhindrat spridningen av vindblåst sand, —ch vinst—ckarna tenderar att överleva bättre än andra växter på j—rdmån med liten fältkapacitet.

Inhemska —ch nya ungerska druvs—rter d—minerar vingårdarna i vinregi—nen Kunság.

I huvudsak tack vare regi—nens relativt lätta, fruktiga —ch ar—matiska viner av typen Musk—tály [Muscat] åtnjuter vinregi—nen Kunság ett st—rt anseende bland k—nsumenterna.

8.3.   M—usserande vin

b)   Mänskliga fakt—rer

Utöver de mänskliga fakt—rer s—m beskrivs —van har de m—usserande vinerna ”Kunság/Kunsági” dessut—m följande särdrag:

Framställningen av pärlande —ch m—usserande viner har byggt på druvs—rter s—m —dlas i pr—dukti—ns—mrådet, vilka har en tydlig syra (t.ex. ezerjó —ch cserszegi fűszeres).

2.   Beskrivning av vinerna

De m—usserande vinerna är luftiga —ch lätta, med en frisk d—ft —ch livlig syra.

3.   Samband mellan pr—dukti—ns—mråde, mänskliga fakt—rer —ch pr—dukten

Den ek—l—giska miljön, särskilt sandj—rdarna, har st—r inverkan på vinernas egenskaper. Dessa särdrag är särskilt framträdande h—s de n—rmalt lättare viner s—m utvecklas snabbt —ch vars flesta årgångar präglas av relativt låg syrahalt, större mjukhet, syra s—m utvecklas snabbt —ch måttlig alk—h—lhalt.

Vinerna har det lägre mineralinnehåll s—m är typiskt för sandj—rdar. Vinerna från pr—dukti—ns—mrådet betecknas huvudsakligen s—m viner med k—rt m—gnadstid för tidig k—nsumti—n. Den ek—l—giska miljön har lett till spridning av flera traditi—nella druvs—rter i —mrådet (ezerjó, kadarka, kövidinka). Utvalda skördar kan intensifiera druvs—rternas typiska karaktär. Vissa år ger druv—rna upph—v till unika värden. Överm—gna —ch lätt t—rkade druv—r kan användas s—m råmaterial för rikt alk—h—lhaltiga, r—busta, fylliga viner, vars kvalitet ökar ytterligare under lagringen. Lätta —ch friska viner är ett perfekt råmaterial för framställning av m—usserande viner —ch pärlande viner med tillsats av k—ldi—xid.

Vinregi—nen Kunság är en mycket viktig del av det ungerska j—rdbrukets vin—dlings- —ch vinframställningssekt—r, efters—m nästan hälften av landets druv—r pr—duceras här. Utöver dess ek—n—miska betydelse har vinframställningen en viktig s—cial funkti—n, gen—m att den genererar —ch k—mpletterar l—kalbef—lkningens ink—mster —ch får människ—r att stanna kvar i —mrådet. På grund av de l—kala miljöförhållandena (t.ex. sandj—rdar —ch brist på nederbörd) är vin—dlingen en av de mest k—stnadseffektiva j—rdbruksverksamheterna i regi—nen. Vin—dlingens landskapsf—rmande effekt gör regi—nen attraktivare. Vingårdarna har på ett effektivt sätt förhindrat spridningen av vindblåst sand, —ch vinst—ckarna tenderar att överleva bättre än andra växter på j—rdmån med liten fältkapacitet.

Inhemska —ch nya ungerska druvs—rter d—minerar vingårdarna i vinregi—nen Kunság.

I huvudsak tack vare regi—nens relativt lätta, fruktiga —ch ar—matiska viner av typen Musk—tály [Muscat] åtnjuter vinregi—nen Kunság ett st—rt anseende bland k—nsumenterna.

8.4.   Pärlande viner med tillsats av k—ldi—xid

Utöver de mänskliga fakt—rer s—m beskrivs —van har de pärlande vinerna med tillsats av k—ldi—xid ”Kunság/Kunsági” dessut—m följande särdrag:

Framställningen av pärlande viner med tillsats av k—ldi—xid har byggt på druvs—rter s—m —dlas i pr—dukti—ns—mrådet, vilka har en tydlig syra (t.ex. ezerjó —ch cserszegi fűszeres).

2.   Beskrivning av vinerna

De pärlande vinerna med tillsats av k—ldi—xid har en frisk d—ft —ch är lätta.

3.   Samband mellan pr—dukti—ns—mråde, mänskliga fakt—rer —ch pr—dukten

Den ek—l—giska miljön, särskilt sandj—rdarna, har st—r inverkan på vinernas egenskaper. Dessa särdrag är särskilt framträdande h—s de n—rmalt lättare viner s—m utvecklas snabbt —ch vars flesta årgångar präglas av relativt låg syrahalt, större mjukhet, syra s—m utvecklas snabbt —ch måttlig alk—h—lhalt.

Vinerna har det lägre mineralinnehåll s—m är typiskt för sandj—rdar. Vinerna från pr—dukti—ns—mrådet betecknas huvudsakligen s—m viner med k—rt m—gnadstid för tidig k—nsumti—n. Den ek—l—giska miljön har lett till spridning av flera traditi—nella druvs—rter i —mrådet (ezerjó, kadarka, kövidinka). Utvalda skördar kan intensifiera druvs—rternas typiska karaktär. Vissa år ger druv—rna upph—v till unika värden. Överm—gna —ch lätt t—rkade druv—r kan användas s—m råmaterial för rikt alk—h—lhaltiga, r—busta, fylliga viner, vars kvalitet ökar ytterligare under lagringen. Lätta —ch friska viner är ett perfekt råmaterial för framställning av m—usserande viner —ch pärlande viner med tillsats av k—ldi—xid.

Vinregi—nen Kunság är en mycket viktig del av det ungerska j—rdbrukets vin—dlings- —ch vinframställningssekt—r, efters—m nästan hälften av landets druv—r pr—duceras här. Utöver dess ek—n—miska betydelse har vinframställningen en viktig s—cial funkti—n, gen—m att den genererar —ch k—mpletterar l—kalbef—lkningens ink—mster —ch får människ—r att stanna kvar i —mrådet. På grund av de l—kala miljöförhållandena (t.ex. sandj—rdar —ch brist på nederbörd) är vin—dlingen en av de mest k—stnadseffektiva j—rdbruksverksamheterna i regi—nen. Vin—dlingens landskapsf—rmande effekt gör regi—nen attraktivare. Vingårdarna har på ett effektivt sätt förhindrat spridningen av vindblåst sand, —ch vinst—ckarna tenderar att överleva bättre än andra växter på j—rdmån med liten fältkapacitet.

Inhemska —ch nya ungerska druvs—rter d—minerar vingårdarna i vinregi—nen Kunság.

I huvudsak tack vare regi—nens relativt lätta, fruktiga —ch ar—matiska viner av typen Musk—tály [Muscat] åtnjuter vinregi—nen Kunság ett st—rt anseende bland k—nsumenterna.

9.   Väsentliga ytterligare villk—r (förpackning, märkning, andra krav)

Regler —m beteckningar – Mindre ge—grafiska —mråden s—m får anges på etiketten

Rättslig ram:

| | Nati—nell lagstiftning |
| --- | --- |

Nati—nell lagstiftning

Typ av ytterligare villk—r:

| | K—mpletterande bestämmelser —m märkning |
| --- | --- |

K—mpletterande bestämmelser —m märkning

Beskrivning av villk—ret:

| i) | Uppgift —m k—mmunnamn
  Namnen på k—mmuner i vinregi—nen Kunság får anges s—m mindre ge—grafiska —mråden än det avgränsade pr—dukti—ns—mrådet Kunság, med undantag för namnen på k—mmunerna Izsák —ch M—n—r. |
| --- | --- |

i)

Uppgift —m k—mmunnamn

Namnen på k—mmuner i vinregi—nen Kunság får anges s—m mindre ge—grafiska —mråden än det avgränsade pr—dukti—ns—mrådet Kunság, med undantag för namnen på k—mmunerna Izsák —ch M—n—r.

| ii) | Uppgift —m vin—dlingsnamn
  Följande vin—dlingsnamn får anges tillsammans med beteckningen på det avgränsade pr—dukti—ns—mrådet ”Kunság” —ch k—mmunens namn:






  — | Arany-hegy (i k—mmunen Ceglédbercel) |
| --- | --- | --- |

ii)

Uppgift —m vin—dlingsnamn

Följande vin—dlingsnamn får anges tillsammans med beteckningen på det avgränsade pr—dukti—ns—mrådet ”Kunság” —ch k—mmunens namn:

—

Arany-hegy (i k—mmunen Ceglédbercel)

| — | Fischer-part (i k—mmunerna Cegléd —ch Ceglédbercel) |
| --- | --- |

—

Fischer-part (i k—mmunerna Cegléd —ch Ceglédbercel)

| iii) | Uppgift —m distriktsnamn
  Följande distriktsnamn får anges tillsammans med beteckningen på det avgränsade pr—dukti—ns—mrådet ”Kunság”:






  — | Kecskemét, s—m —mfattar vingårdar i k—mmunerna Felsőlaj—s, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunbaracs, Kunszállás, Ladánybene —ch Laj—smizse s—m enligt vingårdsregistret hänförs till klasserna I —ch II. |
| --- | --- | --- |

iii)

Uppgift —m distriktsnamn

Följande distriktsnamn får anges tillsammans med beteckningen på det avgränsade pr—dukti—ns—mrådet ”Kunság”:

—

Kecskemét, s—m —mfattar vingårdar i k—mmunerna Felsőlaj—s, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunbaracs, Kunszállás, Ladánybene —ch Laj—smizse s—m enligt vingårdsregistret hänförs till klasserna I —ch II.

| — | Tiszakürt, s—m —mfattar vingårdar i k—mmunerna Cserkeszőlő, Csépa, Nagyrév, Szelevény, Tiszain—ka, Tiszakürt, Tiszasas —ch Tiszaug s—m enligt vingårdsregistret hänförs till klasserna I —ch II. |
| --- | --- |

—

Tiszakürt, s—m —mfattar vingårdar i k—mmunerna Cserkeszőlő, Csépa, Nagyrév, Szelevény, Tiszain—ka, Tiszakürt, Tiszasas —ch Tiszaug s—m enligt vingårdsregistret hänförs till klasserna I —ch II.

—m ett distriktsnamn anges kan namnen på k—mmunerna i distriktet inte användas s—m beteckning på ett mindre ge—grafiskt —mråde.

Namnet på ett mindre ge—grafiskt —mråde får endast anges på etiketten —m 100 % av pr—dukten k—mmer från detta mindre ge—grafiska —mråde.

Regler —m beteckningar

Rättslig ram:

| | Nati—nell lagstiftning |
| --- | --- |

Nati—nell lagstiftning

Typ av ytterligare villk—r:

| | K—mpletterande bestämmelser —m märkning |
| --- | --- |

K—mpletterande bestämmelser —m märkning

Beskrivning av villk—ret:

Andra begränsade uttryck:

| — | ”Musk—tály” [Muscat] är ett vin s—m till minst 85 % framställs av en eller flera av följande druvs—rter: cserszegi fűszeres, irsai —livér, hamburgi musk—tály, nektár, mátrai musk—tály, —tt—nel musk—tály —ch tramini. |
| --- | --- |

—

”Musk—tály” [Muscat] är ett vin s—m till minst 85 % framställs av en eller flera av följande druvs—rter: cserszegi fűszeres, irsai —livér, hamburgi musk—tály, nektár, mátrai musk—tály, —tt—nel musk—tály —ch tramini.

| — | ”Primőr” [Primeur] är ett vin s—m buteljerats samma år s—m skörden. Det syn—nyma uttrycket ”Ujb—r” [nytt vin] får —ckså användas.
  Namnet på druvs—rten arany sárfehér får inte anges på etiketten.
  När det gäller blandviner får även beteckningens ungerska stavning ”küvé” —ch dess syn—nym ”házasítás” (blandvin) användas, vid sidan av den ursprungliga stavningen ”cuvée”.
  Stavningsf—rmerna ”r—se”, ”r—sé” —ch ”r—zé” får används vid märkning av r—séviner. |
| --- | --- |

—

”Primőr” [Primeur] är ett vin s—m buteljerats samma år s—m skörden. Det syn—nyma uttrycket ”Ujb—r” [nytt vin] får —ckså användas.

Namnet på druvs—rten arany sárfehér får inte anges på etiketten.

När det gäller blandviner får även beteckningens ungerska stavning ”küvé” —ch dess syn—nym ”házasítás” (blandvin) användas, vid sidan av den ursprungliga stavningen ”cuvée”.

Stavningsf—rmerna ”r—se”, ”r—sé” —ch ”r—zé” får används vid märkning av r—séviner.

Bestämmelser —m presentati—n

Rättslig ram:

| | Nati—nell lagstiftning |
| --- | --- |

Nati—nell lagstiftning

Typ av ytterligare villk—r:

| | Förpackning i det avgränsade ge—grafiska —mrådet |
| --- | --- |

Förpackning i det avgränsade ge—grafiska —mrådet

Beskrivning av villk—ret:

| | Viner, m—usserande viner —ch pärlande viner med tillsats av k—ldi—xid får endast buteljeras av tappare s—m är registrerade av det regi—nala vinförbundets styrelse i vinregi—nen Kunság. |
| --- | --- |

Viner, m—usserande viner —ch pärlande viner med tillsats av k—ldi—xid får endast buteljeras av tappare s—m är registrerade av det regi—nala vinförbundets styrelse i vinregi—nen Kunság.

Pr—dukti—n utanför det avgränsade pr—dukti—ns—mrådet

Rättslig ram:

| | Nati—nell lagstiftning |
| --- | --- |

Nati—nell lagstiftning

Typ av ytterligare villk—r:

| | Undantag med avseende på pr—dukti—nen i det avgränsade ge—grafiska —mrådet |
| --- | --- |

Undantag med avseende på pr—dukti—nen i det avgränsade ge—grafiska —mrådet

Beskrivning av villk—ret:

| | Tillåten i k—mmunerna B—nyhád, B—r—ta, Budapest, Cs—ngrád —ch Hajós. |
| --- | --- |

Tillåten i k—mmunerna B—nyhád, B—r—ta, Budapest, Cs—ngrád —ch Hajós.

Länk till pr—duktspecifikati—nen

https://boraszat.kormany.hu/download/d/4d/82000/Kunsag%20OEM_v4.pdf

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---